title: A Tanács 1796/99/EK rendelete (1999. augusztus 19.) a Dél-Afrikából, Indiából, a Kínai Népköztársaságból, Lengyelországból, Magyarországról, Mexikóból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Koreai Köztársaságból származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

text: 106 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet 31999R1796 1999. 8. 17. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 217/1 A TANÁCS 1796/99/EK RENDELETE (1999. augusztus 19. ) a Dél-Afrikából, Indiából, a Kínai Népköztársaságból, Lengyelországból, Magyarországról, Mexikóból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Koreai Köztársaságból származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, C. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelem- ről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikkére és 10. cikke (2) bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára, amelyet a Tanácsadó Bizott- sággal folytatott konzultációt követően nyújtott be, mivel: (1) (2) (3) A. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK A 362/1999/EK rendelettel (2) (továbbiakban az „ideiglenes rendelet”) a Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Dél-Afrikából, Indiából, Kínai Népköztársaság- ból (KNK), Mexikóból, és Ukrajnából származó acél köte- lek és kábelek behozatalára, valamint elfogadta egyes magyar és lengyel exportőrök kötelezettségvállalását. B. A TOVÁBBI ELJÁRÁS Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetését követően az érdekelt felek kérésükre lehetőséget kaptak, hogy meghall- gassák őket. A feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a végleges dömpingellenes vám kivetését, valamint e vámtételek sze- rinti ideiglenes vámok végleges beszedését javasolták. A feleknek egy határidőt adtak meg, amelyen belül a közlést követően megtehették észrevételeiket. 1. Érintett termék (4) (5) (6) Szükséges emlékeztetni arra, hogy az ideiglenes rendelet (7) preambulumbekezdése az érintett terméket úgy hatá- rozta meg, mint a 3 mm-t meghaladó keresztmetszetű acél kötelek és kábelek, beleértve a zárt sodrású köteleket is, viszont kizárva rozsdamentes acélból készült köteleket és kábeleket (a továbbiakban az ipari kifejezést használva acél drótkötélként vagy „ADK”-ként említik azokat). Állítások szerint az előírt két eltérő alkalmazási és felhasz- nálási területnek megfelelően az ADK-t két külön termékre kell felosztani, azaz általános felhasználásra szolgáló köte- lek és különleges, sajátos ipari felhasználásra szolgáló köte- lek. Azzal az állítással ellentétben, amely szerint az ADK ese- tében két eltérő termék – általános felhasználásra szolgáló és sajátos ipari felhasználásra szolgáló kötelek – különít- hető el, megállapították, hogy az exportáló termelők nagy számban állítják elő az ADK különböző típusait, valamint hogy az összes ADK ugyanazokkal az alapvető fizikai jel- lemzőkkel rendelkezik (azaz a sodratot alkotó acél drótok, valamint a mag köré tekert, a kötelet és magát a magot alkotó sodrat). Azt is megállapították, hogy az összes ADK ugyanazokkal a műszaki jellemzőkkel rendelkezik (mind- egyik drótkötél esetében a sodratban meghatározott számú drót van, egy kötél meghatározott számú sodratból áll, a drótköteleknek adott a keresztmetszete és a felépítése). Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos megjegy- zéseket megvizsgálták, s amennyiben ezeket helyénvalónak találták, a végleges megállapításokat ezek szerint módosí- tották. (7) (1) HL L 56. , 1996. 3. 6, 1. o. A legutóbb a 905/98/EK rendelettel (HL L 128. , 1998. 4. 30, 18. o. ) módosított rendelet. (2) HL L 45. , 1999. 2. 19, 1. o. A különböző ADK-típusokat a fizikai és műszaki jellem- zőik alapján több termékcsoportba lehet sorolni. Míg az első csoportba tartozó ADK egyértelműen nem cserélhető fel az utolsó csoportba tartozó ADK-val, az egymás mel- letti csoportokba tartozó ADK-k esetében megállapították, hogy azok fecsérelhetőek. Ezért azt a következtetést von- ták le, hogy bizonyos szintű átfedés, valamint verseny van 11/32. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 107 az ADK különböző termékcsoportjai között. E termékcso- portok közötti átfedés miatt sehol sem lehet egyértelmű választóvonalat húzni az ADK-választékban. Ez a követ- keztetés összhangban van az Európai Közösségek Bírósá- gának joggyakorlatával (1). (12) Ezért megerősítik azt az ideiglenes megállapítást, amely szerint a Közösségben előállított ADK és a behozott ADK a 384/96/EK rendelet (továbbiakban: „az alaprendelet”) 1. cikke (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. (8) (9) Mivel az összes ADK-ról megállapították, hogy a választék felső és alsó csoportjai közötti különbségek ellenére a ter- mékcsoportoknak ugyanazok az alapvető fizikai és műszaki jellemzőik, valamint ugyanaz a rendeltetésük, és mivel az egymás melletti csoportokban lévő ADK-típusok konkurens termékek, azt a következtetést vonták le, hogy a választék összes terméke egy egységes terméket alkot, és ezért az összes ADK-t egy terméknek tekintették. 