title: Kommissionens förordning (EG) nr 1810/1999 av den 17 augusti 1999 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av film av polyetentereftalat med ursprung i Republiken Indien

eurovoc_concepts:
India
import
monetary compensatory amount
originating product
plastics
thin sheet

text: L 219/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 8. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1810/1999 av den 17 augusti 1999 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av film av polyetentereftalat med ursprung i Republiken Indien 4. 5. EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 12 i denna, efter samråd med rådgivande kommittén, och av följande skäl: 1. 2. A. FÖRFARANDE I november 1998 meddelade kommissionen i ett tillkän- nagivande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (2) att ett antisubventionsförfarande skulle inledas avseende import till gemenskapen av film av polyetente- reftalat (nedan kallad PET-film) med ursprung i Indien, och inledde en undersökning. Undersökningen inleddes till följd av en framställning (nedan kallad klagomål) ingiven av DuPont de Nemours International SA, Mitsubishi Polyester Film GmbH (tidi- gare Hoechst Diafoil GmbH), Toray Plastics Europe SA och Nuroll SpA, vilka svarar för en betydande del av tillverkningen av PET-film i gemenskapen. Klagomålet innehöll bevis för subventioneringen av den nämnda produkten och för väsentlig skada på grund av denna subventionering; dessa bevis bedömdes tillräckliga för att motivera att ett förfarande inleddes. I enlighet med artikel 10. 9 i förordning (EG) nr 2026/97 (nedan kallad grundförordningen) underrättade kommis- sionen innan förfarandet inleddes de indiska offentliga myndigheterna om att kommissionen tagit emot ett vederbörligen underbyggt klagomål om att subventio- nerad import av PET-film med ursprung i Indien vållar gemenskapsindustrin väsentlig skada. De indiska offent- liga myndigheterna erbjöds att inleda samråd med syftet att klargöra situationen samt att söka nå en ömsesidig lösning. De indiska offentliga myndigheterna godtog erbjudandet om samråd med kommissionen, vilket hölls den 9 november 1998 i Bryssel. De indiska myndighe- ternas synpunkter beträffande påståendena i klagomålet om subventionerad import och väsentlig skada för gemenskapsindustrin noterades. 3. Kommissionen underrättade officiellt gemenskapstillver- karna, exporterande tillverkare, importörer och berörda användare som var kända för kommissionen samt före- (1) EGT L 288, 21. 10. 1997, s. 1. (2) EGT C 357, 21. 11. 1998, s. 12. trädarna för det exporterande landet och den klagande om inledandet av förfarandet. De berörda parterna hade möjlighet att skriftligen lämna sina synpunkter och begära att höras. tillverkare De indiska offenliga myndigheterna, ett antal exporte- samt några gemenskapstillverkare, rande importörer och användare lämnade synpunkter skrift- ligen. Alla parter som begärde att höras inom den tids- frist som angavs i tillkännagivandet om inledande gavs tillfälle till detta. Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända berörda parter och erhöll svar från de indiska offentliga myndigheterna liksom från ett antal gemenskapstillver- importörer och användare i gemenskapen och kare, exporterande tillverkare i Indien. och inhämtade Kommissionen de uppgifter som ansågs nödvändiga för ett provisoriskt fastställande angående subventionering och skada, och utförde undersökningar på plats hos följande företag och myndigheter: kontrollerade a) Gemenskapstillverkare — DuPont Polyester Films, Contern, Luxemburg och Wilton, Förenade kungariket — Mitsubishi Polyester Film GmbH, Wiesbaden, Tyskland — Nuroll Spa, Caserta, Italien — Toray Plastics Europe SA, St-Maurice de Beynost, Frankrike b) De indiska offentliga myndigheterna — Handelsministeriet — Ministeriet för statsinkomster — Gujarats delstatsregering — Maharashtras delstatsregering — Uttar Pradeshs delstatsregering c) Exporterande tillverkare i Indien — Ester Industries Ltd, New Delhi — Flex Industries Ltd, Noida — Garware Plastics & Polyesters Ltd, Mumbai — India Polyfilms Ltd/Jindal Polyester Ltd, New Delhi (närstående företag) — MTZ Polyesters Ltd, Mumbai — Polyplex Corp. Ltd, New Delhi d) Importörer i gemenskapen som är närstående indiska exporterande tillverkare — Garware Polyester International Ltd, Harrow, Förenade kungariket 19. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 219/15 e) Importörer i gemenskapen som inte står intressegemenskap med indiska exporterande — Coveme SpA, San Lazzaro di Savena, Italien — Isolcavi Sas, Monteveglio, Italien i ekonomisk tillverkare 6. 7. 8. 9. om subventionering omfattade Undersökningen perioden 1 oktober 1997–30 september 1998 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen om skada omfattade perioden från 1995 till slutet av under- undersökta sökningsperioden perioden). (nedan kallad den B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT 1. Produkt som är föremål för undersökning Den produkt som är föremål för undersökningen är film av polyetentereftalat (PET-film), som för närvarande klas- sificeras och KN-nummer 3920 62 90. 3920 62 19 enligt Dessa produkter kan delas upp i ett antal segment vilka som magnetisk inom branschen allmänt betecknas upptagning, elektronik, bildåtergivning förpackning, samt övriga segment. Beroende på segment kan PET-film vidare bearbetas för att användas i videokassetter, foto- grafisk film, som förpackningsmaterial för livsmedel, isolering för elektriska motorer, kablar m. m. Vad gäller undersökningen delades produkterna in i typer efter marknadssegment, tjocklek, ytskiktsegenskaper, ytbe- handling, mekaniska egenskaper samt genomskinlighets- grad. 2. Likadan produkt Av undersökningen framgick att PET-film som tillverkas Indien och säljs på den inhemska marknaden eller i exporteras till gemenskapen, och PET-film som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin på gemenskapsmark- naden, har samma fysiska och tekniska egenskaper och användningsamråden likadana produkter i den mening som avses i artikel 1. 5 i grund- förordningen. således utgör och C. SUBVENTIONER 1. Inledning a) Landsomfattande system 10. På grundval av uppgifterna i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär har kommissionen under- sökt fem system som är landsomfattande och påstås innefatta beviljande av exportsubventioner: — Passbook Scheme (”Passbook”-systemet) — Duty Entitlement Passbook Scheme (Tullkreditsys- temet) — Export Promotion Capital Goods Scheme (Förmåns- tullar i exportfrämjande syfte vid import av kapital- varor) — Export Processing Zones/Export Oriented Units för bearbetning på export/ (Industriella frizoner Exportorienterade företag) — Income Tax Scheme (Befrielse från inkomstskatt) De fyra första ordningarna grundar sig på ”Foreign Trade (Development and Regination) Act” från 1992 (utrikes- handelslagen), som trädde i kraft den 7 augusti 1992, och genom vilken ”Imports and Exports Control Act” från 1947 (lagen om import- och exportkontroll) upphörde att gälla. Genom utrikeshandelslagen bemyn- digas de indiska offentliga myndigheterna att göra meddelanden om handelspolitiken. Dessa sammanfattas i ”Export and Import Policy”-dokument (dokument om handelspolitiken), vilka ges ut vart femte år och uppda- teras varje år. Det dokument som är relevant för under- sökningsperioden i detta fall omfattar politiken för åren 1997–2002. Den sista ordningen, befrielse från inkomstskatt, grundar sig på ”Income Tax Act” från 1961 (1961 års lag om inkomstskatt), vilken ändras varje år genom ”Finance Act” (skattelagen). b) Regionala ordningar 11. På grundval av uppgifterna i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär har kommissionen också undersökt ett antal system vilka påstås innefatta bevil- jande av subventioner från regionala regeringar och myndigheter i vissa indiska delstater. i) D e l s t a t e n G u j a r a t — Sales Tax Incentive Scheme (Stimulansprogram avseende omsättningsskatt) — Refund of Electricity Duty (Återbetalning av elektricitetsskatt) för Det första systemet bygger på Gujarats New Indust- Incentive Policy, 1995–2000 (Delstatens nya rial stimulanspolitik perioden industrin 1995–2000). Den andra ordningen bygger på avsnitt 3. 2 vii a och b i Bombay Electricity Duty Act 1958 (Bombays lag om skatt på elektricitet från 1958), ändrad genom Gujarat Adaptation of Laws (State and Concurrent Subjects) Order från 1960. för ii) D e l s t a t e n M a h a r a s h t r a — Sales Tax Incentive Scheme (Stimulansprogram avseende omsättningsskatt) — Octroi Refund (Återbetalning av lokal skatt) — Special Capital Incentive Scheme (System med särskild kapitalstimulans) — Exemption from Electricity Duty (Befrielse från elektricitetsskatt) De första, andra och tredje systemen bygger på del- staten Maharashtras Dispersal of Industries Package Scheme of Incentives (stimulanspaket för spridning fjärde systemet bygger på ett av industrin). Det regering rörande meddelande från Maharashtras befrielse från skatt på elektricitet. iii) D e l s t a t e n U t t a r P r a d e s h — Trade Tax Incentive Scheme (Stimulansprogram avseende handelsskatt) Detta system bygger på delstatsregeringens Trade Tax Incentive (Notifications no 311 and no 312 of 31 March 1995) (Stimulansåtgärd avseende skatt vid handel, meddelandena nr 311 och 312 av den 31 mars 1995). L 219/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 8. 1999 2. ”Passbook”-systemet 12. Ett instrument inom ramen för handelspolitiken som innefattar exportrelaterat stöd är det så kallade Pass- book-systemet, vilket trädde i kraft den 30 maj 1995 och var i kraft till och med den 31 mars 1997. 13. 14. 15. 16. a) Stödberättigade företag och verksamheter som tillverkar ”Passbook”-systemet riktar sig till vissa kategorier av exportörer, nämligen exportörer sina produkter i Indien och sedan exporterar dem (tillver- kande exportörer) och exportörer, oavsett om de är tillverkare eller bara handlare, som tilldelats ett ”Export House/Trading House/Star Trading House/SuperStar Trading House-certificate” (handelshusintyg). Den senare kategorin av exportörer, vilken definieras i dokumentet om handelspolitiken, måste bland annat kunna styrka tidigare exportresultat. b) Praktiskt genomförande Alla exportörer som är berättigade till detta stöd kan ansöka om en så kallad Passbook. Detta är en bok i vilken debet- och kreditposter beträffande tull bokförs. Boken utfärdas automatiskt om företaget är en erkänd tillverkande exportör eller en godkänd exportör som har ett handelshusintyg. I dessa standardnormer Vid export av färdiga varor har exportören rätt att ansöka om en kredit, som kan användas till att betala tull på senare import. Olika faktorer beaktas vid beräk- ningen av det kreditbelopp som skall beviljas på grundval av standardnormer för ”input/output”, vilka fastställs för exportprodukter av de indiska offentliga myndigheterna. fastställs de mängder normalt importerade råvaror som krävs för att tillverka en enhet av den färdiga produkten. Dessa normer fastställs av en särskild licenskommitté (Special Advance Licensing Committee) på grundval av en teknisk analys av tillverkningsprocessen och allmänna statistiska uppgifter. Genom tillämpning av standardnor- merna beviljas kredit på upp till ett belopp som motsvarar den bastull som skall betalas för de importe- rade insatsvaror som normalt används av den indiska industrin vid tillverkning av produkten i fråga. En annan faktor är ”Minimum Value Addition” (minsta förädlings- värde). Minsta förädlingsvärdet är det minsta värde som den indiska exporterande tillverkaren vid tillverkning av de färdiga varorna måste lägga till värdet av de importe- rade insatsvarorna (genom kostnader inhemska insatsvaror och inhemsk arbetskraft). för slags varor Den beviljade krediten förs in i ”Passbook” och kan användas till att betala tullavgifter på framtida import av alla (råvaror, kapitalvaror, osv. ) med undantag av de varor som är uppförda på ”Negative List of (negativa importlistan), vilken fastställts inom ramen för export- och importpolitiken. I denna förteckning anges varor som överhuvudtaget inte får importeras eller som bara får importeras efter det att de indiska offentliga myndigheterna har utfärdat en särskild Imports” 17. 