title: Commission Regulation (EC) No 1786/1999 of 12 August 1999 determining the extent to which applications for import licences submitted in July 1999 for certain products in the milk and milk products sector under the schemes provided for in the Europe Agreements between the Community and Slovenia may be accepted

text: 13. 8. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 213/11 COMMISSION REGULATION (EC) No 1786/1999 of 12 August 1999 determining the extent to which applications for import licences submitted in July 1999 for certain products in the milk and milk products sector under the schemes provided for in the Europe Agreements between the Community and Slovenia may be accepted THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Commission Regulation (EC) No 2508/97 of 15 December 1997 laying down detailed rules for the applica- tion to milk and milk products of the schemes provided for in the Europe Agreements between the Community and the Republic of Hungary, the Czech Republic, the Slovak Republic, Bulgaria, Romania and Slovenia and the Agreements on free trade between the Community and the Baltic States (1), as last amended by Regulation (EC) No 1643/1999 (2), and in particular Article 4(4) thereof, the Republic of Poland, Whereas the applications for import licences submitted for the products listed in Regulation (EC) No 2508/97 exceed the quantities available for certain products; whereas allocation coefficients should therefore be set for the period 1 July to 31 December 1999 for certain quantities applied for, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Applications for import licences submitted for the period 1 July to 31 December 1999 pursuant to Regulation (EC) No 2508/97, shall be accepted for Slovenia and by product covered by the CN codes set out in the Annex for the quant- ities applied for, multiplied by the allocation coefficients shown. This Regulation shall enter into force on 13 August 1999. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 12 August 1999. For the Commission Monika WULF-MATHIES Member of the Commission (1) OJ L 345, 16. 12. 1997, p. 31. (2) OJ L 195, 28. 7. 1999, p. 5. L 213/12 EN Official Journal of the European Communities 13. 8. 1999 ANNEX Products originating in the Republic of Slovenia CN codes and products Allocation coefficients 0402 10 0402 21 0,0079 0403 10 Yoghurts — 0406 90 Other cheeses 0,0165


title: Reglamento (CE) n° 1789/1999 de la Comisión, de 12 de agosto de 1999, por el que se fija la restitución máxima a la exportación de trigo blando en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 1707/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

formats: pdf print

text: 13. 8. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 213/17 REGLAMENTO (CE) No 1789/1999 DE LA COMISIÓN de 12 de agosto de 1999 por el que se fija la restitución máxima a la exportación de trigo blando en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) no 1707/1999 LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de los cereales (1), cuya última modifi- cación la constituye el Reglamento (CE) no 1253/1999 (2), Visto el Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisión, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen determinadas disposi- ciones de aplicación del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesión de las restituciones a la exportación y a las medidas que deben adoptarse en caso de perburbación en el sector de los cereales (3), cuya última modi- ficación la constituye el Reglamento (CE) no 2513/98 (4), y, en particular, su artículo 4, (1) (2) Considerando que el Reglamento (CE) no 1707/1999 de la Comisión (5), ha abierto una licitación de la restitución y/o del gravamen a la exportación de trigo blando a todos los terceros países; Considerando que, en virtud del artículo 7 del Regla- mento (CE) no 1501/95, la Comisión, basándose en las ofertas comunicadas y con arreglo al procedimiento establecido en el artículo 23 del Reglamento (CEE) no 1766/92, puede decidir fijar una restitución máxima a la exportación siguiendo los criterios a que se refiere el artículo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95; que, en este caso, el contrato se adjudicará al licitador o licitadores cuya oferta sea igual o inferior a la restitución máxima, y licitador o licitadores cuya oferta se refiera a un al gravamen a la exportación; Considerando que la aplicación de los criterios preci- tados a la situación actual de los mercados del cereal considerado lleva a fijar la restitución máxima a la importe indicado en el artículo 1; exportación en el Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales, (3) (4) HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Para las ofertas comunicadas del 6 al 12 de agosto de 1999 en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) no 1707/1999, la restitución máxima a la exportación de trigo blando se fijará en 33,25 EUR/t. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 13 de agosto de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 12 de agosto de 1999. Por la Comisión Monika WULF-MATHIES Miembro de la Comisión (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) DO L 201 de 31. 7. 1999, p. 27


title: Regolamento (CE) n. 1785/1999 della Commissione, del 12 agosto 1999, recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

text: 13. 8. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 213/9 REGOLAMENTO (CE) N. 1785/1999 DELLA COMMISSIONE del 12 agosto 1999 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, (2) considerando che in applicazione di tali criteri, i valori forfettari all'importazione devono essere fissati ai livelli figuranti nell'allegato del presente regolamento, visto il regolamento (CE) n. 3223/94 della Commissione, del 21 dicembre 1994, recante modalità di applicazione del regime di importazione degli ortofrutticoli (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1498/98 (2), in particolare l'articolo 4, paragrafo 1, (1) considerando che il regolamento (CE) n. 3223/94 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati quadro dell'Uruguay commerciali multilaterali nel Round, i criteri in base ai quali la Commissione fissa i valori forfettari all'importazione dai paesi terzi, per i prodotti e per i periodi precisati nell'allegato; HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I valori forfettari all'importazione di cui all'articolo 4 del rego- lamento (CE) n. 3223/94 sono fissati nella tabella riportata nell'allegato. Il presente regolamento entra in vigore il 13 agosto 1999. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 12 agosto 1999. Per la Commissione Monika WULF-MATHIES Membro della Commissione (1) GU L 337 del 24. 12. 1994, pag. 66. (2) GU L 198 del 15. 7. 1998, pag. 4. L 213/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 13. 8. 1999 al regolamento della Commissione, del 12 agosto 1999, recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli ALLEGATO Codice NC 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 Codice paesi terzi (1) Valore forfettario all'importazione (EUR/100 kg) 052 999 388 524 528 999 052 400 600 999 388 400 508 512 524 528 800 804 999 052 388 512 528 999 052 068 999 064 068 093 999 43,1 43,1 68,3 84,3 72,9 75,2 101,4 247,1 71,6 140,0 62,7 52,2 82,8 52,5 44,0 32,9 86,8 81,9 62,0 97,7 62,4 53,9 31,1 61,3 94,9 55,1 75,0 51,6 53,4 66,1 57,0 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal regolamento (CE) n. 2645/98 della Commissione (GU L 335 del 10. 12. 1998, pag. 22). Il codice «999» rappresenta le «altre origini»


title: Regulamento (CE) n° 1791/1999 da Comissão, de 12 de Agosto de 1999, relativo às propostas comunicadas para a exportação de centeio no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n° 1758/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rye

text: 13. 8. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 213/19 REGULAMENTO (CE) N. o 1791/1999 DA COMISSÃO de 12 de Agosto de 1999 relativo às propostas comunicadas para a exportação de centeio no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n. o 1758/1999 A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1253/1999 (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1501/95 da Comissão, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execução do Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, no que diz respeito à concessão de restituições à exportação, bem como as medidas a tomar em caso de perturbação, no sector dos cereais (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 2513/98 (4), e, nomeadamente, o seu artigo 7. o, (1) (2) Considerando que, pelo Regulamento (CE) n. o 1758/ /1999 da Comissão (5), foi aberto um concurso para a restituição e/ou a imposição à exportação de centeio para todos os países terceiros; Considerando que, em conformidade com o artigo 7. o do Regulamento (CE) n. o 1501/95, a Comissão pode, com base nas propostas comunicadas, de acordo com o (3) (4) processo previsto no artigo 23. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/92, decidir não dar seguimento ao concurso; Considerando que, tendo em conta nomeadamente os critérios previstos no artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 1501/95, não é conveniente proceder à fixação duma restituição máxima ou imposição mínima; Considerando que as medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Não é dado seguimento às propostas comunicadas de 10 a 12 de Agosto de 1999 no âmbito do concurso para a restituição ou a imposição à exportação de centeio referido no Regula- mento (CE) n. o 1758/1999. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 13 de Agosto de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 12 de Agosto de 1999. Pela Comissão Monika WULF-MATHIES Membro da Comissão (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 210 de 10. 8. 1999, p. 3