2. Hasonló termék Szükséges emlékeztetni arra, hogy az ideiglenes rendelet (8) preambulum bekezdésében a Bizottság megállapította, hogy az érintett országokból importált ADK és a közösségi iparág által a Közösségben előállított és árusított ADK az alapvető fizikai és műszaki jellemzőik alapján hasonló. Mind a Közösségben előállított, mind az importált ADK esetében megállapították, hogy alapvetően ugyanaz a fel- használásuk és konkurens termékek. (10) Állítások szerint a közösségi termelők által előállított és értékesített ADK nem hasonlít az érintett országokból behozott ADK-hoz. Különösen arra mutattak rá, hogy az exportáló országokban előállított termék főleg általános felhasználásra szolgáló ADK, míg a Közösségben előállított termék sajátos ipari felhasználásra szolgáló ADK volt. Továbbá rámutattak, hogy a vizsgált időszak alatt a közös- ségi termelők több úgynevezett sajátos felhasználásra szol- gáló terméktípust vettek fel az ADK-választékba, ahogy ez az egységáraik növekedéséből is látható. (11) Az alábbi következtetéseket vonták le: – megállapították, hogy a közösségi termelők, ahogy az exportáló termelők is, az ADK teljes választékának elő- állításával foglalkoztak, azaz mind a sajátos felhaszná- lásra szolgáló ADK-t, mind az inkább általános felhasz- nálásra szolgáló ADK-t is előállították, – a közösségi termelők és az exportáló termelők által elő- állított termékek közötti átfedést bizonyítja az értéke- sítések volumene is, amely esetében megegyező ADK- típusokat találtak (az exportáló termelők értékesített mennyiségének 75 %-a és a közösségi iparág értékesí- tett mennyiségének 51 %-a). Ezt az átfedést az a tény is mutatja, hogy a Közösségben előállított ADK és az importált ADK az összes érintett KN-kódot lefedi. (1) C-175/87 ügy, Matsushita Electric Industrial Co. Ltd kontra Tanács, EBH 1992-I, 1409. o. D. DÖMPING 1. Rendes érték 1. 1. A rendes érték meghatározása (13) Egy indiai exportáló termelő azt igényelte, hogy a vizsgá- lati időszakra (1997. január 1-jétől 1998. március 31-ig, a továbbiakban „VI”) vonatkozó gyártási költségeket a VI-t megelőző időszakra vonatkozó adatok alapján állapítsák meg. Az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése alapján azonban a dömpinggel kapcsolatos reprezentatív eredmé- nyek megállapításához egy VI-t választanak ki, s az infor- mációkat általában csak a VI tekintetében elemzik. Nem közöltek olyan indokot, amely szerint jobban megfelelne, ha a VI előtti időszakra vonatkozó gyártási költséget alkal- maznák. Különösen azt kell megjegyezni, hogy az expor- táló termelő a VI alatt is folytatta az említett terméktípu- sok gyártását és forgalmazását. Így a VI-ra vonatkozó információ alapján megállapított eredményeket reprezen- tatívnak tartották, és a kérelmet ezért visszautasították. (14) A dél-afrikai exportáló termelő és egy indiai exportáló ter- melő kifogásolta az érintett termék számított rendes érté- kének meghatározásához használt módszert. (15) A dél-afrikai exportáló termelő azt állította, hogy a belföldi értékesítések haszonkulcsát helytelenül számították ki, mert a számítás az összes belföldi értékesítésen alapult, beleértve a bányászati célokra értékesített ADK-t is. A Közösségbe nem exportált, bányászati célokra szolgáló ADK sajátos tulajdonságai miatt – bonyolult felszerelést kívánó, jelentős haszonkulccsal értékesített különleges ter- mék – az exportáló termelő azt kérte, hogy a bányászati célokra szolgáló ADK belföldi értékesítése utáni haszon- kulcsot ne vegyék figyelembe a többi kötéltípus számított rendes értékének a megállapításakor. (16) Az indiai exportáló termelő azt kérte, hogy egyes magas értékű terméktípusok belföldi értékesítéseit zárják ki a szá- mított rendes érték megállapításakor, mert ezeket a termé- keket a VI alatt egyáltalán nem, vagy csak nagyon ritkán exportálták, és mert ezeket a terméktípusokat a hazai pia- con a szokásosnál nagyobb nyereséggel értékesítik, s ez eltorzítja az érintett termék tekintetében az átlagnyereség meghatározását. 108 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet (17) Megállapították, hogy az alaprendelet 1. cikke (4) bekez- dése szerint a dél-afrikai bányászati célokra szolgáló ADK és az indiai magas értékű terméktípusok a kérdéses termék- hez „hasonló termékek”. A rendes érték kiszámításakor használt haszonkulcsot így helyesen határozták meg az alaprendelet 2. cikke (3), (4) és (6) bekezdésének megfele- lően, azaz a hasonló terméknek a rendes kereskedelmi for- galomban történő összes hazai piaci értékesítése alapján. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a haszonkulcsnak az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése sze- rinti megállapításánál lényegtelen, hogy a kérdéses termék- típusokat exportálták-e a Közösségbe is, amennyiben ezek az alaprendelet értelmében hasonló terméknek minősül- nek. (18) E kérelmeket ezért elutasították. (19) Egy másik lehetőségként az indiai vállalat azt kérte, hogy az összes belföldi értékesítés, azaz mind a nyereséges, mind a nem nyereséges terméktípusok értékesítése alapján szá- mítsák ki az átlagnyereséget, és ne csak a nyereséges terméktípusok belföldi értékesítése alapján. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (6) bekez- dése alapján a nyereség összegének azokon az adatokon kell alapulnia, amelyek a szokásos terméknek az exportáló ország hazai piacán a rendes kereskedelmi forgalomban történő előállítására és értékesítésére vonatkoznak. Ebben az összefüggésben egy bizonyos terméktípus önköltségi ár alatti értékesítését csak akkor lehet figyelembe venni a haszonkulcs meghatározásakor, ha e típus nem nyeresége- sen értékesített mennyisége nem magasabb a típus teljes értékesítésének 20 %-ánál, vagy ha a súlyozott értékesítési átlagár nincs az egységnyi súlyozott átlagköltség alatt. Ezt a szabályt figyelembe vették a haszonkulcs meghatározá- sakor, így ezt a kérelmet sem lehetett elfogadni. (20) Mivel a rendes értékkel kapcsolatban egyéb észrevétel nem történt, az ideiglenes rendelet (9)–(13) preambulum bekez- désének megállapításait megerősítik. 1. 2. A nem piacgazdaságú országok esetében az analóg ország kiválasztása (21) A kínai és az ukrán exportáló termelők kifogásolták India mint analóg ország kiválasztását, és kérték, hogy az ana- lóg ország ideiglenes kiválasztását vizsgálják felül. Az ukrán exportáló termelő a Koreai Köztársaság (a további- akban: „Dél-Korea”) kiválasztását javasolta, mert annak nyitott piacgazdasága van. (22) Indiának, mint analóg országnak a kiválasztásával szemben felhozott érveket gondosan elemezték, és az alábbiakban részletezett indokok alapján úgy határoztak, hogy nem Indiát választják analóg országnak. A jelenlegi vizsgálatban nem érintett, együttműködő, piacgazdaságú harmadik ország hiányában úgy ítélték meg, hogy Kína és Ukrajna esetében a rendes érték kiszámításához Lengyelország a legmegfelelőbb analóg ország. (23) Az ideiglenes közlés után a kínai és az ukrán exportáló ter- melők megkérdőjelezték Lengyelország mint analóg ország kiválasztását is; azt állapították meg, hogy a beho- zatali vám szintje, a hazai piac nagysága és a hazai piacon való verseny tekintetében Dél-Korea megfelelőbb analóg ország lenne. Lengyelországot azonban megfelelőnek talál- ták, tekintettel a behozatali vám alacsony szintjére, a nyílt hazai piacra és annak nagyságára, a helyi termelők közötti versenyre, valamint arra a tényre, hogy a megegyező típu- sok tekintetében általában a lengyel ADK adta a legrepre- zentatívabb összehasonlítási alapot a kínai és az ukrán ter- mékekhez. (24) Dél-Koreát illetően megjegyezték, hogy bár ebben az országban is alacsony a behozatali vám szintje, a belföldi értékesítés százalékaránya viszont jóval alacsonyabb, s ez a KNK-ból a Közösségbe irányuló behozatallal volt összehasonlítható. (25) Ezek alapján megállapították, hogy mind Ukrajna, mind a KNK esetében Lengyelország volt a legmegfelelőbb analóg ország. 2. Export ár (26) Mivel az export árral kapcsolatban nem volt állásfoglalás, az ideiglenes rendelet (14)–(17) preambulum bekezdésé- nek megállapításait megerősítik. 3. Összehasonlítás (27) Egy lengyel exportáló termelő megismételte a rendes érték kiigazítására vonatkozó igényét, amely kiigazítás a raktárkészlet-finanszírozási és raktározási költségek tekin- tetében figyelembe venné a belföldi értékesítés és az export értékesítés közötti különbségeket. Azonban az alaprende- let 2. cikke (10) bekezdésének k) pontjában előírt új bizo- nyíték hiányában, amely az említett tényezőknek az árak összehasonlíthatóságára gyakorolt hatását igazolná, a kérelmet elutasították. (28) Ugyanez a lengyel exportáló termelő és egy magyar expor- táló termelő ismételten kérték a rendes érték kiigazítását a kereskedelmi szintek különbözősége tekintetében. A benyújtott új bizonyíték alapján a kérelmet újra megvizs- gálták és elfogadták, mert bebizonyosodott, hogy a kiviteli ár és a rendes érték a kereskedelem különböző szintjeire vonatkoztak, és ez a különbség befolyásolta az árak össze- hasonlíthatóságát. 