18. 19. licens till importören. De importerade varorna behöver inte ha någon anknytning till exportörens faktiska till- verkning och får säljas på den indiska marknaden. ”Passbook”-krediter är inte överförbara. En ”Passbook” är giltig under två år från dagen för utfärdandet. Tillgäng- liga krediter vid tvåårsperiodens utgång får användas inom en tolvmånadersperiod därefter. Vid utgången av det tredje året förfaller alla outnyttjade krediter. Inom denna allmänna tidsram finns det ingen tidsgräns för att ansöka om krediter för en viss exporttransaktion. När alla krediter i ”Passbook” har utnyttjats avslutas den, och innehavaren måste betala en avgift till den behöriga myndigheten. De indiska offentliga myndigheterna har gjort gällande att den subvention som ”Passbook”-systemet innefattar inte skulle vara utjämningsbar, eftersom det skulle vara fråga om ett godkänt tullrestitutionssystem. I artikel 2 första stycket punkt 1 ii i grundförordningen fastställs att befrielse för en exporterad produkt från tullar eller skatter inte betraktas som en subvention under förutsätt- ning att en sådan befrielse beviljas i enlighet med bestämmelserna i bilagorna I–III till grundförordningen. I punkt i i bilaga I till den förordningen (Förteckning över exempel på exportsubventioner) anges att avskriv- ning eller restitution av importavgifter utöver vad som tas ut på importerade insatsvaror som förbrukas vid tillverkning av exportvaran utgör en exportsubvention. Enligt bilaga II till grundförordningen krävs dessutom att de undersökande myndigheterna, när de avgör om insatsvarorna förbrukas i tillverkningsprocessen, skall fastställa om exportlandets offentliga myndigheter har infört och tillämpar ett system eller förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror som förbrukas vid till- verkningen av den produkt som skall exporteras. I detta fall finns inget sådant system. Den förmån som expor- törer av de berörda produkterna beviljas i Indien genom ”Passbook”-krediterna beräknas i själva verket automa- tiskt på grundval av standardnormerna för ”input/ output”, oberoende av om insatsvarorna har importerats, tull har betalats för dem eller insatsvarorna verkligen har använts till exporttillverkning. importera insatsvarorna i Enligt ”Passbook”-systemet är exportören dessutom inte fråga eller att skyldig att förbruka de importerade varorna i tillverkningspro- cessen. Vad som i själva verket sker enligt ”Passbook”- systemet är att en exportör vid export av en färdig produkt beviljas ett kreditbelopp grundat på det tullbe- lopp som tas ut för de i normal ordning importerade insatsvaror som förbrukas vid tillverkning av den färdiga produkten. Detta kreditbelopp kan avräknas mot tullar som skall betalas på framtida import av alla slags form av produkter. Exportören beviljas en förmån i obetalda tullavgifter på import av alla slags produkter (råvaror eller kapitalvaror). Denna ordning gör det alltså möjligt för en exportör att importera varor utan att betala tullavgifter, förutsatt att han tidigare har expor- terat varor. 19. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 219/17 c) Slutsats 20. ”Passbook”-systemet är inte ett tillåtet avskrivnings-/resti- tutionssystem enligt bestämmelserna i grundförord- ningen, eftersom ”Passbook”-krediterna inte beräknas i förhållande till de insatsvaror som faktiskt är avsedda att användas i tillverkningsprocessen. Exportören är vidare tillverkningsprocessen förbruka de i inte skyldig att varor som han importerat tullfritt. finns det Även om man skulle anta att ordningen i fråga utgör ett tillåtet avskrivnings-/restitutionssystem eller ett restitu- tionssystem som tillåter substitution, inget system eller förfarande för att avgöra vilka insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen av exportvaran i enlighet med punkt i i bilaga I och med bilagorna II och III till grundförordningen. I avsnitt II. 5 i bilaga II och avsnitt II. 3 i bilaga III till grundförordningen fastställs att när exportlandets offentliga myndigheter inte har infört något sådant system, bör exportlandet normalt företa en ytterligare granskning, som skall grundas på insatsvaror som faktiskt förbrukats eller på faktiska transaktioner, i syfte att fastställa om ett alltför stort belopp har utbeta- lats. De indiska offentliga myndigheterna gjorde ingen sådan granskning. Därför undersökte inte kommissionen om det förekom för stor restitution av importavgifter på de insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exportvaran. 21. 22. Ordningen innefattar en subvention, eftersom det finan- siella bidraget från de indiska offentliga myndigheterna i form av efterskänkta tullavgifter på import innebär en förmån för innehavaren av ”Passbook”, då denne kan importera varor tullfritt genom att ta i anspråk den kredit som erhållits vid export. Det är en subvention som är rättsligt knuten till exportresultat och den anses därför vara selektiv i enlighet med artikel 3. 4 a i grund- förordningen. Dessutom bedöms bestämmelsen om minsta förädlingsvärde kräva att inhemska produkter används framför importerade. I detta avseende innefattar ”Passbook”-systemet också en selektiv subvention i enlighet med artikel 3. 4 b i grundförordningen. I början av 1997 meddelade de indiska offentliga myndigheterna att ”Passbook”-systemet hade avskaffats, och att ansökningar om krediter inte längre kunde göras för exporttransaktioner som ägde rum efter den 31 mars 1997. Exportörerna kan dock under en treårsperiod efter dagen för utfärdandet fortsätta att använda en ”Pass- book” som redan har utfärdats. Det finns dessutom ingen tidsgräns inom vilken kreditansökningar måste göras för exporttransaktioner som ägde rum före den 31 mars 1997. Även om systemet som sådant formellt har avskaffats, kan exportörer fortsätta att utnyttja det genom att tullfritt importera varor tills alla krediter har utnyttjats eller senast till och med den 31 mars 2000. Under dessa omständigheter betraktas ordningen som utjämningsbar. Det bör också understrykas att ”Passbook”-systemet har ersatts av systemet med tullkredit (se skäl 25 nedan), vilket trädde i kraft när ”Passbook”-systemet upphörde att gälla. Trots att systemet med tullkredit efter export är en ändrad version av ”Passbook”-systemet var det under undersökningsperioden möjligt att erhålla förmåner enligt bägge programmen. 23. 24. d) Beräkning av subventionens storlek Förmånen för exportörerna har beräknats på grundval av storleken på de tullar som normalt skulle ha betalats för deras import under undersökningsperioden, men som i enlighet med ”Passbook”-systemet inte behövde betalas. För att kunna fastställa den sammanlagda förmånen för mottagaren enligt detta system har detta belopp justerats genom att ränta under undersöknings- perioden har lagts till. Eftersom de förmåner som befri- elsen från importtull innebar erhållits regelbundet under undersökningsperioden, motsvarar de en serie bidrag. Normalt beräknas den förmån som mottagaren av ett engångsbidrag beviljas genom att årlig marknadsränta läggs till det nominella bidragsbeloppet, varvid man antar att bidraget mottagits på undersökningsperiodens första dag. I detta fall är det dock uppenbart att de enskilda bidragen kan ha utgått när som helst mellan undersökningsperiodens första och sista dag. I stället för att lägga till årsränta på hela beloppet anses det därför lämpligt att anta att ett genomsnittligt bidrag mottagits i mitten av undersökningsperioden, och att räntan därför en sexmånadersperiod, vilket motsvarar bör hälften av gällande årliga marknadsränta i Indien under undersökningsperioden, dvs. 7 %. Detta belopp (dvs. icke erlagda tullavgifter plus ränta) har fördelats på den sammanlagda exporten under undersökningsperioden. täcka Två företag utnyttjade detta system under undersök- ningsperioden och erhöll subventioner på mellan 0,02 % och 0,09 %. Med hänsyn till att Indien är ett utvecklings- land som omfattas av bilaga VII till WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder och att dessa länder bör förbehållas en välvillig behandling, utan att detta får innebära någon större inskränkning av det skydd mot subventionerad import som gemenskapsin- dustrin har rätt till, kommer de fördelar som erhållits inom ramen för denna ordning inte att tas med vid beräkningen av det totala subventionsbelopp som de två företagen erhållit. 3. Tullkreditsystemet 25. Ett annat instrument inom ramen för handelspolitiken som innefattar exportrelaterat stöd är tullkreditsystemet, vilket trädde i kraft den 7 april 1997. Detta system ersatte ”Passbook”-systemet, som avskaffades den 31 mars 1997. Det finns två typer av tullkreditsystem: — Tullkredit som beviljas före export — Tullkredit som beviljas efter export L 219/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 8. 1999 26. 27. 28. 29. 30. 