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 1796/1999, annettu 12 päivänä elokuuta 1999, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta ja väliaikaisen polkumyyntitullin lopullisesta kantamisesta Kiinan kansantasavallasta, Unkarista, Intiasta, Meksikosta, Puolasta, Etelä_+Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja _+kaapeleiden tuonnissa sekä Korean tasavallasta peräisin olevaa tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
import
originating product
steel
third country

formats: html pdf print

text: 17. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 217/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1796/1999, annettu 12 päivänä elokuuta 1999, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta ja väliaikaisen polkumyyntitullin lopullisesta kantami- sesta Kiinan kansantasavallasta, Unkarista, Intiasta, Meksikosta, Puolasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrai- nasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa sekä Korean tasavallasta peräisin olevaa tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan ja 10 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, jonka se on tehnyt 4) sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) 3) A VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET Komissio otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 362/99 (2), jäljempänä ’väliaikainen asetus’, väliaikaisen polkumyyn- titullin Kiinan kansantasavallasta, Intiasta, Meksikosta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsköy- sien ja -kaapeleiden tuonnissa yhteisöön ja hyväksyi tiet- tyjen unkarilaisten ja puolalaisten viejien esittämät sitou- mukset. B MYÖHEMPI MENETTELY Sen jälkeen, kun väliaikainen polkumyyntitulli oli otettu käyttöön, asianomaiset osapuolet saivat niin halutessaan mahdollisuuden tulla kuulluiksi. Osapuolille toimitettiin tiedot keskeisistä tosiasioista ja huomioista, joiden perus- teella oli tarkoitus suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa ja väliaikaisten tullien vakuutena olevien määrien lopullista kantamista lopullisen polkumyynti- tullin määräisenä. Niille asetettiin myös määräaika tätä ilmoitusta seuraavien huomautusten tekemistä varten. Asianomaisten osapuolten esittämät suulliset ja kirjalliset lopullisia huomautukset päätelmiä on muutettu niiden huomioon ottamiseksi. tarvittaessa tutkittiin, ja (1) EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98 (EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18). (2) EYVL L 45, 19. 2. 1999, s. 1. C TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMAN- KALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote On palautettava mieliin, että väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 7 kappaleessa tarkasteltavana oleva tuote kuvattiin teräsköysiksi ja -kaapeleiksi; myös lukituiksi köysiksi, ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetuiksi köysiksi ja kaapeleiksi, joiden poikkileik- kauksen suurin läpimitta on yli kolme millimetriä, jäljempänä käyttäen ’teräsvaijereiksi’. tuotannonalan termiä omaa 5) 6) 7) On väitetty, että teräsvaijerit olisi jaoteltava kahdeksi erilliseksi tuotteeksi kahden erilaisen käyttötarkoituksen mukaan: yleiskäyttöön tarkoitetuiksi köysiksi ja eri tuotannonalojen erityiskäyttöön tarkoitetuiksi köysiksi. Vastoin väitettä, jonka mukaan olisi olemassa kaksi erilaista tuotetta eli yleiskäyttöön tarkoitetut köydet ja erityiskäyttöön tarkoitetut köydet, todettiin, että vientiä harjoittavat tuottajat valmistivat hyvin erilaisia teräsvaije- fyysiset reita ja että kaikilla teräsvaijereilla oli samat perusominaisuudet teräs- langat, köyden muodostavan ytimen ympärille kiedotut säikeet ja ydin itse). Kaikilla teräsvaijereilla todettiin myös olevan samat tekniset perusominaisuudet (jokai- sessa säikeessä on tietty määrä lankoja, jokaisessa köydessä on tietty määrä säikeitä ja tietty läpimitta, ja kaikilla teräsvaijereilla on tietty rakenne). (kuten säikeitä muodostavat Eri teräsvaijerityypit voidaan luokitella fyysisten ja teknisten ominaisuuksiensa perusteella tuoteryhmiin. Vaikka tuotevalikoiman kärki- tai loppupäähän sijoittu- viin tuoteryhmiin kuuluvat teräsvaijerit eivät selvästikään ole keskenään vaihtokelpoisia, rinnakkaisiin tuoteryh- miin kuuluvien teräsvaijereiden on todettu olevan keske- nään vaihtokelpoisia. Katsottiin, että eri tuoteryhmiin L 217/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 17. 8. 1999 kuuluvien teräsvaijereiden välillä oli tietty määrä päällek- käisyyttä ja kilpailua. Kun eri tuoteryhmien väliset pääl- lekkäisyydet otetaan huomioon, teräsvarjereiden tuoteva- likoimassa ei ollut mahdollista tehdä selkeitä jaotteluja. Tämä päätelmä on Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön (1) mukainen. 12) Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaiset päätelmät, joiden mukaan yhteisössä valmistetut ja yhteisöön tuodut teräs- vaijerit ovat asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’, 1 artiklan 4 kohdan mukaisia samankal- taisia tuotteita. 8) 9) 10) Koska kaikilla teräsvaijereilla todettiin olevan samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä käyttötar- koitus, vaikkakin tuotevalikoiman kärki- ja loppupäähän sijoittuvien teräsvaijereiden välillä oli eroja, ja koska rinnakkaisiin tuoteryhmiin kuuluvien teräsvaijereiden välillä on kilpailua, pääteltiin, että kaikki samaan tuote- yhden valikoimaan kuuluvat ainoan tuotteen, minkä vuoksi kaikki teräsvaijerit katsot- tiin yhdeksi tuotteeksi. tuotteet muodostivat D POLKUMYYNTI 1. Normaaliarvo 1. 1 Normaaliarvon määritys 2. Samankaltainen tuote On palautettava mieliin, että väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 8 kappaleessa komissio totesi, että kysei- sistä maista tuodut ja yhteisön tuotan- teräsvaijerit nonalan yhteisössä valmistamat ja myymät teräsvaijerit olivat teknisiltä perusominaisuuksiltaan samanlaisia. Sekä yhteisössä valmistettujen teräsvaije- reiden että yhteisöön tuotujen teräsvaijereiden todettiin olevan käyttötarkoituksiltaan pääasiassa samanlaisia ja kilpailevan keskenään. fyysisiltä ja poikkesivat teräsvaijerit ja On väitetty, että yhteisön tuottajien valmistamat myymät kyseisistä maista tuoduista teräsvaijereista. Erityisesti esitettiin, että viejä- maissa valmistettu tuote oli pääasiassa kulutushyödyk- keeksi katsottava teräsvaijeri, kun taas yhteisössä valmis- tettu tuote oli erityiskäyttöön tarkoitettu teräsvaijeri. Lisäksi väitettiin, että yhteisön tuottajat olivat liittäneet teräsvaijerivalikoimaansa aikana lisää niin sanottuja erityistuotetyyppejä, kuten voitiin niiden perusteella havaita. tarkasteluajanjakson yksikköhintojen hinnannousun 11) Päätelmissä todettiin seuraavaa: — Yhteisön tuottajien todettiin sitoutuneen vientiä harjoittavien tuottajien tavoin koko teräsvaijerivali- koiman eli sekä erityiskäyttöön tarkoitettujen että pääasiassa kulutushyödykkeiksi katsottavien teräsvai- jereiden valmistukseen. — Yhteisön tuottajien ja vientiä harjoittavien tuottajien valmistamien tuotteiden välisestä päällekkäisyydestä jossa havaittiin on näyttönä sen myynnin määrä, toisiaan vastaavia teräsvaijerimalleja (75 prosentissa vientiä harjoittavien tuottajien myynnin määrästä ja 51 prosentissa yhteisön tuotannonalan myynnin määrästä). Päällekkäisyys voidaan havaita myös sen perusteella, että sekä yhteisössä valmistetut että yhteisöön tuodut teräsvaijerit on luokiteltu kaikkiin asianmukaisiin CN-koodeihin. (1) Tapaus C-175/87 Matsushita Electric Industrial Co. Ltd vastaan neuvosto, Kok. 1992, s. I-1409. 13) 14) 15) 16) Eräs intialainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi, että tutkimusajanjakson (1. tammikuuta 1997—31. maalis- kuuta 1998) tuotantokustannukset olisi laskettava tutki- musajanjaksoa edeltävää aikaa koskevien tietojen perus- teella. Jotta polkumyynnin määritys olisi edustava, pe- rusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan nojalla kuitenkin vali- taan tutkimusajanjakso ja tavallisesti ainoastaan tutkimu- sajanjaksoa koskevat tiedot analysoidaan. Syitä siihen, miksi tutkimusajanjaksoa edeltävän ajan tuotantokustan- nusten käyttö olisi suositeltavampaa, ei ole esitetty. Erityisesti on syytä huomata, että tämä vientiä harjoit- tava tuottaja valmisti ja myi kyseisiä tuotetyyppejä edel- leen myös tutkimusajanjakson aikana. Niinpä tutkimusa- janjaksoa koskeviin tietoihin perustuvat päätelmät katsottiin edustaviksi eikä pyyntöön tämän takia suos- tuttu. Eteläafrikkalainen vientiä harjoittava tuottaja ja eräs inti- alainen vientiä harjoittava tuottaja esittivät vastalau- seensa menettelystä, jonka avulla määritettiin tarkastelta- vana olevan tuotteen laskennallinen normaaliarvo. liiketoimien suoritettujen Eteläafrikkalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kotimaisen myynnin voittomarginaalin laskutapa ei ollut asianmukainen, koska laskeminen suoritettiin kaikkien kotimaassa perusteella, mukaan luettuna kaivosteollisuuden käyttöön tarkoitet- tujen teräsvaijereiden kotimainen myynti. Koska kaivos- teollisuuden käyttöön tarkoitetuilla teräsvaijereilla, joita ei viedä yhteisöön, on erityisominaisuuksia ja koska ne muodostavat erityistuotteen, joka edellyttää kehittyneitä laitteita ja jota myydään huomattavalla voittomarginaa- lilla, vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kaivosteolli- suuden käyttöön tarkoitettujen teräsvaijereiden kotimai- sesta myynnistä saatavaa voittomarginaalia ei olisi otet- tava huomioon muuntyyppisten köysien laskennallista normaaliarvoa määritettäessä. Intialainen vientiä harjoittava tuottaja vaati, että tiettyjen arvokkaiden tuotetyyppien kotimaista myyntiä ei olisi otettava huomioon laskennallista normaaliarvoa määri- tettäessä siitä syystä, että kyseisiä tuotteita ei viety, tai vietiin vain harvoin, tutkimusajanjakson aikana ja että kyseisten tuotetyyppien kotimaisesta myynnistä saatava voitto oli epätavallisen korkea, mikä vääristi kyseisen tuotteen keskimääräisen voiton määrittämistä. 17. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 217/3 17) teräsvaijerit tuotteita. Normaaliarvoa Todettiin, että kaivosteollisuuden käyttöön tarkoitetut eteläafrikkalaiset intialaiset ja arvokkaat tuotetyypit olivat tarkasteltavana olevaan tuotteeseen nähden perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisia samankaltaisia laskettaessa käytetty voittomarginaali oli siten määritelty asianmukai- sesti perusasetuksen 2 artiklan 3, 4 ja 6 kohdan mukai- sesti eli samankaltaisen tuotteen tavanomaisessa kaupan- käynnissä tapahtuneen koko kotimaisen myynnin perus- teella. Tässä yhteydessä olisi syytä huomata, että määri- tettäessä voittomarginaalia perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan nojalla ei ole merkitystä sillä, viedäänkö kyseisiä tuotetyyppejä myös yhteisöön, kunhan ne muodostavat samankaltaisen tuotteen perusasetuksen mukaisessa merkityksessä. 18) Tämän vuoksi kyseisiin pyyntöihin ei suostuttu. 19) valmistuksesta syytä huomata, Vaihtoehtona edellä esitetylle intialainen yritys pyysi, että keskimääräinen voitto laskettaisiin koko kotimaisen eli sekä kannattavien että kannattamattomien tuotetyyp- pien myynnin eikä ainoastaan kannattavien tuotetyyp- pien kotimaisen myynnin perusteella. Tässä yhteydessä olisi että voittoa varten lisättyjen määrien on perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan nojalla perustuttava tosiasialliseen tietoon samankaltaisen tuot- teen tavanomaisessa kaupankäynnissä viejämaan kotimarkkinoilla. Tällöin tietyn tuotetyypin kustannuksia alhaisemmalla hinnalla tapahtuva myynti voidaan ottaa huomioon voittomargi- jos tällaisen tyypin naalia määritettäessä ainoastaan, kannattamattoman myynnin määrä ei ylitä 20 prosenttia kyseisen tyypin myynnin kokonaismäärästä, jos painotettu keskimääräinen myyntihinta ei alita painotet- tuja keskimääräisiä yksikkökustannuksia. Tätä sääntöä joten noudatettiin pyydettyyn vaihtoehtoon ei voitu myöskään suostua. voittomarginaalia määritettäessä, ja myynnistä tai tiin, että Puola oli tarkoituksenmukaisin valinta vertailu- maaksi Kiinan kansantasavaltaa ja Ukrainaa koskevan normaaliarvon laskennassa. 23) 24) 25) Väliaikaisten päätelmien julkistamisen jälkeen kiinalaiset ja ukrainalaiset vientiä harjoittavat tuottajat asettivat kyseenalaiseksi myös Puolan valinnan vertailumaaksi ja väittivät, että Etelä-Korea soveltuisi paremmin tuonti- tullin tason, kotimarkkinoiden koon ja kotimarkkinoilla vallitsevan kilpailun takia. Puolan katsottiin kuitenkin soveltuvaksi tuontitullin alhaisen tason, kotimarkki- noiden avoimuuden ja koon sekä paikallisten tuottajien välisen kilpailun takia, samoin kuin siitä syystä, että puolalaiset teräsvaijerit olivat yleensä edustavin vertailu- kohta vastaaviin kiinalaisiin ja ukrainalaisiin malleihin verrattuna. Etelä-Korean osalta todettiin, että vaikka myös sen tuon- titulli oli alhainen, sen sellaisen kotimaisen myynnin osuus, joka oli verrattavissa Kiinan kansantasavallasta yhteisöön suuntautuvaan tuontiin, oli paljon alhaisempi. Tämän vuoksi Puolan katsottiin olevan tarkoituksenmu- kaisin valinta vertailumaaksi sekä Ukrainan että Kiinan kansantasavallan osalta. 2. Vientihinta 26) Koska vientihintaa koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 14—17 kappa- leessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. 20) Koska muita normaaliarvoa koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 9—13 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. 3. Vertailu 21) 22) 1. 2 Muiden kuin markkinatalousmaiden vertailumaan valinta Kiinalaiset ja ukrainalaiset vientiä harjoittavat tuottajat vastustivat ja pyysivät Intian valintaa vertailumaaksi vertailumaan väliaikaisen valinnan uudelleentarkastelua. Ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja ehdotti Korean tasavallan, jäljempänä ’Etelä-Korea’, valintaa vertailu- maaksi sen avointen markkinoiden takia. Intian valintaa vertailumaaksi vastustavat väitteet analy- soitiin huolellisesti, ja jäljempänä esitetyistä syistä Intian valinnasta vertailumaaksi päätettiin luopua. Koska kaikki yhteistyössä toimivat kolmannet markkinatalousmaat kuuluivat meneillään olevan tutkimuksen piiriin, katsot- 27) 28) Eräs puolalainen vientiä harjoittava tuottaja toisti pyyn- tönsä normaaliarvon oikaisemisesta niiden varastotavar- oiden rahoittamiseen ja varastointiin liittyvien kustan- joita on koti- nusten aiheuttamien eroavuuksien takia, markkinoille ja vientiin tarkoitetun myynnin välillä. Koska uutta näyttöä edellä mainittujen tekijöiden vaiku- tuksesta hintojen vertailukelpoisuuteen ei kuitenkaan ole esitetty perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaisesti, pyyntöön ei suostuttu. Sama puolalainen vientiä harjoittava tuottaja ja eräs unkarilainen vientiä harjoittava tuottaja toistivat pyyn- tönsä normaaliarvon oikaisemisesta kaupan portaiden erojen osalta. Uuden näytön perusteella pyyntöjä harkit- tiin uudelleen ja niihin suostuttiin, sillä osoitettiin, että vientihintaa käytettiin kaupan eri portaissa kuin normaa- liarvoa, mikä vaikutti hintojen vertailukelpoisuuteen. L 217/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 17. 8. 1999 29) 30) 31) 32) Eräs intialainen vientiä harjoittava tuottaja esitti oikaisu- pyynnön kaupan portaiden erojen huomioon ottami- seksi siitä syystä, että vientimyynti suuntautui yksin- omaan suurille jakelijoille, kun taas kotimainen myynti suuntautui sekä suurille jakelijoille että loppukäyttäjille. Oikaisu tehtiin siinä määrin kuin sitä koskeva pyyntö oli perusteltu. soveltaminen vientihinnan muuntamisessa varten kotimaiseksi Eräs puolalainen vientiä harjoittava tuottaja vastusti valuuttakurssien keskimääräisten kuukausittaisten väliaikaisia käyttöä päätelmiä valuutaksi. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja vaati tosiasiallisesti sovelletta- vien valuuttakurssien käyttöä. Tässä yhteydessä olisi syytä huomata, että keskimääräisten kuukausittaisten valuuttakurssien tavanomaisen käytännön mukaista. Sitä paitsi molempia toimintamal- leja kokeiltiin ja havaittiin, että eroavuudet olivat vain vähäisiä ja että negatiiviset erot syrjäyttivät positiiviset erot, eli kumpikaan toimintamalli ei antanut johdonmu- kaisesti tulokseksi korkeampia tai alhaisempia valuutta- kursseja, ja että tämän kysymyksen vaikutus lopulliseen polkumyyntimarginaaliin ei ollut merkittävä. Tämän seurauksena päätettiin tavanomaisen käytännön mukai- sesti soveltaa keskimääräisiä kuukausittaisia valuutta- kursseja. on Eteläafrikkalainen vientiä harjoittava tuottaja vaati vienti- hintojen valuutan muuntamiseen liittyvää oikaisua sillä perusteella, että valuutan alhaisimman vaihtokurssin ja ecun välinen vertailu tutkimusajanjakson aikana ja korkeimman vaihtokurssin ja euron välinen vertailu vuonna 1999 osoittivat euron devalvoituneen merkittä- västi. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdan mukai- sesti vaatimukseen ei suostuttu, koska valuuttakurssien vaihtelut eivät osoittaneet kestävää muutosta tutkimus- ajanjakson aikana, mikä olisi oikeuttanut oikaisun teon. Lisäksi olisi huomattava, että euron keskimääräinen devalvoituminen suhteessa Etelä-Afrikan randiin oli erit- täin vähäistä tutkimusajanjakson aikana. 33) Koska muita vertailua koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 17—19 ja 21—23 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. 35) 36) 37) 38) 39) Väliaikaisten päätelmien julkistamisen jälkeen intialainen vientiä harjoittava tuottaja esitti vastalauseensa tämän näkemyksen johdosta. Pyydettiin, että tarkastellussa vien- nissä todettu polkumyynti olisi esitettävä prosenttiosuu- tena koko cif-hinnasta eli mukaan lukien viennin, joka liittyy edellä mainitun mukaisesti myöhemmin jalostet- tuihin tuotteisiin. Pyyntönsä tueksi vientiä harjoittava tuottaja esitti, että polkumyyntitoimenpiteitä sovellettai- siin kyseisen tuotteen koko tuontiin. määritettäessä Pyyntöön ei voitu suostua. Ensinnäkin olisi ollut vaikeaa muodostaa luotettavaa vientihintaa niille tuoduille tuot- jotka oli edelleen myyty jalostettuina. Toiseksi teille, polkumyyntimarginaalia huomioon otetun vientimyynnin osuus oli 80 prosenttia vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön suuntautuvan jälleen- myynnin kokonaismäärästä tutkimusajanjakson aikana. Tämän katsottiin olevan täysin riittävä perusta päätel- mien edustavuudelle. Kolmanneksi, koska edelleen jalos- tettuihin tuotteisiin liittyvää vientimyyntiä ei voitu käyttää perusteena polkumyynnin määrityksessä, tätä myyntiä ei voitu ottaa huomioon polkumyyntimargi- naalia vääristänyt päätelmiä alentamalla keinotekoisesti polkumyyntimargi- naalia. laskettaessa, koska tämä olisi Niinpä väliaikaisten päätelmien, mukaan luettuina jään- nösmarginaalit, menettely vahvistetaan sellaisena kuin se on esitetty johdanto-osan 24—26 kappaleessa. laatimisessa käytetty 4. 2 Polkumyyntimarginaalit Kunkin tuotetyypin normaaliarvon painotettua keski- arvoa verrattiin vientihinnan painotettuun keskiarvoon vapaasti tehtaalla -tasolla ja samalla kaupan portaalla perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. Koska Kiinan kansantasavallan ja Ukrainan normaa- liarvot perustuivat puolalaisten tuottajien kotimaan- markkinoiden myyntiin, lopullisesti määritetyt polku- myyntimarginaalit, jotka esitetään prosenttiosuutena cif- hinnasta yhteisön rajalla, ovat tarkistettujen laskelmien perusteella seuraavat: — KIINAN KANSANTASAVALTA: 60,4 % — UNKARI Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt 28,1 % Kaikki tuottajat/viejät: 28,1 % 4. Polkumyyntimarginaalit — INTIA: 4. 