11/32. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 109 (29) (30) Egy indiai exportáló termelő kérelmet nyújtott be a keres- kedelmi szintek közötti különbségek kiigazítására, azzal az indokkal, hogy az export értékesítés kizárólag nagykeres- kedelmi szinten, míg a belföldi értékesítés mind nagykeres- kedelmi, mind végfelhasználói szinten történt. A kiigazí- tást a kérelem indokoltságának mértékében elvégezték. Egy lengyel exportáló termelő kifogásolta, hogy az idei- glenes megállapítások meghatározása során a kiviteli ár nemzeti pénznemre való átszámításához egy havi átlag- valutaárfolyamot használnak. Szerinte a tényleges valuta- árfolyamokat kellett volna alkalmazni. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a havi átlag-valutaárfolyamok alkalmazása bevett gyakorlat. Ezenkívül mindkét módszert ellenőrizték, és megállapították, hogy az eredmények közötti különbség csekély, valamint hogy bármelyik pozi- tív eltérést kiegyenlítették a negatív eltérések, azaz a két módszer közül egyik sem eredményezett egyenletesen magasabb vagy alacsonyabb valutaárfolyamot, és e prob- léma nem volt lényeges hatással a végső dömpingkülön- bözetre. Következésképpen úgy határoztak, hogy a bevett gyakorlat szerint a havi átlag-valutaárfolyamot alkalmaz- zák. (31) A dél-afrikai exportáló termelő engedményt kért az export árakra vonatkozó konverzió tekintetében azzal az indok- kal, hogy a valuta VI alatti legalacsonyabb valutaárfolya- mának és az ECU-nek összehasonlítása az 1999. évi leg- magasabb lényeges leértékelődését mutatta a dél-afrikai valutával szemben. valutaárfolyammal ECU az (32) Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése j) pontjának meg- felelően a kérelmet elutasították, mivel a vizsgálati időszak alatt nem volt olyan tartós árfolyam-ingadozás, amely indokolta volna a kiigazítást. Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy az ECU a dél-afrikai randdal szembeni átlagos leérté- kelődése a vizsgálati időszak alatt igen csekély volt. (33) Mivel az összehasonlítással kapcsolatban egyéb állásfogla- lás nem történt, az ideiglenes rendelet (17)–(19) és (21)–(23) preambulum bekezdésének megállapításait meg- erősítik. 4. Dömpingkülönbözet 4. 1. Módszerek (34) Az ideiglenes szakaszban a dömping megállapításából kizárták ADK- exportértékesítését, amely a vele kapcsolatban lévő közös- ségbeli importőrhöz érkezett, aki ezt követően feldolgozta az ADK-t. exportáló termelő indiai egy (35) Az ideiglenes megállapításokról való tájékoztatást köve- tően az indiai exportáló termelő kifogásolta ezt a módszert. Kérte, hogy a vizsgált export ügyletekre megállapított dömpinget a teljes CIF-ár százalékában fejezzék ki, beleértve azokhoz a termékekhez kapcsolódó export ügy- leteket is, amelyeket a fent leírtak szerint később feldolgoz- tak. A kérelem alátámasztásaként az exportáló termelő rámutatott, hogy a dömpingellenes intézkedéseket az érin- tett termék teljes behozatalára alkalmazzák. (36) Ezt a kérelmet nem lehetett elfogadni. Először is nehéz lett volna megbízhatóan kiszámítani az azokra az importált termékekre vonatkozó megbízható export árat, amelyeket később feldolgozott formában újra értékesítettek. Továbbá a dömpingkülönbözet megállapításakor figyelembe vett export értékesítés az exportáló termelő Közösségbe irá- nyuló összes export viszonteladásainak 80 %-át tette ki a VI alatt. Ezt több mint elegendőnek ítélték meg ahhoz, hogy reprezentatív megállapításokat tegyenek. Végül a később feldolgozott termékekkel kapcsolatos export áru- forgalmat nem lehetett figyelembe venni a dömping és a dömpingkülönbözet kiszámításakor, mert ez a dömping- különbözet mesterséges csökkentésével torzította volna a megállapításokat. (37) Ezért megerősítik az ideiglenes rendelet (24)–(26) pream- bulum bekezdésében előírt, az ideiglenes megállapítások meghatározására használt módszereket, beleértve a mara- dék különbözetet is. 4. 2. A dömpingkülönbözet mértéke (38) Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése alapján a ter- méktípusonkénti súlyozott átlag rendes értéket az EXW-ár alapján összehasonlították a súlyozott átlag-exportárral a kereskedelem azonos szintjén. (39) A számítások felülvizsgálata után, különösen amiatt, hogy a KNK és Ukrajna esetében a rendes értékeket a lengyel ter- melők belföldi értékesítései alapján állapították meg, a vég- legesen megállapított dömpingkülönbözetek a következők (a közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve): – DÉL-AFRIKA Haggie Rand Ltd. (a vállalat megváltoztatta a nevét, és most Haggie a vállalat neve) Az összes termelő/exportőr – INDIA: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Mohatta & Heckel Az összes termelő/exportőr: – KOREAI KÖZTÁRSASÁG Kiswire Ltd. Manho Rope & Wire Ltd. Chung Woo Rope Co. Ltd Chun Kee Steel and Wire Rope Co. Ltd 132 % 132 % 23,8 % 30,8 % 30,8 % 1,2 % 0,1 % 0,2 % 0,4 % 110 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet – KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG: 60,4 % – Iscar Funi Metalliche (Olaszország), – LENGYELORSZÁG: Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut” Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów „Linodrut” Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów „Falind” Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linod- rut” Bytom Spólka organiczona odpowied- zialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet” Spólka z organiczona odpowied- zialnoscia Az összes termelő/exportőr: – MAGYARORSZÁG: Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt. Az összes termelő/exportőr: – MEXIKÓ: Aceros Camesa SA de CV Az összes termelő/exportőr: – UKRAINE: E. A KÖZÖSSÉGI IPARÁG 27,9 % 48,3 % 48,3 % 28,1 % 28,1 % 95,6 % 95,6 % 51,8 % 1. Közösségi termelés (40) Új információ hiányában az ideiglenes rendelet (34)–(36) preambulum bekezdésében leírt ideiglenes megállapítá- sokat megerősítik. 2. Közösségi iparág (41) Az érdekelt felektől kapott állásfoglalásokat követően a közösségi iparág meghatározása a következő. (42) A következő 16 panasztevő közösségi termelő és további 4, a panaszt támogató, valamint a vizsgálatban együttmű- ködő közösségi termelő alkotja az alaprendelet 4. cikke értelmében a „közösségi iparágat”, azaz: – Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Németország), – Bridon Internatonal Limited (UK), – BTS Drahtseile GmbH (Németország), – Cables Y Alambres Especiales SA (Spanyolország), – Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Németország), – Cordoaria Oliveira SA (Portugália), – Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Németország), – Holding FICADI (Franciaország), – D. Koronakis SA (Görögország), – Metalcalvi Wire Ropes (Olaszország), – Midland Wire Cordage Co. Ltd (Egyesült Királyság), – Randers Rebslaareri (Dánia), – Redaelli Tecnacordati SpA (Olaszország), – Trefileurope (Franciaország), – Trenzas Y Cables SL (Spanyolország), – Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Németország), – Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Ausztria), – Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Németország), – Wadra GmbH (Németország). 3. A közösségi iparág importja (43) Egyes érdekelt felek kifogásolták a közösségi iparág által behozott termékek mennyiségének kiszámítását. (44) Szükséges megjegyezni, hogy a behozatalra vonatkozó információ alapjául az exportőrök által átadott, az export- áruforgalmi jegyzékben feltüntetett és megfelelően felül- vizsgált adatok szolgáltak. E módon állapították meg, hogy a közösségi időszak alatti iparág importja a vizsgálati fogyasztás 4,4 %-át tette ki. (45) Megerősítették azt az ideiglenes rendeletben kiadott elem- zést, amely szerint a behozatal alacsony szintje miatt a közösségi iparág fő tevékenysége továbbra is az ADK elő- állítása. Továbbá a fent említett alacsony szint nem védte a közösségi termelőket a dömping káros hatásaitól, illetve azt sem tette lehetővé, hogy a közösségi termelők az érin- tett behozatalból tisztességtelen előnyt szerezzenek. F. A KÁR 1. Előzetes megjegyzés – a vizsgálati időszak (46) Azzal érveltek, hogy az 1994. év bevonása a vizsgálati idő- szakban torzítja a kárelemzést, mert az importok legna- gyobb része 1994 és 1995 között történt, ezt követően pedig az érintett országokból importált mennyiség állandó maradt. Azt is hozzátették, hogy a közösségi iparág hely- zete 1995 és a VI között állandó maradt. Ezért azt kérték, időszak hogy a kármegállapításra vonatkozó vizsgálati 1995-ben kezdődjön. (47) A vizsgálat célja az, hogy értékelje a dömpingelt behoza- talnak a közösségi iparág gazdasági helyzetére gyakorolt hatását a VI alatt. Egy ilyen elemzés elkészítéséhez számos mutató tekintetében tendenciákat állapítanak meg a VI-t megelőző néhány évre vonatkozó információ alapján. Ezért lényegtelen, hogy a tendenciák megállapításához 1994-et vagy 1995-öt veszik-e kezdő időpontnak. 11/32. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 111 (48) Minden esetben meg kell jegyezni, hogy – bár az érintett országokból származó importok legna- gyobb része 1994 és 1995 között történt, a fenti állí- tással ellentétben a behozatal 1995 után is tovább nőtt (+ 12 % 1995 és a VI között), – e behozatal árai jelentősen a közösségi iparág árai alatt maradtak a teljes időszak alatt, – e behozatal jelentősen csökkentette a közösségi iparág nyereségességét 1994 és 1995 között (1,3 %-ról – 0,3 %-ra), valamint a piaci részesedést (–10 százalék- ponttal). Ahogy azt az ideiglenes rendeletben kifejtet- ték, 1995 és 1996 között a közösségi iparág az árak csökkentésével megpróbálta visszaszerezni a piaci részesedését, azonban csak további veszteséget halmo- zott fel (–0,3 %-ról –0,7 %-ra). A veszteség csökkentése érdekében a közösségi iparág újra növelte árait 1996 és 1997 között. Azonban ez a piaci részesedés terhére tör- tént, amely így tovább csökkent, – a közösségi iparág helyzete tehát az érintett országok- ból származó behozatal mennyisége és az alacsony behozatali árak következtében romlott. egy közösségi termelővel üzleti kapcsolatban lévő impor- tőr által történt, és így ezt a behozatalt nem kell figyelembe venni a Mexikóból származó behozatal volumenének meg- állapításakor. Következésképpen a fennmaradó mexikói behozatal de minimis-nek tekinthető, és ezért a Mexikóból származó behozatalt a többi érintett behozataltól külön kell összesíteni a kárelemzés során. (53) Meg kell jegyezni, hogy amikor megállapítják, hogy az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdése szerint egy érintett országból minimis-nek tekintendő-e, akkor az érintett országból származó beho- zatal teljes mennyiségével számolnak. behozatal származó de (54) Az ideiglenes rendelet (45) és (48) preambulum bekezdé- (a VI alatt a sében megállapított fogyasztás 3 %-a) ezért megerősítik, valamint elutasítják azt az állítást, mely szerint a mexikói behozatal de minimis-nek tekintendő. importmennyiséget (49) A fent említettek alapján a tendencia elemzésének kezdő időpontjára vonatkozó állítást elutasították. 3. A dömpingelt import árai (50) Így a vizsgálati időszak, amely alatt a közösségi iparág gaz- dasági helyzetét elemezték, lehetővé tette az iparág helyze- tének megfelelő értékelését, és pontosan tükrözi a Közös- ségben az ADK piacának alakulását. 3. 1. A közösségi árak és a dömpingelt import árai összehasonlítása 2. Felhalmozás (kumuláció) 2. 1. A Magyarországról származó behozatal (51) Egy exportáló termelő megismételte azt az igényét, hogy a Magyarországról származó behozatalt a többi érintett országból származó behozataltól külön összesítsék. Azon- ban nem támasztották alá új érvekkel a Magyarországról származó behozatal külön összesítését. Ezért az ideiglenes rendelet (47) preambulum bekezdésében megállapított, a felhalmozásra vonatkozó indokokat megerősítik. 2. 2. A Mexikóból származó behozatal (52) Egy exportáló termelő azzal érvelt, hogy a Mexikóból szár- mazó behozatalt a többi érintett országból származó beho- zataltól külön összesítsék, mivel a mexikói behozatal de minimis-nek tekintendő. Ezzel összefüggésben azt állítot- ták, hogy a Mexikóból származó behozatal nagyobb része (55) Állítások szerint az ADK besorolása során az áron alul kínálás mértékének kiszámításához használt tényezők nem teszik lehetővé a mérvadó és helyes ár-összehasonlítást. Különösen azzal érveltek, hogy az áron alul kínálás mérté- kének kiszámítása során figyelmen kívül hagyott tényezők (galvanizáció, szakítószilárdság, mag és burkolat) és a kér- dőívben nem említett tényezők (a keresztmetszet változá- sának tűréshatára, húzó alakváltozás és törési teherbírás) jelentősen befolyásolják az árat. Azt is állították, hogy ugyanazt a termékbesorolást kellene használni mind a dömping, mind a kár kiszámításához. (56) Az alábbi következtetéseket vonták le: – az áron alul kínálás mértékének kiszámításához az ADK-t a drótok és a kötélben lévő sodratok száma, a kötél szerkezete és keresztmetszete alapján csoprtosí- tották. Úgy ítélték meg, hogy ezek a tényezők az ADK árának főbb befolyásolói, s az áron alul kínálás mérté- kének elemzésekor figyelmen kívül hagyott tényezők (galvanizáció, szakítószilárdság, mag és burkolat) csu- pán másodlagos hatással vannak a közösségi piaci árak- ra. Az ADK-t a leírtak alapján csoportosító, az áron alul kínálás mértékére vonatkozó számítások mind az exportáló termelők, mind a közösségi iparág tekinteté- ben ésszerű értékesítési volument mutattak, és ezért mérvadónak és reprezentatívnak tekinthetők. 