31. a) Stödberättigade företag och verksamheter – tullkrediter före 32. export Systemet med tullkredit som beviljas före export står öppet för exporterande tillverkare (dvs. alla tillverkare i Indien som exporterar) och för handlare som exporterar och har anknytning till tillverkare. För att vara berättigat till denna ordning måste företaget innan det ansöker om kredit ha exporterat under en treårsperiod. b) Praktiskt genomförande Varje stödberättigat företag kan ansöka om licens. Genom licensen, som utfärdas automatiskt, beviljas ett kreditbelopp som kan användas för avräkning av tull på framtida import av varor. Licensens värde beräknas till 5 % av det genomsnittliga årliga värdet av all export som den sökande gjort under de tre föregående åren. skall en avgift betalas Licensen, som inte får överföras, är giltig i tolv månader räknat från dagen för dess utfärdande. När krediten har utnyttjats till den behöriga myndigheten. Företaget kan då anhålla om ett ytterligare kreditbelopp, vilket även det beräknas till 5 % av det genomsnittliga värdet av exporten under de tre före- gående åren. Tullkredit som beviljas före export gör det möjligt att tullfritt importera de insatsvaror som behövs för tillverk- ningen av varor. Vilka varor som får importeras beror på vilket slag av vara som skall tillverkas och bestäms genom standardnormer för ”input/output”. De insats- varor som importeras tullfritt får inte användas i något annat syfte än att tillverka den ifrågavarande produkten. Utnyttjandet av dessa ordningar innebär också en skyl- dighet att exportera. När licensen utnyttjas förbinder sig licenshavaren att använda varorna som insatsvaror för färdiga produkter som är avsedda för export. När licens- havaren har exporterat varor till ett värde som berättigar honom till en kredit motsvarande den kredit som han redan beviljats inom ramen för systemet med tullkredit före export, är förpliktelsen fullgjord. c) Slutsats ett Systemet med tullkredit före export är varken ett tillåtet avskrivnings-/restitutionssystem eller restitutions- system som tillåter substitution enligt bestämmelserna i förekomsten av ett villkor grundförordningen, rörande faktisk förbrukare. Detta beror främst på att tullkrediten beräknas som en procentandel av värdet av tidigare exportresultat. Tullkrediten beräknas inte i förhållande till de insatsvaror som faktiskt förbrukas i tillverkningsprocessen. trots 33. 34. 35. 36. 37. Vidare saknas ett system eller förfarande för att bekräfta vilka insatsvaror som har förbrukats i tillverkningen av den exporterade varan, eller vilka kvantiteter det rör sig om. I avsnitt II. 5 i bilaga II och avsnitt II. 3 i bilaga III till grundförordningen fastställs att när exportlandets offent- liga myndigheter inte har infört något sådant system, bör exportlandet normalt företa en ytterligare gransk- ning, som skall grundas på insatsvaror som faktiskt förbrukats eller på faktiska transaktioner, i syfte att fast- ställa om ett alltför stort belopp har utbetalats. De indiska offentliga myndigheterna gjorde ingen sådan granskning. Därför undersökte inte kommissionen om det förekom för stor restitution av importavgifter på de insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av export- varan. För att ett företag skall kunna utnyttja systemet måste det åta sig att exportera. Det rör sig tydligt om en exportsubvention. Därför konstateras provisoriskt att denna ordning är utjämningsbar i enlighet med artikel 3. 4 a i grundförordningen. Om de indiska offentliga myndigheterna kan bevisa förekomsten av ett verksamt system för kontroll eller tillhandahålla andra relevanta upplysningar kan kommissionen i det slutgiltiga stadiet komma att ändra sina slutsatser rörande denna ordning. d) Beräkning av subventionens storlek Förmånen för de exporterande tillverkarna har beräknats på det sätt som förklaras ovan i skäl 23. Två företag utnyttjade detta system under undersök- ningsperioden och erhöll subventioner på mellan 1,31 % och 6,84 %. e) Stödberättigade företag och verksamheter – tullkrediter efter export Systemet med tullkredit som beviljas efter export är så gott som som identiskt med ”Passbook”-systemet beskrivs ovan, och har i praktiken ersatt detta. Det är öppet för tillverkande exportörer (dvs. alla tillverkare i Indien som exporterar) och för handlare som exporterar. f) Praktiskt genomförande Enligt denna ordning kan alla stödberättigade exportörer ansöka om kredit vilken beräknas som en procentsats av värdet på de exporterade färdiga produkterna. De indiska offentliga myndigheterna har fastställt procentsatser för flertalet produkter, inbegripet de berörda produkterna, på grundval av standardnormerna för ”Input/Output”. En licens i vilken det beviljade kreditbeloppet anges utfärdas automatiskt. 19. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 219/19 38. 39. 40. 41. 42. 43. Enligt detta system får dessa krediter användas för all senare import (t. ex. råmaterial eller kapitalvaror) som inte omfattas av den så kallade Negative List of Imports (negativa importlistan). Sådana importerade varor får säljas på den inhemska marknaden (under förutsättning att mervärdesskatt betalas) eller användas på något annat sätt. Krediter enligt denna ordning får överföras fritt. Licensen enligt denna ordning är giltig under en tolvmånaderspe- riod från och med dagen för beviljandet av licensen. När alla krediter har utnyttjats måste företaget betala en avgift till den behöriga myndigheten. g) Slutsats Denna ordning är klart knuten till exportresultat. När ett företag exporterar varor beviljas det en kredit som kan användas till att betala tullavgifter på senare import av alla typer av varor. I likhet med ”Passbook”-systemet, och av samma skäl som de som anges i skäl 20, är det inte ett tillåtet restitutionssystem eller ett restitutions- system som tillåter substitution. Ordningen utgör en subvention, eftersom det statliga finansiella bidraget i form av efterskänkta tullavgifter på import innebär en förmån för företagen, som tullfritt kan importera varor. Det är en subvention som rättsligt är knuten till ex- portresultat och därför betraktas som selektiv i enlighet med artikel 3. 4 a i grundförordningen. h) Beräkning av subventionens storlek Förmånen för exportörerna har beräknats på två olika sätt allt efter hur företaget i fråga hade utnyttjat licen- serna. Om företaget hade använt licensen för att importera produkter tullfritt, beräknades förmånen på grundval av det tullbelopp som normalt skulle ha erlagts för import- volymen i fråga under undersökningsperioden, men som med stöd av systemet med tullkredit inte hade erlagts. sålt sina Om företaget hade licenser, beräknades förmånen på grundval av det kreditbelopp som beviljats licensen, oavsett vilket pris licensen hade sålts till. i Några företag hävdade att förmånen borde begränsas till licensens faktiska försäljningspris, som ibland är lägre än det nominella värdet på den kredit som ges i licensen. Denna begäran kan emellertid inte tillmötesgås, eftersom försäljningen av en licens till ett pris som ligger under det nominella värdet är ett på rent affärsmässiga grunder fattat beslut, som inte påverkar storleken av den förmån som erhållits genom systemet. över den sammanlagda exporten under undersöknings- perioden. 45. Fyra företag erhöll förmåner genom denna ordning under undersökningsperioden och fick en subvention på mellan 2,85 % och 17,81 %. 4. Förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror 46. Ett annat instrument inom ramen för handelspolitiken som innefattar exportrelaterat stöd är ordningen med förmånstullar för import av kapitalvaror, vilken infördes den 1 april 1990 och ändrades den 5 juni 1995. 47. 48. 49. 50. 51. a) Stödberättigade företag och verksamheter Systemet med förmånstullar för import av kapitalvaror står öppet för exporterande tillverkare (dvs. alla tillver- kare i Indien som exporterar) och handlare som expor- terar. Sedan den 1 april 1997 kan tillverkare som har anknytning till handlare som exporterar också utnyttja denna ordning. b) Praktiskt genomförande För att få utnyttja denna ordning måste företaget lämna närmare upplysningar till de behöriga myndigheterna om typen av och värdet på de kapitalvaror som skall importeras. Beroende på det exportåtagande som före- taget är berett att göra kommer det att få rätt att impor- tera kapitalvaror antingen till nolltullsats eller till nedsatt tull. En licens som medger import till förmånstullsats utfärdas automatiskt. För att exportåtagandet skall vara uppfyllt måste de importerade kapitalvarorna ha använts vid tillverkning av de exporterade färdiga varorna. En ansökningsavgift måste betalas för utfärdandet av en licens. c) Slutsats Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror innefattar en utjämningsbar subvention, eftersom den nedsatta tull eller nolltull som exportören beviljas i praktiken innefattar ett finansiellt bidrag från de indiska offentliga myndigheterna, en utebliven statlig intäkt och en förmån för företaget i och med att det betalar en lägre importtull eller ingen tull alls. 44. För att kunna fastställa den sammanlagda förmån som mottagaren erhållit genom detta system har detta belopp justerats genom att ränta under undersökningsperioden på 7 % lagts till. Räntan har beräknats på det sätt som anges i skäl 23 ovan. Subventionsbeloppet har fördelats 52. Subventionen är rättsligt knuten till exportresultat i enlighet med artikel 3. 4 a i grundförordningen, eftersom den inte kan erhållas utan att företaget åtar sig att expor- tera. Den betraktas därför som selektiv. L 219/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 8. 1999 53. d) Beräkning av subventionens storlek Förmånen för exportörerna har beräknats på grundval av storleken på de tullar som egentligen skulle ha beta- lats för de importerade kapitalvarorna, varvid detta belopp fördelats över 18 år, en period som motsvarar den normala avskrivningstiden för de kapitalvaror som vart och ett av företagen faktiskt importerat med utnytt- jande av denna ordning. För att kunna fastställa den sammanlagda förmånen för enligt denna framräknade ordning har den del av det på så sätt beloppet som är hänförlig till undersökningsperioden justerats genom att ränta för denna period har lagts till fråga. Eftersom denna typ av subvention beloppet lämpligt att motsvarar ett engångsbidrag, ansågs det tillämpa gällande marknadsränta i Indien under under- sökningsperioden, dvs. 14 %. Subventionsbeloppet har sedan fördelats på den sammanlagda exporten under undersökningsperioden. företaget i 54. Sex företag utnyttjade denna ordning under undersök- ningsperioden och fick en subvention på mellan 1,44 % och 27,66 %. 55. 56. 5. Industriella frizoner för bearbetning på export och exportorienterade företag Ett annat instrument inom ramen för handelspolitiken som innefattar exportrelaterat stöd är ordningen med industriella frizoner för bearbetning på export och exportorienterade företag vilken infördes den 22 juni 1994. a) Stödberättigade företag och verksamheter Företag som ligger i någon av de sju industriella frizo- nerna för bearbetning på export och som åtar sig att exportera minst 75 % av sin tillverkning kan få vissa förmåner. Samma förmåner är öppna för exportoriente- rade företag som kan ligga var som helst i Indien (även kallade ”industriella frizoner för enstaka företag”, ”stand- alone EOZs”). Dessa exportorienterade företag, vars till- verkning bedrivs under tullförsegling, övervakas av tull- tjänstemän. b) Praktiskt genomförande 57. Företag i de industriella frizonerna och de exportoriente- rade företagen kan få följande förmåner: — Upphävande av tullar på inköp av kapitalvaror under den tid varorna förvaras i tullnederlag. — Befrielse från tullavgifter för inköp av råmaterial och konsumtionsvaror. — Befrielse från punktskatter på varor som köpts på den inhemska marknaden. — Återbetalning av statlig mervärdesskatt på inhemska varor. 58. Företag i industriella frizoner och företag som begär behandling som exportorienterade företag måste göra en ansökan om detta hos de behöriga myndigheterna. En sådan ansökan måste innehålla uppgifter om bland beräknat annat tillverkningskvantiteter, planerade 59. 60. 61. 62. 63. 64. 