1 Menetelmä 34) Alustavassa tutkimuksessa jätettiin intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan teräsvaijereiden vientimyynti, joka suuntautui tuotetta edelleen jalostaneelle etuyhteydessä olevalle tuojalle yhteisössä, polkumyynnin määritelmän ulkopuolelle. Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd 23,8 % Mohatta & Heckel Kaikki tuottajat/viejät: — KOREAN TASAVALTA: Kiswire Ltd Manho Rope & Wire Ltd Chung Woo Rope Co, Ltd Chun Kee Steel and Wire Rope Co, Ltd 30,8 % 30,8 % 1,2 % 0,1 % 0,2 % 0,4 % 17. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 217/5 — MEKSIKO: Aceros Camesa SA de CV Kaikki tuottajat/viejät: — PUOLA: Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu ’Linodrut’ Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów ’Linodrut’ Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów ’Falind’ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu ’Linodrut’ Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu ’Linodrut Linmet’ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Kaikki tuottajat/viejät: — ETELÄ-AFRIKKA Haggie Rand Ltd (yritys on nykyisin nimeltään Haggie) Kaikki tuottajat/viejät: — UKRAINA: 95,6 % 95,6 % 27,9 % 48,3 % 48,3 % 132 % 132 % 51,8 % E YHTEISÖN TUOTANNONALA 1. Yhteisön tuotanto tietojen Uusien asetuksen johdanto-osan 34—36 kappaleessa esitetyt väliaikaiset päätelmät vahvistetaan. väliaikaisen puuttuessa 2. Yhteisön tuotannonala Asianomaisilta osapuolilta saatujen huomautusten perus- teella yhteisön tuotannonala muodostuu seuraavasti: Seuraavat 16 valituksen tehnyttä ja 4 valitusta tukevaa yhteisön tuottajaa, jotka toimivat tutkimuksessa yhteis- työssä, muodostivat perusasetuksen 4 artiklassa tarkoi- tetun yhteisön tuotannonalan: — Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Saksa) — Bridon International Limited (Yhdistynyt kuningas- kunta) — BTS Drahtseile GmbH (Saksa) — Cables Y Alambres Especiales Sa. (Espanja) — Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksa) — Cordoaria Oliveira SA (Portugali) — Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Saksa) — Holding FICADI (Ranska) — Iscar Funi Metalliche (Italia) 40) 41) 42) — D. Koronakis SA (Kreikka) — Metalcalvi Wire Ropes (Italia), — Midland Wire Cordage Co. Ltd (Yhdistynyt kuningas- kunta) — Randers Rebslaareri (Tanska) — Redaelli Tecnacordati SPA (Italia) — Trefileurope (Ranska), — Trenzas Y Cables S. L. (Espanja) — Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Saksa) — Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Itävalta) — Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Saksa) — Wadra GmbH (Saksa). 3. Yhteisön tuotannonalan tuonti Tietyt asianomaiset osapuolet ovat kyseenalaistaneet yhteisön tuotannonalan tuonnin määrän laskutavan. On syytä huomata, että tuontia koskevat tiedot perus- tuvat viejien vientimyyntiluetteloissaan antamiin ja asianmukaisesti tietoihin. Yhteisön tuotannonalan tuonti on tällä tavoin vahvis- tutkimusajanjakson kulutuksesta. tettu 4,4 prosentiksi todistettuihin oikeaksi Vahvistetaan väliaikaisessa asetuksella oleva selvitys, jonka mukaan yhteisön tuotannonalan tärkeimpänä toimintana oli edelleen teräsvaijerien tuotanto, kun otetaan huomioon sen tuonnin vähäinen määrä. Lisäksi tämä vähäinen määrä ei ollut sellainen, että se olisi suojellut yhteisön tuottajia polkumyynnin vahingollisilta vaikutuksilta, eikä se antanut niille mahdollisuutta hyötyä kohtuuttomasti kyseisestä tuonnista. F VAHINKO 1. Alustava huomio — tutkimusajanjakso On väitetty, että vuoden 1994 mukaan ottaminen vääristää vahinkoa koskevaa selvitystä, kun otetaan huomioon, että suurin osa tuonnista tapahtui vuosina 1994 ja 1995 ja että sen jälkeen tuonnin taso kyseisistä maista pysyi vakaana. On myös väitetty, että yhteisön tuotannonalan tilanne on pysynyt vakaana vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon saakka. Tämän vuoksi vahinkoa koskeva tutkimusajanjakso pyydettiin aloitta- maan vuodesta 1995. Tutkimuksen tarkoituksena on arvioida polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen tutkimusajanjakson aikana. Tällaisen selvityksen tekemiseksi määritetään tiettyjen osoittimien kehityssuunnat joitakin tutkimusajanjaksoa edeltäviä vuosia koskevien tietojen pohjalta. Näin ollen on merkityksetöntä, onko vuosi 1994 tai 1995 otettu lähtökohdaksi kehityssuuntien määrittelemistarkoituk- sessa. 43) 44) 45) 46) 47) L 217/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 17. 8. 1999 48) Joka tapauksessa on huomattava, että: — Vaikka suurin osa tuonnista kyseisistä maista tapahtui vuosina 1994 ja 1995, on tämä tuonti, toisin kuin on väitetty, kuitenkin jatkuvasti kasvanut vuoden 1995 jälkeen (+12 prosenttia vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä). — Tämän tuonnin hinnat pysyivät koko ajanjakson ajan huomattavasti alempina kuin yhteisön tuotanno- nalan hinnat. — Tämän tuonnin vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen aiheutti huomattavan kannattavuuden laskun vuosina 1994 ja 1995. (1,3 prosentista – 0,3 joka sattui samanaikaisesti markkina- prosenttiin), osuuden menetyksen kanssa (– 10 prosenttiyk- sikköä). Kuten väliaikaisessa asetuksessa selitetään, yhteisön tuotannonala yritti saada takaisin markkina- osuutta alentamalla hintoja vuosina 1995 ja 1996, jolloin se kärsi ainoastaan lisätappioita (– 0,3 prosen- tista – 0,7 prosenttiin). Näiden tappioiden pienentä- miseksi yhteisön tuotannonala korotti jälleen hinto- jaan vuosina 1996 ja 1997. Tämä tapahtui kuitenkin markkinaosuuden kustannuksella, joka pieneni enti- sestään. — Tämä yhteisön tuotannonalan tilanteen huonone- minen oli näin ollen kyseisistä maista tulevan tuonnin määrästä sekä tämän tuonnin alhaisesta hintatasosta johtuvan paineen aiheuttama. Edellä esitetyn perusteella kehityssuuntaa koskevan selvityksen aloittamisaikaa tarkoittava väite hylätään. 49) 50) Näin ollen ajanjakso, jonka osalta yhteisön tuotan- nonalan taloudellinen tilanne määritettiin, on mahdollis- tanut sen tilanteen asianmukaisen arvioinnin ja se kuvaa tarkasti teräsvaijerien markkinoiden kehitystä yhteisössä. 55) 2. Kumulaatio 2. 1 Tuonti Unkarista 51) Eräs vientiä harjoittava tuottaja toisti väitteensä, jonka mukaan tuonti Unkarista olisi jätettävä muista kyseisistä maista peräisin olevan tuonnin kumulaation ulkopuo- lelle. Tätä tukevia uusia väitteitä ei kuitenkaan esitetty. Tämän vuoksi väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 47 kappaleessa esitetyt kumulaatioperusteet vahvistetaan. 2. 2 Tuonti Meksikosta 52) Eräs vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tuonti Meksi- kosta olisi jätettävä muista kyseisistä maista peräisin olevan tuonnin kumulaation ulkopuolelle sillä perus- teella, että Meksikosta peräisin olevan tuonnin olisi katsottava olevan vähimmäistasoa. Tässä yhteydessä väitettiin, että suurin osa tuonnista Meksikosta tapahtui erääseen yhteisön tuottajaan etuyhteydessä olevan tuojan toimesta ja että tätä tuontia ei pitäisi ottaa huomioon määritettäessä tuonnin määrää Meksikosta. Näin jäljelle jäävä tuonti Meksikosta olisi vähimmäistasoa, ja tämän vuoksi tuonti Meksikosta olisi jätettävä muista kyseisistä maista peräisin olevan, vahingon määrityksen kohteena olevan tuonnin kumulaation ulkopuolelle. 53) 54) On huomattava, että arvioitaessa sitä, onko tuonnin jostakin kyseisestä maasta katsottava olevan perusase- tuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla vähim- mäistasoa, lasketaan koko tuonnin määrä kyseisen maan osalta. Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 45 ja 48 kappaleessa kuvattu tuonnin määrä eli 3 prosenttia tutkimusajanjakson kulutuksesta, ja lisäksi hylätään väite, jonka mukaan tuonti Meksikosta on vähimmäistasoa. 3. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat 3. 1 Yhteisön ja polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintojen vertailu Väitettiin, että hinnan alittavuuden laskemista varten tehdyssä teräsvaijerien luokittelussa käytetyt tekijät eivät mahdollista tarkoituksenmukaista ja todellista hintojen vertailua. Erityisesti väitettiin, että tekijöillä, joita ei ole otettu huomioon hinnan alittavuutta laskettaessa (galva- nointi, vetolujuus, ydin ja pinnoitus), ja lisätekijöillä, joita ei ole huomioitu kyselylomakkeessa (hyväksytty läpimitan vaihtelu, pidennystekijä ja murtokuormitus), on huomattava vaikutus hintoihin. Väitettiin myös, että polkumyyntiä ja vahinkoa koskevissa laskuissa olisi käytettävä samaa tuotteen luokitusta. 56) On päätelty seuraavaa: — Hinnan alittavuuden laskemista varten teräsvaijerit ryhmiteltiin köydessä olevien lankojen ja säikeiden määrän, köyden rakenteen ja sen läpimitan mukaan. Näiden tekijöiden todettiin määräävän teräsvaijerien hintaa eniten. Muilla, hinnan alittavuutta laskettaessa huomiotta jätetyillä tekijöillä (galvanointi, vetolujuus, ydin ja pinnoitus), todettiin olevan vain toissijainen vaikutus hintoihin yhteisön markkinoilla. teräsvaijerit tavalla alittavuutta ryhmitellen Edellä kuvatulla voitiin kattaa hinnan kohtuullinen määrä myyntiä vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuotannonalan osalta ja tulosta voidaan sen vuoksi pitää tarkoituksenmukaisena ja edustavana. laskettaessa 17. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 217/7 — Sellaisten lisätekijöiden huomioon ottaminen, joita ei ole huomioitu kyselylomakkeessa (hyväksytty läpi- mitan vaihtelu, pidennystekijä ja murtokuormitus), katsottiin tarpeettomaksi, koska nämä tekijät ovat suurelta osin seurausta tuotteen luokittelussa jo tärkeimpien huomioon ominaisuuksien yhdistelmistä. Niiden huomioon ottamisella ei katsottu päädyttävän tarkempaan hintojen vertailuun, ja sen vuoksi niiden pyytäminen olisi ollut tarpeeton rasite kaikille asianomaisille osapuolille. teräsvaijerien otettujen — Polkumyyntimarginaalin laskentaa varten käytetyn tuotteen luokittelun ei katsottu olevan sopiva perusta hinnan alittavuuden laskemista varten, koska polku- myyntiä varten tehty luokitus oli suurimmaksi osaksi vertailua yhden yrityksen tuotevalikoiman sisällä eli saman tuottajan kaksille eri markkinoille myydyn yhden tuotteen tai samanlaisten tuotteiden kesken. vertailu tehtiin Hinnan alittavuutta useampien osapuolten myymien useampien teräsvai- jerien kesken. Tämän vuoksi katsottiin, että jo väliai- kaisessa asetuksessa käytetty menetelmä on asianmu- kaisempi perusta hinnan alittavuutta määritettäessä: siinä on otettu huomioon tärkeimmät hintoja määräävät tekijät ja samalla tällä lähestymistavalla katetaan suurin myyntimäärä. laskettaessa 61) 62) — Lopuksi erityyppisten teräsvaijerien välillä ei todettu olevan merkittäviä hintaeroja yhden ryhmän sisällä. 