65. importbehov och behov av nationella exportvärde, insatsvaror för den kommande femårsperioden. Om myndigheterna godkänner företagets ansökan under- rättas företaget om villkoren för godkännandet. Företag i industriella frizoner och exportorienterade företag kan tillverka alla typer av produkter och godkänns för en femårsperiod. Godkännandet kan förlängas för ytterli- gare perioder. c) Slutsatser Eftersom systemet med företag i industriella frizoner och exportorienterade företag användes av företagen uteslu- tande för import av kapitalvaror bedömde kommis- sionen endast huruvida upphävandet av uttaget av tullar på inköp av kapitalvaror under den tid varorna förvaras i tullnederlag utgjorde en utjämningsbar åtgärd. Systemet med företag i industriella frizoner och export- orienterade företag inbegriper i detta avseende subven- tioner eftersom de medgivanden som beviljats inom ramen för detta system utgör finansiella bidrag från de i och med att indiska offentliga myndigheterna inkomster som annars skulle uppbäras efterges och förmånstagarna erhåller förmån av detta. Upphävandet av tullar på inköp av kapitalvaror har samma effekt som en befrielse eftersom det, förutsatt att exportkraven är uppfyllda, helt beror på företaget om och i så fall när kapitalvarorna skall tas ur tullnederlag. Denna subvention är rättsligt knuten till exportresultat i enlighet med artikel 3. 4 a i grundförordningen, eftersom den inte kan erhållas utan att företaget åtar sig att expor- tera. Den betraktas därför som selektiv och utjäm- ningsbar. d) Beräkning av subventionens storlek Ett företag som godkänts som exportorienterat företag utnyttjade detta system för att importera kapitalvaror. Förmånen för denna exportör har därför beräknats på samma grund som ovan i skäl 53 för systemet med förmånstullar vid import av kapitalvaror. På grundval av detta erhöll företaget förmåner enligt detta system till en storlek av 0,7 %. Kommissionen fann att en annan exporterande tillver- kare av den berörda produkten, ett företag som var närstående det företag som var godkänt som ett export- orienterat företag, också var godkänd som exportorien- terat företag och importerade kapitalvaror inom ramen för detta system under undersökningsperiodens första hälft. Detta företag avsade sig sedermera sin ställning som exportorienterat företag och omvandlade de kapi- talvaror som importerats inom ramen för systemet med exportorienterade företag till kapitalvaror som importe- rats inom ramen för systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. Följ- aktligen har de kapitalvaror som importerats av detta företag uteslutande undersökts i samband med systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. 19. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 219/21 6. Befrielse från inkomstskatt 66. Systemet med befrielse från inkomstskatt grundar sig på lagen om inkomstskatt från 1961. I denna lag, som årligen ändras genom skattelagen (Finance Act), fastställs grunden för skatteuppbörd samt olika befrielser och avdrag som kan yrkas. Bland de befrielser som kan yrkas av företag kan nämnas de som omfattas av avsnitten 10A, 10B och 80HHC i lagen, vilka avser befrielse från inkomstskatt på vinst från exportförsäljning. Befrielse enligt avsnitt 10A kan begäras av företag i frihandels- zoner. Befrielse enligt avsnitt 10B kan begäras av export- orienterade företag. Befrielse enligt avsnitt 80HHC kan begäras av alla varuexporterande företag. 67. Emellertid utnyttjade inget av de företag som exporte- rade den berörda produkten dessa undantag. Det finns därför inget behov av att kommissionen tar ställning till detta system i samband med undersökningen. 68. 69. 70. 71. 7. Regionala system – Stimulansprogram avseende omsättningsskatt och handelsskatt Delstaterna Gujarat, Maharashtra och. Uttar Pradesh beviljar vissa industriföretag incitament i form av befri- else från eller uppskov med mervärdes- eller handelsskatt för att stimulera den industriella utvecklingen i ekono- miskt underutvecklade områden i dessa delstater. Dessa system är så gott som identiska och bedöms därför tillsammans. a) Stödberättigade företag och verksamheter För att kunna komma i fråga för stöd måste företagen investera i underutvecklade områden, antingen genom att upprätta nya industrianläggningar eller genom att göra storskaliga investeringar för att expandera eller diversifiera en befintlig industri. Dessa områden, vilka består av vissa geografiska enheter i de tre delstaterna, klassificeras i enlighet med deras ekonomiska utveck- lingsgrad i olika kategorier (t. ex. mycket underutvecklade områden, underutvecklade områden och andra stödbe- rättigade områden, men också uteslutna eller ”förbjudna” områden). Vid fastställandet av incitamentets belopp är huvudkriteriet investeringens storlek och det område i vilket företaget är beläget eller skall lokaliseras. b) Selektivitet Dessa system är avsedda endast för företag som har inom vissa anvisade geografiska områden investerat inom de berörda delstaterna. Systemen är inte öppna för företag belägna utanför dessa områden. Förmånens omfattning beror på vilket område det gäller. Systemen omfattas inte av undantagen enligt artikel 3. 2 b i grundförordningen enligt vilken stöd som endast är avsett för vissa företag kan anses icke-selektivt förutsatt att möjligheten att komma i fråga för stöd bygger på objektiva kriterier eller villkor vilka, bland annat, skall tillämpas generellt och inte gynna vissa företag framför andra. Dessa system tillämpas inte generellt eftersom vissa av landets regioner eller regionala områden inte kan komma i fråga. Följaktligen kan ett företag i ett stödberättigat område komma i fråga för stöd, medan ett identiskt företag i ett icke stödberättigat område saknar denna möjlighet. Vidare kan två identiska företag, båda belägna i stödberättigade områden, erhålla olika stödbe- lopp om regionerna eller områdena tillämpar olika maxbelopp för stödet. 72. Systemen är därför selektiva enligt artikel 3. 2 a i grund- förordningen. 73. 74. 75. 76. c) Bedömning av systemets karaktär De indiska offentliga myndigheterna hävdade att dessa system inte utgör utjämningsbara subventioner eftersom de uppfyller kriterierna i artikel 4. 3 i grundförordningen och därför utgör godkända regionala subventioner inom var och en av de berörda delstaterna. föremål Enligt artikel 4. 3 i grundförordningen skall subventioner till underutvecklade områden inom ursprungs- eller exportlandets territorium för att inte bli för utjämningsåtgärder uppfylla vissa kriterier varav främst följande: 1) De skall ges inom ramen för ett regionalt utvecklingsprogram. 2) Varje missgynnad region skall utgöra ett tydligt avgränsat, sammanhängande geogra- fiskt område med definierbar ekonomisk och administ- rativ identitet. 3) Regionen skall betraktas som miss- gynnad enligt neutrala och objektiva kriterier som är klart angivna i lag, annan författning eller andra offent- liga handlingar. Dessa kriterier skall innefatta ett mått på ekonomisk utveckling vilket skall vara grundat på åtmin- stone en av följande faktorer: inkomst per capita, hushållens inkomst per capita eller BNP per capita (av vilka ingen får överstiga 85 % av medelvärdet för det berörda ursprungs- eller exportlandet), eller arbets- löshetsnivån, beräknad på en treårsperiod (och som skall motsvara minst 110 % av genomsnittet för det berörda ursprungs- eller exportlandet). Det bör noteras att de uppgifter som tillhandahållits av de indiska offentliga myndigheterna var ofullständiga vad gällde de regionala systemen. Vid kontrollbesöket och vid senare tillfällen begärde kommissionen av de indiska offentliga myndigheterna de uppgifter som behövdes för att undersöka om dessa system uppfyllde skäl 74 ovan angivna kriterierna för att bli de i godkända. De indiska offentliga myndigheterna har hittills inte lämnat några upplysningar i detta avseende. När kommissionen vid sitt kontrollbesök förhörde sig med de indiska offentliga myndigheterna angående de neutrala och objektiva kriterierna för missgynnade områden kunde dessa myndigheter inte visa några statis- tiska uppgifter som gjorde det möjligt att fastställa sådana kriterier. L 219/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 8. 1999 77. 78. 79. 80. 81. 82. I avsaknad av precisare uppgifter var kommissionen tvungen att använda tillgängliga uppgifter och konsta- tera att de indiska offentliga myndigheternas påstående om att dessa regionala system borde godkännas saknade tillräckligt stöd. Det konstateras därför provisoriskt att dessa system är utjämningsbara. d) Beräkning av subventionsbeloppet Förmånen för exportörerna har beräknats på grundval av storleken av den mervärdesskatt eller handelsskatt som normalt skulle ha betalats under undersökningspe- rioden, men som i enlighet med dessa system inte behövde betalas. För att kunna fastställa den samlade förmånen för mottagaren enligt detta system har detta belopp justerats genom att ränta under undersöknings- perioden har lagts till. Eftersom dessa subventioner till sin natur motsvarar en serie bidrag ansågs det lämpligt med en ränta på 7 %, vilket motsvarar hälften av gällande årliga marknadsränta i Indien under undersök- ningsperioden. Detta belopp har fördelats på den försäljningen under undersökningspe- sammanlagda rioden. Sex företag utnyttjade dessa system under undersök- ningsperioden. Företagen erhöll subventioner på mellan 0,15 % och 5,47 %. Det bör noteras att subventionen på 0,15 % till ett företag har uteslutits från beräkningen av detta företags totala subventionsbelopp av de anled- ningar som anges i skäl 24 ovan. 8. Regionala system – Befrielse från elektricitets- skatt Delstaterna Gujarat och Maharashtra beviljar stödberätt- igade industriföretag incitament i form av befrielse från elektricitetsskatt i syfte att uppmuntra den industriella utvecklingen i ekonomiskt underutvecklade områden i dessa delstater (särskilt Marathwada-regionen vad gäller Maharashtra). Eftersom dessa system är så gott som identiska kommer de att bedömas tillsammans. a) Stödberättigade företag och verksamheter För att kunna komma i fråga för stöd måste företagen investera i underutvecklade områden, antingen genom att upprätta nya industrianläggningar eller genom att göra storskaliga investeringar för att expandera eller diversifiera en befintlig industri. 83. 84. 85. 86. c) Bedömning av systemets karaktär De indiska offentliga myndigheterna hävdade att dessa system inte utgör utjämningstara subventioner eftersom de uppfyller kriterierna i artikel 4. 3 i grundförordningen. Kriterierna i artikel 4. 3 i grundförordningen har redovi- sats i skäl 74. Det erinras om att de upplysningar som lämnades av de indiska offentliga myndigheterna var ofullständiga vad gäller de regionala systemen. I avsaknad av precisare uppgifter var kommissionen tvungen att använda de tillgängliga uppgifterna och konstatera att de indiska offentliga myndigheternas påstående att dessa regionala system borde godkännas saknade tillräckligt stöd. Det konstateras därför provisoriskt att dessa system är utjämningsbara. d) Beräkning av subventionsbeloppet Förmånen för de exporterande tillverkarna har beräknats på grundval av storleken av den elektricitetsskatt som normalt skulle ha betalats under undersökningsperioden, men som i enlighet med dessa system inte behövde betalas. För att kunna fastställa den samlade förmånen för mottagaren enligt detta system har detta belopp justerats genom att ränta under undersökningsperioden har lagts till. Eftersom dessa subventioner till sin natur motsvarar en serie bidrag ansågs det lämpligt med en ränta på 7 %, vilket motsvarar hälften av gällande årliga marknadsränta i Indien under undersökningsperioden. Detta belopp har fördelats på den sammanlagda försälj- ningen under undersökningsperioden. 87. Två företag utnyttjade dessa system under undersök- ningsperioden. Företagen erhöll subventioner på 0,25 % respektive 4,13 %. Det bör noteras att subventionen på 0,25 % till ett företag har uteslutits från beräkningen av detta företags totala subventionsbelopp av de anled- ningar som anges i skäl 24. 9. Regionala system – Återbetalning av lokal skatt b) Selektivitet Dessa system är avsedda endast för företag som har investerat i vissa anvisade geografiska områden under delstaterna Gujarats och Maharashtras överhöghet. Systemen är selektiva enligt artikel 3. 2 a i grundförord- ningen av de anledningar som anges i skälen 70 och 71. 88. Delstaten Maharashtra beviljar stödberättigade industri- företag incitament i form av återbetalning av lokal skatt. Denna skatt tas ut av de lokala myndigheterna i Indien på varor som förs in i en stad eller ett distrikt. Det totala belopp som kan återbetalas är begränsat till 100 % av investeringarna i realkapital. Den period under vilken denna återbetalning kan utnyttjas varierar beroende på det område i vilket företaget är beläget. 19. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 219/23 89. 90. 91. 92. 93. 94. a) Stödberättigade företag och verksamheter För att kunna komma i fråga för stöd måste företagen investera i underutvecklade områden, antingen genom att upprätta nya industrianläggningar eller genom att göra storskaliga investeringar för att expandera eller diversifiera en befintlig industri. b) Selektivitet Detta system kan utnyttjas endast av företag som har investerat i vissa anvisade geografiska områden under delstaten Maharashtras överhöghet. Systemet är selektivt enligt artikel 3. 2 a i grundförordningen av de anled- ningar som anges i skälen 70 och 71. c) Bedömning av systemets karaktär De indiska offentliga myndigheterna hävdade att detta system utgjorde en icke utjämningsbar subvention eftersom det uppfyller kriterierna i artikel 4. 3 i grundför- ordningen. Kriterierna i artikel 4. 3 i grundförordningen har redovi- sats ovan i skäl 74. Det erinras om att de upplysningar som lämnades av de indiska offentliga myndigheterna var ofullständiga vad gäller de regionala systemen. I avsaknad av precisare uppgifter var kommissionen tvungen att använda de tillgängliga uppgifterna och provisoriskt konstatera att de indiska offentliga myndigheternas påstående om att systemet skatt borde godkännas saknade tillräckligt stöd. Det konstateras därför provisoriskt att detta system är utjämningsbart. återbetalning lokal för av d) Beräkning av subventionsbeloppet Förmånen för de exporterande tillverkarna har beräknats på grundval av storleken av den lokala skatt som normalt skulle ha betalats under undersökningsperioden, men som i enlighet med detta system inte behövde betalas. För att kunna fastställa den samlade förmånen för mottagaren enligt detta system har detta belopp justerats genom att ränta under undersökningsperioden har lagts till. Eftersom dessa subventioner till sin natur motsvarar en serie bidrag ansågs det lämpligt med en ränta på 7 %, vilket motsvarar hälften av gällande årliga Indien under undersökningsperioden. marknadsränta i Detta belopp har fördelats på den sammanlagda försälj- ningen under undersökningsperioden. 95. Ett företag utnyttjade detta system under undersöknings- perioden och erhöll en subvention på 1,46 %. 10. Regionala system – System med särskild kapital- stimulans 96. Ett annat system som erbjuds av delstaten Maharashtra är Special Capital Incentive Scheme (systemet med särskild kapitalstimulans), som kan förekomma antigen i form av ett kontantbidrag eller som en förmån avseende omsättningsskatten. Det totala belopp som beviljas beror på området och företagets storlek. a) Stödberättigade företag och verksamheter Nya enheter eller ”pionjärenheter” som upprättats efter den 1 oktober 1998 i vissa områden kan komma i fråga för detta system, dock inte enheter som expanderat eller diversifierat sin verksamhet. b) Selektivitet Detta system är avsett endast för företag som har inve- sterat i vissa anvisade geografiska områden under del- staten Maharashtras överhöghet. Systemet är selektivt enligt artikel 3. 2 a i grundförordningen av de anled- ningar som anges i skälen 70 och 71. 97. 98. c) Bedömning av systemets karaktär 99. De indiska offentliga myndigheterna hävdade att detta system utgjorde en icke utjämningsbar subvention eftersom det uppfyller kriterierna i artikel 4. 3 i grundför- ordningen. 100. Kriterierna i artikel 4. 3 i grundförordningen har redovi- sats i skäl 74. 101. Det erinras återigen om att de upplysningar regionala som lämnades av de indiska offentliga myndigheterna var ofullständiga vad gäller de I avsaknad av precisare uppgifter var kommissionen tvungen att använda de tillgängliga uppgifterna och konstatera att de indiska offentliga myndigheternas påstående om att systemet med särskild kapitalstimulans borde godkännas saknade tillräckligt stöd. Det konsta- teras därför provisoriskt att detta system är utjämnings- bart. systemen. d) Beräkning av subventionsbeloppet 102. Förmånen för de exporterande tillverkarna har beräknats på det sätt som förklarats i skäl 53 när det gäller förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror, dvs. på grundval av ett engångsbidrag under undersökningsperioden, knutet förvärv av anläggningstillgångar. Detta belopp har fördelats på den försäljningen under undersökningspe- sammanlagda rioden. till 103. Ett företag utnyttjade detta system under undersöknings- perioden. Företaget erhöll en subvention på 0,01 %, vilken har uteslutits från beräkningen av det totala subventionsbeloppet av de anledningar som anges i skäl 24. 11. De utjämningsbara subventionernas belopp 104. Beloppet av de subventioner som är utjämningsbara enligt grundförordningen, uttryckt i värde, är för varje undersökt exportör som följer: L 219/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning ”Pass- book” -syste- met Tullkreditsystemet Före export Efter export För- månstullar vid import av kapital- varor Frizoner/ export orienterade Delstatssystem Omsätt- ningsskatt Kapitalsti- mulans Återbetalning av lokal skatt Återbetalning av elskatt 6,84 2,85 2,92 10,48 2,24 1,31 1,48 1,12 2,48 1,46 Ester Industries Ltd Flex Industries Ltd Garware Plastic & Polyester Ltd India Polyfilms Ltd & Jindal Polyester Ltd Mtz Polyesters Ltd Polyplex Corporation Ltd 4,31 1,58 0,70 0,51 27,66 17,81 1,44 5,47 1,09 19. 8. 1999 (i %) Sammanlagt 12,6 13,8 6,7 7,1 4,13 37,2 20,3 D. SKADA 1. Definition av gemenskapsindustrin av PET-film till gemenskapen. Kommissionen använde uppgifter från Eurostat och, beträffande Indien, uppgifter om exportförsäljning från de indiska exporterande till- verkarna. a) Tillverkare i gemenskapen 105. I gemenskapen tillverkas den berörda produkten av — de tillverkare som lämnade in klagomålet och var samarbetsvilliga i undersökningen (se skäl 5), och — andra tillverkare i gemenskapen som inte klagade, men som inte heller motsatte sig förfarandet. Dessa företag utgör alltså den tillverkning i gemen- skapen som avses i artikel 9. 1 i grundförordningen. b) Gemenskapsindustrin 106. De fyra klagande tillverkarna uppfyller villkoren i artikel 10. 8 i grundförordningen, eftersom de svarar för mer än 80 % av den sammanlagda tillverkningen av den berörda produkten i gemenskapen och därmed enligt artikel 9. 1 i grundförordningen utgör gemenskapsindustrin; dessa företag benämns nedan gemenskapsindustrin. 2. Förbrukningen i gemenskapen 107. PET-filmsförbrukningen gemenskapsmarknaden på under den undersökta perioden fastställdes på grundval av den sammanlagda försäljningen av PET-film tillverkad av gemenskapsindustrin och de tillverkare i gemen- skapen som inte klagat samt den sammanlagda importen 108. Vid beräkningen av förbrukningen i gemenskapen beak- tades inte tillverkning för egna behov (som 1998 uppgick till cirka 60 000 ton), eftersom denna produk- tion inte säljs som PET-film. Dessa tillverkare bearbetar filmen ytterligare, till en slutprodukt där PET-film ingår som en beståndsdel. Undersökningen visade att de indiska exporterande tillverkarna inte sålde till denna del av marknaden. Det konstaterades också att bara en av de tillverkare som tillverkade för eget behov också sålde produkten på den öppna marknaden (och bara i små mängder), och att gemenskapsindustrin bara sålde små mängder till sådana tillverkare. Den PET-film som till- verkas och används för egna behov konkurrerar inte med PET-film tillverkad för och såld på den öppna marknaden, och berördes därför troligen inte av den subventionerade importen. Den begränsade försäljningen från den enda tillverkare som också sålde på den öppna marknaden beaktades dock när den sammanlagda förbrukningen fastställdes. 109. Beräknad på detta sätt befanns PET-filmsförbrukningen i gemenskapen ha ökat med 15,1 % under den undersökta perioden. Förbrukningen uppgick 1995 till 183 241 ton, 1996 ton till 206 772 ton, och 210 914 ton under undersökningsperioden. till 178 734 1997 19. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 219/25 3. Marknadsandel för och importvolym från Indien 5. Gemenskapsindustrins situation exporterande 110. De indiska exporterande tillverkarnas marknadsandel beräknades som den sammanlagda indiska exportens till tillverkarnas uppgifter) EG (enligt de procentandel av förbrukningen i gemenskapen. Den indiska marknadsandelen 3,6 % 1995, 3,1 % 1996, 8,2 % 197 och 9,6 % under undersök- ningsperioden. Detta innebär en ökning på 167 % under den undersökta perioden. var då Importvolymen i absoluta tal uppgick till 6 534 ton 1995, 5 574 ton 1996, 17 011 ton 1997 och 20 250 ton under undersökningsperioden, vilket innebär en ökning på 210 %. 4. Priserna på den subventionerade importen a) Prisutvecklingen 111. De indiska exporterande tillverkarnas priser sjönk stadigt efter 1995, då det genomsnittliga priset var 3 219 ecu/ton, till 2 425 ecu/ton 1996, 1 865 ecu/ton 1997 och 1 674 ecu/ton under undersökningsperioden, vilket innebär en sammanlagd prissänkning med 48 %. b) Prisunderskridande a) Kapacitet 115. Gemenskapsindustrins kapacitet växte stadigt under den undersökta perioden och ökade med 20 % (från 145 756 ton 1995 till 148 726 ton 1996, 157 683 ton 1997 undersökningsperioden). och 175 075 Gemenskapsindustrin beslutade 1995 att installera nya produktionslinjer för att möta den ökade efterfrågan på PET-film. De nya anläggningarna kunde tas i bruk efter två till tre år. under ton b) Produktionsvolym 116. Gemenskapsindustrins sammanlagda tillverkning fluktu- erade något under den undersökta perioden och ökade med 2 %. 