63) Näin ollen hylätään väitteet, luokittelua hinnan alittavuuden laskemista varten. jotka koskevat tuotteen 64) 65) 3. 2 Kaupan porras Eräät asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, että olisi tehtävä myyntihintoja koskeva oikaisu väitetyn kaupan portaan eron huomioon ottamiseksi sillä perusteella, että yhteisön tuotannonalan myynti tapahtui loppukäyttäjille kun taas tuodut tuotteet myytiin pääasiassa tukkukaup- piaille/jakelijoille. Yhteisön tuotannonalan myynnin todettiin tapahtuneen useiden myyntikanavien kautta mukaan lukien tukku- kauppiaat/jakelijat loppukäyttäjät. Lisäksi mitään pysyviä ja/tai merkittäviä hintaeroja ei todettu eri myyn- tikanavien välillä. ja 57) 58) 59) 60) Näin ollen kaupan portaaseen liittyvää oikaisua koskeva pyyntö hylättiin. 4. Yhteisön tuotannonalan tilanne Eräät vientiä harjoittavat tuottajat ovat väittäneet, että yhteisön tuotannonalalle ei ole aiheutunut merkittävää vahinkoa perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitetulla tavalla, koska yhteisön tuotannonalan tuotanto, kapasiteetti, hinnat, investoinnit ja kannattavuus pysyivät vakaina tai parantuivat vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. 4. 1 Tuotanto Tuotannon määrän todettiin pysyneen vakaana tutkit- tuna ajanjaksona (+1 prosentti), minkä yhteydessä olisi huomattava, että varastot kasvoivat (+30 prosenttia) ja myyntimäärät vähenivät (– 9 prosenttia), kuten todetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 58—60 kappa- leessa. Muistutetaan myös, että kulutus kasvoi samana ajanjaksona viisi prosenttia. 4. 2 Kapasiteetti ja investoinnit Vahvistetaan päätelmä, että väliaikaisessa asetuksessa todettu kapasiteetin lisäys (+11 prosenttia) johtui inves- toinneista koneiden korvaamiseen suorituskykyisemmillä kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 59 ja 65 kappaleessa esitetään. 4. 3 Kannattavuus laskemiseen Eräät vientiä harjoittavat tuottajat kyseenalaistivat tarkas- tettujen tilinpäätösten käytön yhteisön tuotannonalan väliaikaisen kannattavuuden asetuksen johdanto-osan 64 kappaleessa on ilmoitettu. tarkastettuihin tilinpäätöksiin sisältyi Väitettiin, sellaisten tuotteiden myyntiä, jotka eivät kuulu tutki- muksen piiriin ja että ne eivät kattaneet koko tutkimus- ajanjaksoa. kuten että että tarkastetut Todettiin, että vaikka jotkut yritykset pystyivät toimitta- maan tarkasti kyseistä tuotetta koskevia tietoja, joillakin muilla ei ollut sellaista kustannuslaskentajärjestelmää, jonka perusteella tutkimuksen kohteena olevan tuotteen erillinen yksilöinti olisi ollut mahdollista. Näiden tietojen puuttuessa katsottiin, tilinpäätökset antavat luotettavaa tietoa kyseinen tuote mukaan lukien tarkimmasta tuoteryhmästä, jonka osalta tarvittavat kannattavuutta koskevat tiedot olivat käytettävissä. Kaik- kien kuuden otoksessa olleen yrityksen osalta teräsvaije- rien tuotanto on niiden tärkein ala. Näiden yritysten valmistamien muiden tuotteiden (esimerkiksi ruostumat- tomasta teräsvaijerit, joiden läpimitta on enintään 3 mm, teräslangat ja esijän- nitetyt säikeet) todettiin liittyvän laajalti tähän pääalaan ja niiden valmistukseen käytettiin yleensä samoja raaka- aineita, koneita ja henkilöstöä. valmistetut köydet, teräksestä L 217/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 17. 8. 1999 66) 67) 68) 69) 70) Vuoden 1997 kannattavuuden käyttö tutkimusajan- jakson kannattavuuden sijasta katsottiin asianmukaiseksi ottaen huomioon, että vuosi 1997 suurelta osin kattaa tutkimusajanjakson, joka ulottuu vuoden 1997 tammi- kuusta vuoden 1998 maaliskuuhun. Näin ollen edellä mainituista syistä katsottiin, että tarkas- tetuista tilinpäätöksistä saatiin edustava ja luotettava kuva kyseisen tuotteen tuotannon kannattavuudesta perusasetuksen 3 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Väliaikaisen asetuksen tullessa voimaan yhdellä yhteisön jonka tilivuosi päättyi maaliskuussa, oli tuottajalla, käytettävissä ainoastaan alustavia tietoja kannattavuu- desta. Lopulliset tiedot saatiin myöhemmin ja uuden laskennan tuloksena yhteisön tuotannonalan kannatta- vuudeksi saatiin – 0,3 prosenttia vuonna 1997, joka edustaa tutkimusajanjaksoa kuten edellä on mainittu. Yhteisön tuotannonalan kannattavuus laski siis +1,3 prosentista vuonna 1994 – 0,3 prosenttiin vuonna 1997. 4. 4 Päätelmät yhteisön tuotannonalan tilanteesta Tietyt vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että yhteisön tuotannonalan tulos oli hyvä vuoden 1995 jälkeisenä aikana ja että päätelmät merkittävästä vahingosta olivat perusteettomia. On muistettava (katso edellä ”alustavat huomiot”), että kun vahingon määrittelyn lähtökohdaksi otetaan vuosi 1994 tai vuosi 1995, yhteisön tuotannonalan tilanne on heikentynyt. Vaikka lähtökohdaksi otettaisiin vuosi 1995, tuotanto, myyntimäärät, työllisyysaste ja inves- toinnit ovat vähentyneet. Varastot ovat kasvaneet. Mark- kinaosuus pysyi vakaana (65,26 prosentista 65,64 prosenttiin) ja kannattavuus pysyi negatiivisena (– 0,3 prosenttia). 71) Joka tapauksessa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon määrittely liittyy näiden taloudellisten osoitti- mien kokonaisarviointiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti eikä mikään näistä tekijöistä yksin voi olla ratkaiseva. 72) Näin ollen tämä väite hylätään. 4. 5 Vahinkoa koskevat päätelmät 73) Vahvistetaan päätelmä siitä, että yhteisön tuotannon- alalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa kuten väliai- kaisen asetuksen johdanto-osan 68 kappaleessa esite- tään. 74) 75) 76) 77) 78) 79) 80) G SYY-YHTEYS tietojen Uusien asetuksen johdanto-osan 69—85 kappaleessa kuvaillut väliaikaiset päätelmät vahvistetaan. väliaikaisen puuttuessa H YHTEISÖN ETU Tietyt osapuolet ovat esittäneet epäilyksiä polkumyynti- toimenpiteiden vaikutusten arvioimisesta tuotetta käyttä- vien tuotannonalojen kannalta. joita koskee tämä menettely On palautettava mieleen, että komission kyselylomakkei- siin ei saatu vastauksia tuotetta käyttäviltä tuotannon- aloilta, (väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 87 kappale). Tietoja ei ole myöskään saatu väliaikaisen asetuksen julkaisemisen jälkeen. On huomattava, että väliaikaisessa asetuksessa esitetyissä päätelmissä osoitettiin, että toimenpiteiden käyttöönotto ei merkittävästi vaikuttaisi tuotteen käyttä- jiin. Koska tuotteen käyttäjät eivät ole kiistäneen tätä päätelmää, se vahvistetaan. asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, että Useat yhteisön tuottajat eivät tuota teräsvaijeria, jonka läpi- mitta on pieni, ja että polkumyyntitoimenpiteiden vaiku- tukset johtaisivat tällaisten teräsvaijerien pulaan yhteisön markkinoilla. Väitettiin myös, että tällä olisi kielteinen läpimitaltaan pienen teräsvaijerin nykyisten vaikutus tuojien työllisyyteen yhteisössä. johda sellaiseen hintojen nousuun, On muistettava, että yhteisön tuotannonala tuottaa kaikenlaisia teräsvaijereita ja myös niitä, joiden läpimitta on pieni. Voidaan päätellä, että toimenpiteiden käyt- töönotto ei joka aiheuttaisi läpimitaltaan pienten teräsvaijerien pulan yhteisön markkinoilla. Lisäksi vahvistetaan, että on olemassa useita vaihtoehtoisia teräsvaijerien toimittajia, joihin ei sovelleta polkumyyntitoimenpiteitä (väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 105 kappale). esitetyn johdosta lopullisten Edellä toimenpiteiden käyttöönotolla ei ole merkittäviä kiel- teisiä vaikutuksia talouden toimijoihin yhteisössä. todetaan, että I POLKUMYYNTITOIMENPITEET 1. Menettelyn päättäminen Etelä-Korean osalta Koska väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 24 kappa- leen ja sitä seuraavien kappaleiden päätelmissä todetaan, että polkumyyntimarginaali on Etelä-Korean osalta vähimmäistasoa ja että uusia väitteitä ei menettelyn päät- tämistä vastaan Etelä-Korean osalta ole esitetty, Etelä- Koreasta peräisin olevaa tuontia koskeva menettely päätetään ilman toimenpiteiden käyttöönottoa. 17. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 217/9 2. Vahingon korjaava taso artiklan 4 kohdan mukaisesti saa ylittää vahvistettua polkumyyntimarginaalia. 81) Lopullisesti käyttöönotettavien toimenpiteiden tasoa määritettäessä katsottiin, että polkumyynnillä tapahtu- joka ei neen tuonnin hinnat olisi nostettava tasolle, aiheuta vahinkoa. Tarvittavaa hinnankorotusta ja vahin- komarginaalia laskettaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintoja verrattiin yhteisön tuotannonalan myyn- tihintoihin sekä voiton vajaukseen ja kohtuulliseen voit- totasoon. On huomattava, että koska yhteisön tuotan- nonalan – 0,3 prosenttia vuonna 1997 (katso edellä kohta ”Kannatta- vuus”), voiton vajausta koskeva rakenneosa viitehinnan alittavuuden laskennassa muutettiin vastaavasti. Muulta osin vahvistetaan vahinkomarginaalin määrittämiseksi käytetyt menetelmät sellaisina kuin ne on kuvattu väliai- kaisen asetuksen johdanto-osan 110 kappaleessa. kannattavuuden laskettiin olleen 86) Kyseiset tullit ovat prosentteina vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana cif-nettohinnasta ilmaistuina seuraavat: — KIINAN KANSANTASAVALTA: Kaikki tuottajat/viejät: 60,4 % — UNKARI: Drótarú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt 28,1 % Kaikki tuottajat/viejät: 28,1 % — INTIA: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd 23,8 % 3. Sitoumukset 82) Useat Kiinan kansantasavallan, Meksikon ja Ukrainan vientiä harjoittavat tuottajat tarjosivat sitoumuksia tutki- muksen loppuvaiheessa. Lisäksi Intian ja Etelä-Afrikan vientiä harjoittavat tuottajat jättivät hintasitoumuksista tarkistettuja tarjouksia. — Koska yhdellekään Kiinan kansantasavallan yrityk- sistä ei myönnetty yksilöllistä kohtelua, eikä Kiinan viranomaisten tarjouksiin sisältynyt takauksia asian- mukaisen valvonnan harjoittamisesta, sitoumustar- jouksia ei pidetty kyseisten maiden osalta hyväksyttä- vissä olevina. — Etelä-Afrikan, Intian, Meksikon ja Ukrainan tarkastel- tavina olevat vientiä harjoittavat tuottajat tarjosivat joita pidetään hyväksyttävissä hintasitoumuksia, olevina. Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 112 kappaleesta ja sitä seuraavista kappaleista palautetaan mieleen, että Unkarin ja Puolan vientiä harjoittavat tuottajat tarjosivat sitoumuksia, jotka komissio hyväksyi. Kyseiset sitou- mukset on oikaistu vastaamaan tutkimuksen lopullisia päätelmiä niissä määrättyjen vähimmäishintojen osalta. 4. Lopullisten toimenpiteiden muoto ja taso Lopulliset toimenpiteet olisi toteutettava arvon perus- teella kannettavina tulleina, jotka on vahvistettu jokai- selle yhteistyössä toimivalle yritykselle erikseen. Muiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta olisi sovellettava toimivia tarkasteltavana olevan maan yhteistyössä yrityksiä koskevaa korkeinta yrityskohtaista tullia, koska yhteistyö osoittautui laajaksi. Niiden yritysten osalta, jotka ovat tarjonneet hyväksyttäviä hintasitoumuksia, lopulliset toimenpiteet toteutetaan sitoumuksina. 87) 83) 84) 85) Jos tietyn vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimar- ginaalit ovat edellä lasketun mukaisesti alempia kuin vahingon tuontihintojen tarvittava lopullisen tullin määrä ei perusasetuksen 9 korotus, poistamiseksi Mohatta & Heckel Kaikki tuottajat/viejät: — MEKSIKO: Aceros Camesa SA de CV Kaikki tuottajat/viejät: — PUOLA: Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu ’Linodrut’ Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów ’Linodrut’ Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów ’Falind’ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu ’Linodrut’ Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu ’Linodrut Linmet’ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Kaikki tuottajat/viejät: — ETELÄ-AFRIKKA: Haggie Kaikki tuottajat/viejät: — UKRAINA: Kaikki tuottajat/viejät: 30,8 % 30,8 % 56,1 % 56,1 % 27,9 % 48,3 % 48,3 % 38,6 % 38,6 % 51,8 % Tässä asetuksessa täsmennetyt yksilölliset tullit määritet- tiin polkumyyntitutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisen tutkimuksen aikaista tilannetta. Tämän vuoksi kyseisiä tulleja voidaan soveltaa olevista maista yksinomaan peräisin olevien ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuotta- mien tuotteiden tuontiin. Muiden kuin tämän asetuksen artiklaosassa erityisesti mainittujen yritysten ja niihin etuyhteydessä olleiden oikeushenkilöiden tuottamiin tuotteisiin ei sovelleta kyseisiä tulleja vaan jäännöstulleja. tarkastelun kohteena L 217/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 17. 8. 1999 88) Yksilöllisten tullien soveltamista koskevat pyynnöt (esim. oikeushenkilön nimenmuutoksen johdosta) on osoitet- ja oheen on liitettävä kaikki asiaan tava komissiolle, vaikuttavat tiedot, erityisesti niissä tuotantoon sekä myyntiin kotimarkkinoille ja vientiin liittyvissä yrityksen jotka liittyvät toiminnoissa tapahtuneista muutoksista, nimenmuutokseen. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla J VÄLIAIKAISTEN TULLIEN KANTAMINEN 89) vakavuuden Vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin aiheutuneen suuruuden ja yhteisön tuotannonalalle vahingon että asetuksen (EY) N:o 362/1999 mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät on kannet- lopullisesti käyttöön otettujen tullien tava lopullisesti, määrästä tai väliaikaisten tullien määrästä näiden ollessa alemmat. perusteella katsotaan, (Taric-koodi ex 7312 10 82 Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli CN- 1. koodeihin 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (Taric-koodi 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 ex 7312 10 88 (Taric-koodi (Taric-koodi 7312 10 86*10), 7312 10 88*10) (Taric-koodi luokiteltujen ja Kiinan kansantasavallasta, 7312 10 99*10) Unkarista, Intiasta, Meksikosta, Puolasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuon- nissa. ex 7312 10 99 ja Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien tuotteiden 2. vapaasti yhteisön rajalla cif-nettohintaan sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin määrä on seuraava: tullaamattomana Maa Yritys Kiinan kansantasavalta Kaikki yritykset Unkari Intia Meksiko Puola Etelä-Afrikka Ukraina Kaikki yritykset Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd, Shakespeare Sarani, Kalkutta - 700 071 Intia Kaikki muut yritykset Kaikki yritykset Drumet S. A. 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74, Puola Kaikki muut yritykset Kaikki yritykset Kaikki yritykset Tulli (%) 60,4 28,1 23,8 30,8 56,1 27,9 48,3 38,6 51,8 Taric- lisäkoodi — 8900 8613 8900 8900 8614 8900 8900 8900 3. Jollei toisin ole mainittu, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 2 artikla 1. Sen estämättä, mitä 1 artiklassa säädetään, lopullista tullia ei sovelleta sellaisen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen tuontiin, jotka ne 3 kohdassa luetellut yritykset, joiden hintasitoumukset komissio on hyväksynyt tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Unkarista, Intiasta, Korean kansantasavallasta, Meksikosta, Puolasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsvaijerien ja -kaapelien tuontia koskevan polku- myynnin vastaisen menettelyn yhteydessä esitettyjen sitoumusten hyväksymisestä 13 päivänä elokuuta 1999 tehdyn päätöksen 1999/572/EY (1) nojalla, ovat välittömästi vieneet ja laskuttaneet yhteisössä toimi- valta tuontiyritykseltä. (1) Katso tämän virallisen lehden s. 63. 17. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 217/11 Kun sitoumuksen mukainen luovutusta vapaaseen liikkeeseen koskeva-pyyntö esitetään, on vapautus 2. tullista mahdollista saada ainoastaan esittämällä asianomaisen jäsenvaltion tulliviranomaisille jonkin 3 kohdassa luetellun yrityksen antama, muodoltaan väliaikaisen asetuksen liitteen mukainen pätevä sitoumus- lasku. Ukrainassa olevan yrityksen osalta sitoumuslaskuun on liitettävä voimassa oleva Ukrainan viran- omaisten myöntämä, liitteen mukainen vientilisenssi. Tarjottujen ja hyväksyttyjen sitoumusten yhteydessä harjoitettava tuonti on ilmoitettava tullattavaksi 3. seuraavien Taric-lisäkoodien mukaisesti: Unkari Puola Maa Yritys Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt. Besenyöi utca 18, 3527 Miskolc, Unkari Drumet SA 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74, Puola Slaskie Zaklady Lin i Drutu ”Linodrut” Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów ”Linodrut” Zabrze Spólka z organiczona odpo- wiedzialnoscia PL-41-800 Zabre, Sobieskiego Street No 1 Fabryka Lin i Drutów ”Falind” Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia PL-41-201 Sosnowiec, Niwecka Street 1 Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu ”Linodrut” Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia, 41-906 Bytom, Ks. Jerzago Popieluszki Street 1 Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu ”Linodrut Linmet” Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia, 58-309 Walbrzych, Sluga Street 2 Meksiko Etelä-Afrikka Intia Ukraina Aceros Camesa SA de CV Margarita Maza de Juárez No 154 Col. Nueva Ind. Vallejo México D. F. C. P. 07700 Meksiko Haggie Lower Germiston Road Jupiter PO Box 40072 Cleveland Etelä-Afrikka Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd. Shakespeare Sarani, Kalkutta - 700 071 Intia Joint Stock Company, Silur, 343700 Khartsyzsk, Donetsk Region, Ukraina Taric- lisäkoodi 8616 8617 8619 A022 A023 A024 A025 3 artikla Väliaikaisella asetuksella käyttöönotetut väliaikaisen tullin vakuutena olevat määrät kannetaan Kiinan kansantasavallasta, Unkarista, Intiasta, Meksikosta, Puolasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevan, 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen tuonnin osalta lopullisesti käyttöönotetun tullin suuruisina. Vapau- tetaan vakuutena olevat määrät lopullisten polkumyyntitullien ylittävältä osin. Päätetään Korean tasavallasta peräisin olevan, 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen tuontia koskeva menettely. 4 artikla L 217/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 17. 8. 1999 Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 5 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 12 päivänä elokuuta 1999. Neuvoston puolesta T. HALONEN Puheenjohtaja 17. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 217/13 LIITE ASETUKSEN 2 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETUSSA VIENTILISENSSISSÄ ILMOITETTAVAT TIEDOT 1. Tuotteen ilmoituskoodin numero (joka on vahvistettu kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämässä sitoumuk- sessa), johon sisältyvät tyyppi, säikeiden lukumäärä, lankojen lukumäärä säiettä kohti sekä CN-koodi. 2. Tavaroiden tarkka kuvaus, johon sisältyvät: — yrityksen käyttämä tuotekoodi, — CN-koodi, — Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuna laskuun sisältyvät tavarat voidaan tullata yhteisön rajalla, — määrä (ilmoitetaan kilogrammoina), — sovellettava vähimmäishinta. 3. Laskun numero. 4. Vientilisenssin numero ja myöntämispäivämäärä. 5. Sen tuojan nimi, jota yritys laskuttaa suoraan