1995 kan anses ha varit ett gott år för gemenskapsindustrin (132 948 ton) på grund av mycket hög efterfrågan, men tillverkningen sjönk kraftigt under 1996 (122 977 ton). Gemenskapsindustrins tillverkning ökade igen under 1997 (till 128 741 ton) i fas med högre undersökningsperioden uppgick tillverkningen till 135 287 ton. efterfrågan. Under c) Kapacitetsutnyttjande 117. Gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande sjönk från 91 % under 1995 till 83 % 1996, 82 % 1997 och 77 % under undersökningsperioden, vilket innebär en minsk- ning med 15 %. 112. En noggrann undersökning gjordes för att se om de indiska exporterande tillverkarna underskred gemen- skapsindustrins försäljningspriser. Inom varje marknads- segment (se skäl 8) jämfördes de vägda, genomsnittliga exportpriserna för varje PET-filmstyp med de vägda, genomsnittliga försäljningspriserna för de typer som till- verkades av gemenskapsindustrin; i båda fallen användes priserna vid försäljning till icke närstående kund. Om importen gått via närstående företag användes återför- säljningspriset till första oberoende kund. d) Försäljningsvolym (PET-film som gemenskapsindustrin till- verkat) 118. Försäljningsvolymen till icke närstående parter i gemen- skapen minskade mellan 1995 och 1996 med 7,8 % (från 104 750 till 96 572 ton). Året därpå nådde försälj- ningen nästan nivåerna från 1995 (103 629 ton). Under den undersökta perioden ökade försäljningen med 1 % till 106 138 ton under undersökningsperioden. 113. De indiska exporterande tillverkarnas priser justerades vid behov för transportkostnader, hantering och import- avgifter till handelsledet fritt gemenskapens gräns efter tull. Gemenskapsindustrins försäljning justerades på samma sätt till handelsledet från fabrik. 114. Jämförelsen mellan de vägda, genomsnittliga och juste- rade indiska exportpriserna och gemenskapsindustrins vägda, genomsnittliga försäljningspriser visade att de indiska exporterande tillverkarna underskred det pris som tillverkarna i gemenskapen tog ut med ett vägt genomsnitt på 40,1 % (från 28,2 % till 50,5 %). e) Försäljningsvolym (inköpta produkter) 119. Gemenskapsindustrins inköp av PET-film från länder utanför EU ökade kraftigt under den undersökta inköpta produkternas andel av den perioden. De från låga försäljningen i sammanlagda 7,6 % 1995 till 16,0 % under undersökningsperioden. Försäljningsvolymen produkterna uppgick till 8 595 ton 1995, 7 011 ton 1996, 17 029 ton 1997 och 20 197 ton under undersökningspe- rioden, vilket innebär en ökning med 135 %. EG gick inköpta för de L 219/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 8. 1999 f) Marknadsandel 120. Gemenskapsindustrins marknadsandel, beräknad på försäljningen på gemenskapsmarknaden av PET-film som gemenskapsindustrin tillverkat, minskade under den undersökta perioden. Kommissionen konstaterade att gemenskapsindustrins marknadsandel från 57,2 % 1995 till 54,1 % 1996 och 50,6 % 1997 och vidare ner till den lägsta nivån, 50,4 %, under undersök- ningsperioden. Den sammanlagda minskningen var alltså 12 %. sjönk g) Försäljningspris 121. Undersökningen visade att gemenskapsindustrin från 1995 hade tvingats sänka sina priser med 23 %. Försälj- ningspriset sjönk från 4 429 ecu/ton 1995 till 4 286 ecu/ton 1996, 3 631 ecu/ton 1997 och 3 393 ecu/ton under undersökningsperioden. h) Lönsamhet 122. Det konstaterades att gemenskapsindustrins ekonomiska situation var bättre 1995 än under undersökningspe- rioden. Lönsamheten sjönk kraftigt för alla företagen under den undersökta perioden, och i synnerhet två företag gjorde stora förluster under undersökningspe- rioden. Kommissionen tog inte med kostnaderna för de i skäl 115 nämnda investeringarna i nya produktionslinjer vid beräkningarna av PET-filmens lönsamhet. Vinstmar- ginalen sjönk från 16,1 % 1995 till 10,6 % 1996, 4 % 1997 och förvandlades till en förlust på 0,7 % under undersökningsperioden. i) Sysselsättning 123. Antalet sysselsatta i gemenskapsindustrin minskade inte nämnvärt, eftersom försäljningsvolymen genom pris- sänkningarna kunde hållas på en stadig nivå. På grund av nyinvesteringar ökade istället antalet sysselsatta fram till 1997, då antalet började minska. Antalet sysselsatta ökade från 2 445 under 1995 till 2 519 under 1996 och 2 588 under 1997. Antalet sysselsatta minskade under undersökningsperioden till 2 514. Antalet anställda ökade alltså med sammanlagt 3 %. fortsätta pumpa in pengar i projektet flera år efter att marknaden börjat vika. Investeringarna ökade från 24,702 miljoner ecu 1995 till 96,450 miljoner ecu ecu 1997 och 203,699 1996, 170,007 miljoner miljoner vilket innebär en ökning med 725 %. ecu under undersökningsperioden, k) Lager 125. Lagren ökade med 23 % under den undersökta perioden, från 17 664 ton 1995, 19 121 ton 1996 och 18 434 ton 1997 till 21 783 ton vid utgången av undersök- ningsperioden. Samtidigt ökade lagernivån, uttryckt i procent av produktionen, från 13 % till 16 %. 6. Slutsats om skada och 1995 undersökningsperioden. 126. Gemenskapsindustrins försäljning var i stort sett stabil mellan Efter nedgången 1996 ökade försäljningen inte parallellt med den kraftiga ökningen av förbrukningen i gemenskapen, från 183 000 ton till 211 000 ton under den undersökta innebär en ökning med över 15 %. perioden, vilket Gemenskapsindustrins marknadsandel sjönk därmed efterhand, och skulle ha sjunkit ytterligare om gemen- skapsindustrin inte hade sänkt sina försäljningspriser med 23 %. Den minskade försäljningen ledde också till att lagren ökade med 23 %. 127. Trots att produktionen ökade något och försäljningen var relativt stabil sjönk gemenskapsindustrins lönsamhet mellan 1995 och undersökningsperioden. 128. Dessa skadefaktorer visar sålunda att gemenskapsindust- rins situation försämrades mellan 1995 och undersök- ningsperioden. 129. Kommissionen har därför dragit den preliminära slut- satsen att gemenskapsindustrin har lidit sådan väsentlig skada som avses i artikel 8. 1 i grundförordningen. E. ORSAKSSAMBAND 1. Inledande anmärkningar j) Investeringar 124. Investeringarna ökade stadigt. Gemenskapsindustrin bestämde sig 1995 för att göra investeringarna, eftersom den ökade efterfrågan då översteg utbudet på mark- naden. Det tog lång tid innan de nya produktionslinjerna kunde tas i bruk, och gemenskapsindustrin tvingades 130. Kommissionen har i enlighet med artikel 8. 6 och 8. 7 i grundförordningen undersökt om importen i fråga har vållat den väsentliga skadan. Utöver den subventionerade importen undersöktes också andra kända faktorer som skulle ha kunnat åsamka gemenskapsindustrin skada under samma period, för att utesluta möjligheten att sådan skada tillskrevs den subventionerade importen. 19. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 219/27 2. Verkningarna av den subventionerade importen 3. Andra faktorers inverkan 131. Den indiska marknadsandelens kraftiga ökning (från 3,6 % 1995 till 9,6 % under undersökningsperioden) och det stora prisunderskridandet (upp till 50,5 %) sammanföll i tiden med att gemenskapsindustrins situa- tion försämrades, särskilt beträffande förlorade mark- nadsandelar, sänkta priser och försämrad lönsamhet. 134. 132. Ställd inför lågprisimporten med ursprung i Indien hade gemenskapsindustrin valet att antingen bibehålla sin prisnivå, med minskad försäljning och minskade mark- nadsandelar som följd, eller att anpassa sina priser till de låga priserna på den subventionerade importen, vilket skulle innebära försämrad lönsamhet. De flesta av de klagande tillverkarna i gemenskapen beslutade redan 1996 att sänka sina priser. Alla sänkte sina priser ytterli- gare under de påföljande åren, i synnerhet under under- sökningsperioden, vilket ytterligare försämrade lönsam- heten. Detta visar marknadens priskänslighet och den stora effekten av de indiska exporterande tillverkarnas prisunderskridande. 133. De indiska exporterande tillverkarna har hävdat att gemenskapsindustrin i första hand är inriktad på det övre marknadssegmentet för PET-film, medan de indiska tillverkarna bara är inriktade på det lägre. De hävdar också att de har helt andra försäljningskanaler än gemenskapsindustrin. Dessa argument motsägs dock av uppgifter som de indiska exporterande tillverkarna och PET-filmsimportörerna själva har lämnat i sina svar på kommissionens frågeformulär. För det första bör det erinras om att gemenskapsmark- naden för PET-film är uppdelad i fem segment (se skäl 8), och att de indiska exporterande tillverkarna påträffas i alla segment utom det för magnetfilm, medan gemen- skapsindustrin återfinns i samtliga. Undersökningen visar att både gemenskapsindustrin och de indiska exporte- rande tillverkarna erbjuder specialfilm av högre kvalitet i de fyra segment där båda grupperna återfinns. För det andra använder de indiska exporterande tillver- karna och gemenskapsindustrin samma försäljningska- naler, nämligen handlare och bearbetningsföretag. De indiska exporterande tillverkarnas argument kan därför inte godtas. a) Import från andra länder utanför EU Importen från länder som inte omfattas av detta förfa- rande ökade med 31 % under den undersökta perioden, dvs. mer än förbrukningen i gemenskapen (som ökade med 15,1 %), men mindre än importen från Indien (som ökade med 210 %). Av dessa är Sydkorea den största leverantören till gemenskapsmarknaden, och ökade sin från 8,3 % 1995 till 12,9 % under marknadsandel undersökningsperioden. Andra viktiga leverantörer till gemenskapsmarknaden under den undersökta perioden var Japan, vars marknadsandel minskade från 5,8 % till 3,6 %, och Amerikas förenta stater, som ökade sin mark- nadsandel med en procentenhet från 9,1 % till 10,1 % (och vars export främst går till gemenskapsindustrin). Enligt uppgifter från Eurostat var det genomsnittliga priset på denna import avsevärt högre än priserna på importen från Indien. b) Förbrukningens utveckling på gemenskapsmarknaden 135. Förbrukningen i gemenskapen av produkten ökade med 15,1 % under den undersökta perioden. Gemenskapsin- dustrins skada kan alltså inte ha orsakats av vikande efterfrågan på gemenskapsmarknaden. c) Överkapacitet hos gemenskapsindustrin 136. De indiska exporterande tillverkarna har hävdat att gemenskapsindustrin har byggt upp en överkapacitet för PET-film, och att detta är en av huvudanledningarna till dess problem. Undersökningen visar att tillverkarna i gemenskapen höjde sin produktionskapacitet med 20,1 % från 1995 till undersökningsperioden. Höjningen gjordes på grundval av en korrekt analys av kommande marknadstrender, vilken visade sig i stort sett stämma med förbrukningsökningen i gemenskapen. Produktions- kapaciteten är dock inte bara avsedd för gemenskaps- marknaden, utan också för export. Beslutet att göra investeringarna måste dessutom ses mot bakgrund av de stora kapitalkostnaderna och den tid det tar att starta upp en ny fabrik. Om det finns en överkapacitet för PET-film på världsmarknaden beror det troligen mer på att produktionskapaciteten höjts i Indien än att den höjts i gemenskapen. Det konstaterades att de indiska exporte- rande tillverkarnas kapacitet höjdes med 97 % under den undersökta perioden (från 62 100 ton till 122 600 ton). 137. Undersökningen visar att gemenskapsindustrins kapaci- tetsutnyttjande sjönk från 91,2 % 1995 till 77,3 % under undersökningsperioden, medan kapaciteten bara ökade något mer än förbrukningen i gemenskapen. L 219/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 8. 1999 d) Gemenskapsindustrins konkurrenskraft. var lönsammare än PET-film, särskilt under de sista två åren av den undersökta perioden. 138. De indiska exporterande tillverkarna har hävdat att gemenskapsindustrin förlorade det monopol man i prak- tiken hade genom den indiska importens inträde på marknaden. Detta skall ha lett till att gemenskapsin- dustrin inte har kunnat konkurrera. Undersökningen har tydligt visat att tillverkarna i gemenskapen, generellt sett, aldrig har dominerat marknaden. Så tidigt som 1995, när den indiska marknadsandelen fortfarande var liten, täcktes mer än 30 % av gemenskapsmarknaden av import, och sex tillverkare i gemenskapen konkurrerade med varandra. De indiska exporterande tillverkarna tog sig in på marknaden med hjälp av subventionerad import, dvs. genom illojal konkurrens. e) Råmaterialprisets förändring 139. De indiska exporterande tillverkarna hävdade att de sjun- kande priserna på PET-film på gemenskapsmarknaden i första hand berodde på att världsmarknadspriset på råmaterialet sjönk. 140. Undersökningen visar att råmaterialpriserna faktiskt har sjunkit. Råmaterialkostnaden per ton PET-film såld av gemenskapsindustrin sjönk med 17 % under den under- sökta perioden. Under samma period sjönk dock det genomsnittliga försäljningspriset på färdig PET-film med mer än 23 %. Råmaterialkostnaden utgjorde mellan 33 % och 38 % (beroende på år) av den sammanlagda tillverk- ningskostnaden, vilket gör att de lägre råmaterialpriserna kan ha medfört en sänkning av den sammanlagda till- verkningskostnaden för PET-film med ca 6 %. Sänkta råmaterialpriser kan alltså ha lett till en sänkning av den sammanlagda tillverkningskostnaden, och därmed i viss utsträckning ha motiverat ett lägre försäljningspris. Det förklarar dock inte den sammanlagda försäljningspris- sänkningen på 23 % eller gemenskapsindustrins försäm- rade lönsamhet. f) Generella problem inom polyesterbranschen 141. De indiska exporterande tillverkarna har hävdat att den skada gemenskapsindustrin uppgav sig ha lidit delvis kunde ha orsakats av andra problem inom polyester- branschen än sådana förknippade med PET-film. Mot detta kan anföras att tre av fyra klagande tillverkare i gemenskapen enbart sysslar med PET-film (1). Beträf- fande det företag som är verksamt också på andra områden kunde det konstateras att de andra områdena (1) Undantaget biprodukter, som säljs i små kvantiteter. g) Situationen för de tillverkare i gemenskapen som inte klagat 142. Under undersökningen utreddes det också om situa- tionen för de tillverkare i gemenskapen som inte deltog i klagomålet och som säljer på den öppna marknaden i gemenskapen skilde sig från gemenskapsindustrins situa- tion. Det visade sig att de tillverkare i gemenskapen som inte deltog i klagomålet också hade förlorat marknads- andelar, från 12,4 % 1995 till 9,4 % under undersök- ningsperioden. Deras genomsnittliga försäljningspris för ett ton PET-film hade sjunkit med 24 %, dvs. en procent- enhet mer än gemenskapsindustrins priser. Därmed kunde den slutsatsen dras att de tillverkare i gemen- skapen som inte deltog i klagomålet hade drabbats av samma negativa utveckling som gemenskapsindustrin. h) Klagande tillverkares i gemenskapen handel med PET-film 143. Såsom redan nämnts i skäl 119 köper gemenskapsin- dustrin allt mer PET-film från leverantörer utanför gemenskapen. Den ökade handeln förklaras av att tre av de klagande tillverkarna i gemenskapen köptes upp av amerikanska eller japanska företag mellan 1996 och 1998. Dessa stora multinationella företag specialiserar sin PET-filmstillverkning i allt högre grad, och koncen- trerar den till olika produktionsanläggningar världen över (inbegripet gemenskapen). Företagen i gemen- skapen har därför inriktats på vissa PET-filmsprodukter som kompletterar det produktsortiment som bjuds ut i gemenskapen av företag inom samma företagsgrupp belägna utanför gemenskapen. Samtidigt köper företagen utanför gemenskapen de produkter för vilka tillverk- för att sedan ningen koncentrerats till gemenskapen, sälja dem på sina respektive marknader. Denna interna handel inom en grupp kan konstateras genom att tillver- karna i gemenskapen köper större kvantiteter och säljer mer för export. Den ökade handeln är alltså en naturlig följd av industrins globalisering. 144. Denna handel utgjorde 14,0 % av gemenskapsindustrins sammanlagda försäljningsvolym under undersökningspe- rioden. Exportförsäljningen av PET-film tillverkad i gemenskapen ökade med 7,4 % under den undersökta perioden, och utgjorde 16,7 % av den sammanlagda försäljningsvolymen under undersökningsperioden. 19. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 219/29 4. Slutsats om orsakssamband 3. Andra tillverkare i gemenskapen 145. Det går inte att utesluta att andra faktorer än den subventionerade importen från Indien, särskilt importen med ursprung i Sydkorea, kan ha bidragit till det svåra läge som gemenskapsindustrin hamnat i. Dock hade den avsevärda volymökningen beträffande importen från Indien, denna imports ökade marknadsandel, de stora prissänkningarna och prisunderskridandet från indisk sida betydande negativa följder för gemenskapsindustrins situation. Kommissionen har därför dragit slutsatsen att denna import, beaktad separat, har vållat gemenskapsin- dustrin väsentlig skada, och att eventuell skada orsakad av andra faktorer inte varit av sådan omfattning att sambandet mellan importen och skadan kan ifrågasättas. 149. Det har nämnts ovan att kommissionen fick svar från tre tillverkare i gemenskapen som inte deltog i klagomålet. Dock tog bara en tillverkare som sålde på den öppna marknaden ställning beträffande verkningarna av PET- filmsimporten från Indien. Företaget hävdade att dess priser påverkades avsevärt träts att de indiska företagen inte exporterade varor i det segment där företaget var verksamt. Undersökningen bekräftar att detta beror på i ett PET-filmmarknadens öppenhet. Prisförändringar segment andra i de segmenten. avspeglas direkt i priserna F. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Inledande anmärkningar Den preliminära slutsatsen kan därför dras att utjäm- ningsåtgärder kommer att få en positiv effekt på lönsam- heten för andra tillverkare i gemenskapen som säljer på den öppna marknaden genom att priserna stiger, och det är, med ledning av tillgänglig bevisning, inte troligt att tullarna kommer att påverka de tillverkare i gemen- skapen som bara tillverkar för eget bruk. 146. På grundval av all inlämnad bevisning undersökte kommissionen preliminärt om det, trots den subventio- nerade importens skadliga verkningar, fanns tvingande skäl som kunde leda till slutsatsen att det inte låg i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta fall. Med utgångspunkt i tillgängliga uppgifter beaktade kommis- sionen då i enlighet med artikel 31. 1 i grundförord- ningen vilka verkningar vidtagna åtgärder skulle få för de parter som berörs av förfarandet, och vilka följder det skulle få om åtgärder inte vidtogs. Man beaktade särskilt eventuella antisubventionsåtgärders följder för gemen- skapsindustrin, de tillverkare i gemenskapen som inte deltog i klagomålet, importörer och användare av produkten i fråga. 2. Gemenskapsindustrin 147. gemenskapsindustrin haft Såsom visats ovan har problem som kan kopplas till den subventionerade importen från Indien. Om inga åtgärder vidtas mot den subventionerade importen kommer gemenskapsindustrin även fortsätt- ningsvis att ställas inför prisunderskridande och därav följande prispress, och lönsamheten kommer att ytterli- gare försämras. Om situationen tillåts pågå kommer till- verkarna i gemenskapen inte att ha något annat val än att lägga ner vissa produktionslinjer eller hela fabriker som bara producerar PET-film. 148. På lång sikt skulle tre av de klagande tillverkarna i gemenskapen hotas av nedläggning, eftersom dessa enbart tillverkar PET-film. De ca 2 500 personer som är sysselsatta inom gemenskapsindustrin skulle då hotas av arbetslöshet. 4. Importörerna 150. Det har nämts ovan att kommissionen skickade frågefor- mulär till alla kända importörer av produkten i fråga, dvs. till tolv företag, men bara fick styrkta svar från fyra. På grundval av de uppgifter som inkom tycks importö- rerna i gemenskapen köpa produkten i fråga från flera olika leverantörer, bland annat från Indien och gemen- skapsindustrin. Av detta kan den slutsatsen dras att de inte bara importerar PET-film med ursprung i Indien, utan också handlar med PET-film som köpts från gemenskapsindustrin. För tre av de företag som besva- rade frågeformuläret utgjorde PET-filmsförsäljningen mindre än 50 % av den sammanlagda omsättningen. 151. Ombedda att yttra sig om eventuella utjämningsåtgär- ders följder för deras verksamhet hävdade bara två importörer att de förmodligen skulle få en negativ effekt. 152. Eftersom det inte är några grundläggande kvalitetsskill- nader mellan importerade produkter (från Indien och andra länder) och de som tillverkas i gemenskapen kommer importörerna i gemenskapen inte att ha några besvär att förse sig från andra leverantörer vid sidan av Indien, särskilt inte som tillgången på världsmarknaden är så stor. Kommissionens preliminära slutsats blir därför att utjämningsåtgärder sannolikt inte skulle få några allvar- liga följder för importörerna i gemenskapen. L 219/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 8. 1999 5. Produktanvändarna 153. Kommissionen skickade också frågeformulär till tjugonio PET-filmsanvändare i gemenskapen, och fick två styrkta svar. På grundval av svaren och det svaga gensvaret drogs den generella slutsatsen att utfallet av undersök- ningen med all sannolikhet inte kommer att ha någon större inverkan på användarindustrin, vilket kan bero på att PET-film som råmaterial inte utgör någon stor kostnad eller på att tillverkningen av produkter där PET- film ingår bara utgör en liten del av användarnas sammanlagda tillverkning. Det kan tilläggas att de användare som köper PET-film från Indien ofta också köper från andra leverantörer, både tillverkare i gemen- skapen och andra länder utanför EU. 6. Slutsats om gemenskapens intresse 154. Efter att sålunda ha utrett de olika gruppernas intresse och med beaktande av vad som framkommit har kommissionen preliminärt fastställt att det inte finns några tvingande inte vidta åtgärder mot importen. skäl att G. PROVISORISK TULL 155. Slutsatserna om subventionering, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse gör att kommissionen anser att provisoriska utjämningsåtgärder måste vidtas. i gemenskapsindustrins 156. Vid bestämmandet av nivån för åtgärderna beaktade kommissionen att gemenskapsindustrins vägda, genom- snittliga pris på gemenskapsmarknaden sjönk kraftigt under den undersökta perioden till en nivå där verksam- heten inte var lönsam. För att undanröja verkningarna av den skadliga subventioneringen ansåg kommissionen att priserna på den subventionerade importen borde höjas till en icke-skadlig nivå. Denna nivå bestämdes med utgångspunkt vägda, genomsnittliga produktionskostnad plus en vinstmar- ginal på 6 %. Undersökningen visade att denna vinstmar- ginal kunde betraktas som ett lämpligt minimum, med beaktande av de långsiktiga investeringsbehoven i denna kapitalintensiva industri och vad gemenskapsindustrin rimligen hade kunnat förväntas tjäna om någon skadlig subventionering inte varit för handen. De sålunda fram- räknade icke-skadliga importpriserna jämfördes sedan för varje produkttyp med de faktiska importpriser som använts vid beräkningen av prisunderskridandet, och på så sätt fick man fram det belopp som krävdes för att undanröja skadan, dvs. skademarginalen. Detta belopp uttrycktes sedan som en procentsats av det faktiska importpriset cif gemenskapens gräns före tull. 157. Enligt artikel 12. 