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1787/1999 af 12. august 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 1337/1999 om forsyningsopgørelse for De Kanariske Øer for varer hidrørende fra mejeriprodukter

eurovoc_concepts:
Canary Islands
aid system
milk
milk product
supply balance sheet

text: 13. 8. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 213/13 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1787/1999 af 12. august 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 1337/1999 om forsyningsopgørelse for De Kanariske Øer for varer hidrørende fra mejeriprodukter KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1601/92 af 15. juni 1992 om særlige foranstaltninger for visse landbrugs- produkter til fordel for De Kanariske Øer (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1257/1999 (2), og ud fra følgende betragtninger: (3) (4) produkter i forsyningsopgørelserne; bilaget til forord- ning (EF) nr. 1337/1999 bør derfor ændres; for at sikre en ensartet forvaltning bør begyndelsen af perioden for anvendelsen af nærværende forordning falde sammen med begyndelsen af produktionsåret; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter — (1) (2) I Kommissionens forordning (EF) nr. 2790/94 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1620/1999 (4), er der bl. a. fastsat gennemførelsesbestemmelser for ordningen for forsyning af De Kanariske Øer med visse landbrugs- produkter; i Kommissionens forodning (EF) nr. 1337/1999 (5) er der lavet en opgørelse for forsyning af De Kanariske Øer med mejeriprodukter; denne opgørelse kan revideres om nødvendigt ved undervejs at justere produktmængderne i forbindelse med den samlede mængde, der er fastsat som dette områdes behov; for at dække behovet for mejeriprodukter på De Kanariske Øer, bl. a. for konden- seret mælk til konsum, undtagen mælkepulver, er det nødvendigt at justere de mængder, der er fastsat for disse UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Bilaget til forordning (EF) nr. 1337/1999 affattes som angivet i bilaget til nærværende forordning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra den 1. juli 1999. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 12. august 1999. På Kommissionens vegne Monika WULF-MATHIES Medlem af Kommissionen (1) EFT L 173 af 27. 6. 1992, s. 13. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 80. (3) EFT L 296 af 17. 11. 1994, s. 23. (4) EFT L 192 af 24. 7. 1999, s. 19. (5) EFT L 159 af 25. 6. 1999, s. 18. L 213/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 8. 1999 BILAG »BILAG Forsyningsopgørelse for De Kanariske Øer for perioden 1. juli 1999 til 30. juni 2000 KN-kode Varebeskrivelse (tons) Mængde Mælk og fløde, ikke koncentreret og ikke tilsat sukker eller andre sødemidler 101 250 (1) Mælk og fløde, koncentreret og tilsat sukker eller andre sødemidler 28 800 (2) Smør og andre mælkefedtstoffer, smørbare mælkefedtprodukter 4 000 Ost: 0401 0402 0405 0406 0406 30 0406 90 23 0406 90 25 0406 90 27 0406 90 76 0406 90 78 0406 90 79 0406 90 81 0406 90 86 0406 90 87 0406 90 88 14 000 1 800 5 000 (3) 200 1901 90 99 Næringsmidler, uden fedtstoffer 2106 90 92 Næringsmidler til børn, uden indhold af mælkefedt osv. (1) Heraf 1 250 tons til forarbejdning og/eller bearbejdning. (2) Heraf til forarbejdning og/eller bearbejdning: — 13 500 tons henhørende under KN-kode 0402 10 og/eller 0402 21. — 5 800 tons henhørende under KN-kode 0402 91 og/eller 0402 99. (3) Hele opgørelsen er foretaget for forarbejdning og/eller bearbejdning. «