1 i grundförordningen skall tullsatsen motsvara beloppet för subventionen såvida inte skade- marginalen är lägre. De samarbetsvilliga tillverkarnas tullsatser blir därmed följande: — Ester Industries Ltd — Flex Industries Ltd — Garware Plastics & Polyesters Ltd — India Polyfilms Ltd — Jindal Polyester Ltd — MTZ Polyesters Ltd — Polyplex Corporation Ltd 12,6 % 13,8 % 6,7 % 7,1 % 7,1 % 37,2 % 20,3 % 158. Den höga graden av samarbetsvilja (som omfattade över 80 % av importen till gemenskapen av produkten med ursprung i Indien) ansågs motivera att tullsatsen för icke samarbetsvilliga företag sattes till den högsta tullsats som konstaterats för ett samarbetsvilligt företag, dvs. 37,2 %. På detta sätt kan det undvikas att bristande samarbets- vilja premieras samtidigt som tullsmitningen kan mini- meras. 159. De individuella tullsatserna i denna förordning fast- ställdes på grundval av undersökningsresultaten från denna antisubventionsundersökning. De avspeglar därför den situation som konstaterades under undersökningen. Tullsatserna gäller därför bara import av produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkats av något av som tillverkats av de angivna företagen. Produkter företag som inte uttryckligen nämns i denna förordning, inbegripet närstående företag, omfattas inte av dessa tullsatser, utan bör istället omfattas av den övriga tull- satsen. 160. Ansökningar om att få omfattas av de individuella tull- satserna (t. ex. sedan ett företag bytt namn) skall så snart som möjligt skickas till kommissionen med alla nödvän- diga uppgifter, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet rörande tillverkning, inhemsk försäljning eller exportförsäljning. H. SLUTBESTÄMMELSER 161. Enligt god förvaltningssed bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som fastställdes i tillkännagivandet om inled- ande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Det bör vidare anges att alla avgöranden i denna förordning är preliminära, och att de kan komma att övervägas på nytt inför det eventuella införandet av en slutgiltig tull. 19. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 219/31 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. film av polyetentereftalat nummer 3920 62 19*15, 3920 62 19*35, En provisorisk utjämningstull skall införas på import av (PET-film) som omfattas av KN- 3920 62 19*10, (Taric-nummer 3920 62 19*30, 3920 62 19*45, 3920 62 19*25, 3920 62 19*40, 3920 62 19 3920 62 19*55, 3920 62 19*70, 3920 62 19*81, 3920 62 19*60, 3920 62 19*50, 3920 62 19*75, 3920 62 19*65, 3920 62 19*85, 3920 62 19*80, 3920 62 19*87, och 3920 62 90 (Taric-nummer 3920 62 90*30, 3920 62 90*91) med ursprung i Indien. 3920 62 19*91) 3920 62 19*89, 2. Följande tullsatser skall gemenskapens gräns före tull: tillämpas på nettopriset fritt Tillverkare Ester Industries Ltd 75-76, Amrit Nagar, Gehind NDSE-I, New Delhi — 110 003, Indien Flex Industries Ltd A1, Sector – 60 Noida – 201 301 (UP), Indien Garware Plastics & Polyesters Ltd Western Express Highway, Bombay — 400 057, Indien India Polyfilms Ltd 112, Indra Prakash Building 21, Barakhamba Road New Delhi — 110 001, Indien Jindal Polyester Ltd 115-117, Indra Prakash Building 21, Barakhamba Road New Delhi — 110 001, Indien MTZ Polyesters Ltd Sarnath Centre, Upvan Area, Upper Govind Nagar, Malad (E) Mumbai — 400 097, Indien Polyplex Corporation Ltd 75, Amrit Nagar New Delhi — 110 003, Indien Övriga indiska företag Tullsats (%) 12,6 13,8 6,7 7,1 7,1 Taric-tilläggsnummer A026 A027 A028 A029 A030 37,2 A031 20,3 37,2 A032 A999 Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om 3. tullar tillämpas. trädandet av den här förordningen lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda muntligen av kommissionen. 4. De produkter som avses i punkt 1 får övergå till fri omsättning i gemenskapen endast mot ställande av en säkerhet motsvarande beloppet för den provisoriska tullen. Enligt artikel 31. 4 i förordning (EG) nr 2026/97 får berörda parter lämna synpunkter på tillämpningen av den här förord- ningen inom en månad från dagen för dess ikraftträdande. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 30 i förordning (EG) nr 2026/97 får berörda parter inom 15 dagar från ikraft- Artikel 1 skall tillämpas i fyra månader. Artikel 3 L 219/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 8. 1999 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 17 augusti 1999. På kommissionens vägnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1803/1999 av den 17 augusti 1999 om ändring av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vissa sockerprodukter

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar
white sugar

formats: pdf print

text: L 218/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1803/1999 av den 17 augusti 1999 om ändring av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vissa sockerprodukter EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 2. med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1785/81 av den 30 juni 1981 om den gemensamma organisationen av mark- naden för socker (1), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1148/98 (2), med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1423/95 av den 23 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för import av produkter inom sockersektorn med undantag av melass (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 624/98 (4), särskilt andra stycket i artikel 1. 2 och artikel 3. 1 i denna, och med beaktande av följande: 1. De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar förordning (EG) nr fastställs genom kommissionens 1441/1999 (5), ändrad genom förordning (EG) nr 1627/ 1999 (6). I enlighet med de regler och villkor för fastställande som anges i förordning (EG) nr 1423/95 medför de uppgifter som kommissionen har kännedom om att de belopp som nu är i kraft bör ändras enligt bilagan till den här förordningen. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av de produkter som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1423/ 95 skall vara de som anges i bilagan. Denna förordning träder i kraft den 18 augusti 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 17 augusti 1999. På kommissionens vägnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen (1) EGT L 177, 1. 7. 1981, s. 4. (2) EGT L 159, 3. 6. 1998, s. 38. (3) EGT L 141, 24. 6. 1995, s. 16. (4) EGT L 85, 20. 3. 1998, s. 5. (5) EGT L 166, 1. 7. 1999, s. 77. (6) EGT L 192, 24. 7. 1999, s. 45. 18. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 218/13 till kommissionens förordning av den 17 augusti 1999 om ändring av de representativa priser och de tilläggsbe- lopp som skall tillämpas för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 99 BILAGA KN-nummer 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Representativt pris per 100 kg nettovikt av produkten i fråga Tilläggsbelopp per 100 kg nettovikt av produkten i fråga (EUR) 13,56 13,56 13,56 13,56 16,53 16,53 16,53 0,17 10,15 16,51 9,92 15,94 18,84 13,39 13,39 0,47 (1) Fastställande för den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i rådets förordning (EEG) nr 431/68 (EGT L 89, 10. 4. 1968, s. 3), såsom den ändrats. (2) Fastställande för den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i rådets förordning (EEG) nr 793/72 (EGT L 94, 21. 4. 1972, s. 1). (3) Fastställande per 1 % sackarosinnehåll


title: Déclaration de l'Autriche visée à l'article 5 du règlement (CEE) n° 1408/71 du Conseil relatif à l'application des régimes de sécurité sociale aux travailleurs salariés, aux travailleurs non salariés et aux membres de leur famille qui se déplacent à l'intérieur de la Communauté

eurovoc_concepts:
Austria
EU Member State
EU national
self-employment
social security
wage earner

formats: html print


title: Regulamento (CE) n° 1801/1999 da Comissão, de 17 de Agosto de 1999, que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

text: 18. 8. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 218/1 I (Actos cuja publicação é uma condição da sua aplicabilidade) REGULAMENTO (CE) N. o 1801/1999 DA COMISSÃO de 17 de Agosto de 1999 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Euro- peia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 3223/94 da Comissão, de 21 de Dezembro de 1994, que estabelece regras de execução do regime de importação dos frutos e dos produtos hortícolas (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1498/98 (2), e, nomeadamente, o n. o 1 do seu artigo 4. o, (1) Considerando que o Regulamento (CE) n. o 3223/94 prevê, em aplicação dos resultados das negociações comerciais multilaterais do «Uruguay Round», os crité- rios para a fixação pela Comissão dos valores forfetários de importação dos países terceiros, relativamente aos produtos e períodos que especifica no seu anexo; (2) Considerando que, em aplicação dos supracitados crité- rios, os valores forfetários de importação devem ser fixados nos níveis constantes em anexo, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os valores forfetários de importação referidos no artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 3223/94 são fixados como indicado no quadro constante do anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 18 de Agosto de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 17 de Agosto de 1999. Pela Comissão Karel VAN MIERT Membro da Comissão (1) JO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 218/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 18. 8. 1999 do Regulamento da Comissão, de 17 de Agosto de 1999, que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas ANEXO Código NC 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 Código países terceiros (1) Valor forfetário de importação (EUR/100 kg) 052 999 388 524 528 999 052 400 600 624 999 388 400 508 512 524 528 800 804 999 052 388 528 999 052 068 999 064 066 068 093 999 40,1 40,1 60,5 80,6 63,4 68,2 101,5 243,1 67,6 107,1 129,8 64,3 66,8 81,5 45,3 45,3 54,9 86,8 82,2 65,9 93,1 73,6 21,7 62,8 123,5 55,1 89,3 58,0 59,0 56,5 66,1 59,9 (1) Nomenclatura dos países fixada pelo Regulamento (CE) n. o 2645/98 da Comissão (JO L 335 de 10. 12. 1998, p. 22). O código «999» representa «outras origens»