title: Reglamento (CE) nº 1787/1999 de la Comisión, de 12 de agosto de 1999, que modifica el Reglamento (CE) nº 1337/1999 por el que se establece el plan de previsiones de abastecimiento de productos del sector de la leche y de los productos lácteos a las islas Canarias

text: 13. 8. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 213/13 REGLAMENTO (CE) No 1787/1999 DE LA COMISIÓN de 12 de agosto de 1999 que modifica el Reglamento (CE) no 1337/1999 por el que se establece el plan de previsiones de abastecimiento de productos del sector de la leche y de los productos lácteos a las islas Canarias LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1601/92 del Consejo, de 15 de junio de 1992, sobre medidas específicas en favor de las islas Canarias relativas a determinados productos agrarios (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1257/ 1999 (2), (1) (2) Considerando que el Reglamento (CE) no 2790/94 de la Comisión (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1620/1999 (4), establece, en parti- cular, las normas de aplicación del régimen de abasteci- miento específico de determinados productos agrícolas a las islas Canarias; Considerando que el Reglamento (CE) no 1337/1999 de la Comisión (5) establece el plan de previsiones de abas- tecimiento de productos lácteos a las islas Canarias; que este plan puede revisarse en caso necesario introdu- ciendo, durante el ejercicio, reajustes de las cantidades de productos acogidos a la cantidad global fijada en función de las necesidades de dicha región; que, para atender las necesidades de productos lácteos de las islas Canarias, especialmente en leche concentrada, que no sea en polvo, destinada al consumo directo, resulta necesario ajustar las cantidades de dichos productos establecidas en los planes de previsiones; que, por tanto, procede modificar el anexo del Reglamento (CE) no 1337/1999; (3) (4) Considerando que, por razones de homogeneidad en la gestión, es necesario hacer coincidir el inicio del período de aplicación del presente Reglamento con el inicio de la campaña de comercilización; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de la leche y de los productos lácteos, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 El anexo del Reglamento (CE) no 1337/1999 se sustituirá por el anexo del presente Reglamento. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el día de su publica- ción en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Será aplicable a partir del 1 de julio de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 12 de agosto de 1999. Por la Comisión Monika WULF-MATHIES Miembro de la Comisión (1) DO L 173 de 27. 6. 1992, p. 13. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999, p. 80. (3) DO L 296 de 17. 11. 1994, p. 23. (4) DO L 192 de 24. 7. 1999, p. 19. (5) DO L 159 de 25. 6. 1999, p. 18. L 213/14 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 13. 8. 1999 ANEXO «ANEXO Plan de previsiones de abastecimiento a las islas Canarias para el período comprendido entre el 1 de julio de 1999 y el 30 de junio de 2000 Código NC Designación de la mercancía (en toneladas) Cantidad Leche y nata sin concentrar, azucarar ni edulcorar de otro modo 101 250 (1) Leche y nata concentradas, azucaradas o edulcoradas de otro modo 28 800 (2) Mantequilla (manteca) y demás grasas de la leche; pastas lácteas para untar 4 000 Quesos: 0401 0402 0405 0406 0406 30 0406 90 23 0406 90 25 0406 90 27 0406 90 76 0406 90 78 0406 90 79 0406 90 81 0406 90 86 0406 90 87 0406 90 88 14 000 1 800 5 000 (3) 200 1901 90 99 Preparaciones lácteas sin materias grasas 2106 90 92 Preparaciones lácteas infantiles que no contengan grasas procedentes de la leche, etc. (1) 1 250 toneladas son para el sector de la transformación o el acondicionamiento. (2) Para el sector de la transformación o el acondicionamiento: — 13 500 toneladas de los códigos NC 0402 10 o 0402 21, — 5 800 toneladas de los códigos NC 0402 91 o 0402 99. (3) La totalidad es para el sector de la transformación o el acondicionamiento. »


title: Verordening (EG) nr. 1787/1999 van de Commissie van 12 augustus 1999 houdende wijziging van Verordening (EG) nr. 1337/1999 tot vaststelling van een geraamde balans voor de voorziening van de Canarische Eilanden met producten van de sector zuivel

text: 13. 8. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 213/13 VERORDENING (EG) Nr. 1787/1999 VAN DE COMMISSIE van 12 augustus 1999 houdende wĳziging van Verordening (EG) nr. 1337/1999 tot vaststelling van een geraamde balans voor de voorziening van de Canarische Eilanden met producten van de sector zuivel DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1601/92 van de Raad van 15 juni 1992 houdende specifieke maatregelen voor bepaalde landbouwproducten Canarische Eilanden (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1257/ 1999 (2), behoeve van ten de (1) (2) Overwegende dat bĳ Verordening (EG) nr. 2790/94 van de Commissie (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1620/1999 (4), uitvoeringsbepalingen zĳn vast- gesteld voor met name de specifieke regeling voor de voorziening van de Canarische Eilanden met bepaalde landbouwproducten; Overwegende dat bĳ Verordening (EG) nr. 1337/1999 van de Commissie (5) de voorzieningsbalans betreffende zuivelproducten voor de Canarische Eilanden is vastge- steld; dat deze balans zo nodig kan worden herzien door in de loop van het verkoopseizoen, binnen het kader van de vastgestelde totale hoeveelheid, de hoeveelheden producten aan de behoeften van deze regio aan te passen; dat, om te voorzien in de behoeften van de Canarische Eilanden aan zuivelproducten, en met name aan voor rechtstreekse consumptie bestemde ingedikte melk, andere dan in poeder, de voor deze producten in de geraamde balans vastgestelde hoeveelheden moeten worden aangepast; dat de bĳlage bĳ Verordening (EG) nr. 1337/1999 derhalve dient te worden gewĳzigd; Overwegende dat, met het oog op een homogeen beheer, het begin van de geldigheidsduur van deze veror- dening dient samen te vallen met het begin van het verkoopseizoen; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maat- regelen in overeenstemming zĳn met het advies van het Comité van beheer voor melk en zuivelproducten, (3) (4) HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De bĳlage bĳ Verordening (EG) nr. 1337/1999 wordt vervangen door de bĳlage bĳ de onderhavige verordening. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeen- schappen. Zĳ is van toepassing met ingang van 1 juli 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 12 augustus 1999. Voor de Commissie Monika WULF-MATHIES Lid van de Commissie (1) PB L 173 van 27. 6. 1992, blz. 13. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 80. (3) PB L 296 van 17. 11. 1994, blz. 23. (4) PB L 192 van 24. 7. 1999, blz. 19. (5) PB L 159 van 25. 6. 1999, blz. 18. L 213/14 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 13. 8. 1999 BĲLAGE „BĲLAGE Geraamde balans voor de voorziening van de Canarische Eilanden met producten van de sector zuivel, in de periode van 1 juli 1999 tot en met 30 juni 2000 GN-code Omschrĳving (in ton) Hoeveelheid Melk en room, niet ingedikt, zonder toegevoegde suiker of andere zoetstoffen 101 250 (1) Melk en room, ingedikt of met toegevoegde suiker of andere zoetstoffen 28 800 (2) Boter en andere van melk afkomstige vetstoffen; zuivelstoffen 4 000 Kaas: 0401 0402 0405 0406 0406 30 0406 90 23 0406 90 25 0406 90 27 0406 90 76 0406 90 78 0406 90 79 0406 90 81 0406 90 86 0406 90 87 0406 90 88 14 000 1 800 5 000 (3) 200 1901 90 99 Melkbereidingen, zonder vetstoffen 2106 90 92 Melkpreparaten voor baby's, bevattende geen van melk afkomstige vetstoffen, enz. (1) Waarvan 1 250 ton voor de sector verwerking en/of verpakking. (2) Waarvan voor de sector verwerking en/of verpakking: — 13 500 ton van GN-code 0402 10 en/of GN-code 0402 21, — 5 800 ton van GN-code 0402 91 en/of GN-code 0402 99. (3) De volledige hoeveelheid is bestemd voor de sector verwerking en/of verpakking. ”