112 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet – a kérdőívben nem említett kiegészítő tényezők figye- lembe vételét (azaz a keresztmetszet változásának tűréshatára, húzó alakváltozás és törési teherbírás) szükségtelennek tartották, mivel ezek a tényezők jórészt a termékbesorolás során már figyelembe vett főbb tényezők különböző kombinációjából adódnak. Úgy ítélték meg, hogy a kiegészítő tényezők figyelembe vétele pontosabb ár-öszehasonlítást, ezért kérelmük indokolatlan terhet rótt volna valamennyi érdekelt félre. nem biztosította volna a – a dömpingkülönbözet kiszámítására használt termék- besorolást nem tekintették jó modellnek az áron alul kínálás mértékének kiszámításához, mivel a dömping- különbözet szerinti termékbesorolás nagyrészt egy vál- lalat termékválasztékának az összehasonlításával kap- csolatos, azaz egy és ugyanazon termelő által előállított, de két különböző piacon értékesített ugyanazon vagy hasonló termékekkel. Az az áron alul kínálás mértékére vonatkozó számítás azonban több fél által értékesített, több ADK összehasonlításán alapult. Ezért úgy ítélték meg, hogy az ideiglenes rendeletben már alkalmazott módszerekkel ésszerűbben meg lehet határozni az áron alul kínálás mértékét: ez a megközelítés figyelembe veszi az árat befolyásoló fő tényezőket, és az értékesí- tés legnagyobb volumenét fedi le, – végül az egy csoportban lévő különböző ADK-típusok között nem állapítottak meg jelentős árkülönbséget. (57) Következésképpen elutasították az áron alul kínálás mér- tékére vonatkozó számítások során használt termékbeso- rolással kapcsolatos érveket. 3. 2. A kereskedelem szintje (58) Egyes érdekelt felek azt kérték, hogy módosítsanak az érté- kesítési árakon azért, hogy azok tükrözzék a kereskedelmi szinteken meglévő állítólagos különbségeket, hiszen a közösségi iparág termékeit végfelhasználóknak, míg a importált termékeket általában nagykereskedőknek vagy közvetítő kereskedőknek értékesítették. (59) A közösségi iparági értékesítésről megállapították, hogy az különböző értékesítési csatornákon keresztül történt, bele- értve mind a nagykereskedőket és közvetítő kereskedőket, mind a végfelhasználókat. Továbbá a különböző értékesí- tési csatornák tekintetében nem állapítottak meg sem állandó, sem jelentős árkülönbséget. (60) A kereskedelem szintjére vonatkozó módosító kérelmet ezért elutasították. 4. A közösségi iparág helyzete (61) Egyes exportáló termelők azt állították, hogy a közösségi iparágat nem érte jelentős kár az alaprendelet 3. cikkének értelmében, mivel a közösségi ipar termelése, teljesítőké- pessége, árai, beruházásai és termelékenysége 1994 és a VI között állandó maradt, illetve fejlődött. 4. 1. Termelés (62) Megállapították, hogy a termelés a vizsgált időszak alatt stabil maradt (+ 1 %), ezt azonban az ideiglenes rendelet (58)–(60) preambulum bekezdése szerint az árukészletek növekedésével (+ 30 %) és az értékesített mennyiség csök- kenésével (– 9 %) együtt kell vizsgálni. Emlékeztetnek arra is, hogy a fogyasztás 5 %-kal nőtt az időszak alatt. 4. 2. Teljesítőképesség és beruházások (63) Megerősítették az ideiglenes rendelet (59) és (65) pream- bulumbekezdéseinek megállapítását, hogy az ideiglenes rendeletben említett teljesítőképesség-növekedés (+ 11 %) a nagyobb teljesítményű gépekbe befektetett eszközpótló beruházás eredménye. 4. 3. Nyereségesség (64) Egyes exportáló termelők kifogásolták, hogy az ideiglenes rendelet (64) preambulum bekezdésében meghatározottak alapján a közösségi iparág nyereségességének kiszámítá- sára auditált mérlegeket használnak. Azzal érveltek, hogy az auditált mérlegek tartalmazták a nem a vizsgálat körébe tartozó termékek értékesítését is, és nem terjedtek ki a tel- jes VI-ra. (65) Megállapították, hogy míg néhány vállalat tudott külön az érintett termékről információt adni, addig más vállalatok nem rendelkeztek egy olyan költségszámítási rendszerrel, amely lehetővé teszi a vizsgált termék külön azonosítását. Ezen információ hiányában úgy ítélték meg, hogy az audi- tált mérlegek megbízható információt adtak a termékek azon legszűkebb csoportjáról, beleértve az érintett termé- ket is, amelyről rendelkezésre állt a nyereségességre vonat- kozó szükséges adat. Mind a hat, a mintában szereplő vál- lalat esetében az ADK előállítása jelenti a fő tevékenységet. A vállalatok által gyártott egyéb termékekről (például rozs- damentes drótkötelek, 3 mm-nél kisebb keresztmetszetű ADK, acélhuzalok és előfeszített szálak) megállapították, hogy gyártásuk nagyjából ehhez a fő tevékenységhez kap- csolódik, és előállításuk során általában ugyanazt a nyers- anyagot, gépeket és személyzetet használják. 11/32. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 113 (66) A számításhoz ésszerűnek tartották a VI helyett csak az 1997-re vonatkozó nyereségességet alkalmazni, mivel 1997 jórészt lefedi az 1997 januárjától 1998 márciusáig tartó VI-t. H. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK (75) Egyes felek kifogásolták a dömpingellenes intézkedések fel- használó iparágakra gyakorolt hatásának értékelését. (67) A fent említett indokok alapján úgy ítélték meg, hogy az alaprendelet 3. cikke (8) bekezdésének megfelelően az auditált mérlegek az érintett termék nyereségességéről rep- rezentatív és megbízható képet adtak. (76) (68) Az ideiglenes rendelet időszakában egy közösségi termelő, aki márciusban zárta a pénzügyi évet, csak előzetes nyere- ségességi adatokkal rendelkezett. Azóta végleges adatok érkeztek, s újra kiszámították a közösségi iparág nyeresé- gességét, amely így -0,3 % lett a VI tekintetében reprezen- tatív 1997. évben. A közösségi iparág nyereségessége ezért az 1994-es + 1,3 %-ról 1997-ben –0,3 %-ra esett vissza. 4. 4. A közösségi iparág helyzetére vonatkozó következtetés (69) Egyes exportáló termelők azzal érveltek, hogy a közösségi iparág jól teljesített az 1995-öt követő időszakban, és ezért indokolatlan volt a jelentős kár megállapítása. (70) Emlékeztetni kell arra (lásd F. 1 szakasz „Előzetes megjegy- zés”), hogy függetlenül attól, hogy 1994-et vagy 1995-öt veszik-e a kárelemzés kiindulópontjának, a közösségi iparág helyzete romlott. Még ha 1995-öt vennék is kiindu- lópontnak, a termelés, az értékesítés volumene, a foglal- koztatás és a beruházások mértéke csökkent. Az árukész- let nőtt. A piaci részesedés stabil (65,26 %-ról 65,645-ra nőtt), a nyereségesség pedig negatív maradt (– 0,3 %). (71) Bármely esetben, az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően, a közösségi iparágban okozott kár elemzése a gazdasági mutatók átfogó értékelésén alapul, s egyik mutató sem lehet önmagában döntő jelentőségű. (72) Ezt az érvet ezért elutasították. Emlékeztetni kell arra, hogy nem érkezett válasz a Bizott- ság szolgálatainak kérdőíveire a dömpingellenes eljárás során érintett felhasználó iparágaktól (az ideiglenes rende- let (87) preambulumbekezdése). Ezenkívül az ideiglenes rendelet kihirdetését követően sem érkezett további infor- máció. Megemlítendő, hogy az ideiglenes rendeletben fel- vázolt következtetések jelezték, hogy az intézkedések beve- zetése nem gyakorolna jelentős hatást a felhasználókra. Mivel ezt a felhasználók nem vitatták, a következtetést megerősítették. Számos érdekelt fél azzal érvelt, hogy a közösségi terme- lők nem állítanak elő kis átmérőjű ADK-t, s így a dömping- ellenes intézkedések az ilyen típusú ADK hiányát eredmé- nyezik a közösségi piacon. Továbbá hozzáfűzték, hogy mindennek hátrányos hatása van a jelenleg a Közösségbe kis átmérőjű ADK-t importáló importőrök foglalkoztatási helyzetére. Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi iparág az ADK tel- jes választékát előállítja, így a kis átmérőjű ADK-t is. Arra a következtetésre jutottak, hogy az intézkedések beveze- tése nem vezet olyan árnövekedéshez, amely a közösségi piacon a kis átmérőjű ADK ellátási hiányát eredményezné. Azt is megerősítették, hogy az ADK tekintetében számos más ellátási forrás áll rendelkezésre, amelyek nincsenek alávetve dömpingellenes intézkedéseknek (az ideiglenes rendelet (105) preambulum bekezdése). (77) (78) (79) A fentiek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a végleges intézkedések bevezetése nem gyakorol jelentős negatív hatást a közösségbeli gazdasági szereplőkre. 4. 5. A kárra vonatkozó következtetés I. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK (73) Megerősítették azt a következtetést, hogy a közösségi ipar- ágat az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdésében meghatározottak szerinti jelentős kár érte. 1. Az eljárás megszüntetése Dél-Korea tekintetében G. A KÁR OKAI (74) Új információ hiányában megerősítették az ideiglenes ren- delet (69)–(85) preambulum bekezdésében megfogalma- zott ideiglenes megállapításokat. (80) Figyelembe véve az ideiglenes rendelet (24) és az azt követő preambulumbekezdések következtetését, mely szerint a dömpingkülönbözet Dél-Korea esetében elhanyagolható- nak (de minimis-nek) tekinthető, a Dél-Koreára vonatkozó eljárás megszüntetését pedig a továbbiakban nem kifogá- solták, a Dél-Koreából származó behozatalra vonatkozó eljárást az intézkedések bevezetése nélkül megszüntetik. 114 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet 2. A kár megszüntetésének mértéke (81) A véglegesen bevezetendő dömpingellenes intézkedések mértékének megállapítása céljából úgy ítélték meg, hogy a dömpingelt behozatal árait olyan szintre kell emelni, amely már nem okoz kárt. A szükséges árnövekedés, vagyis a kár mértékének kiszámítása céljából a dömpingelt behozatal árait a közösségi iparág értékesítési árainak és az elmaradt haszonnak az összegével, valamint a nyereség ésszerű összegével hasonlították össze. Mivel a közösségi iparág nyereségességét az 1997. évre -0,3 %-ban határozták meg újra (lásd „Nyereségesség” az F. 4. 3. pontban), ennek meg- felelően módosították az áron aluli értékesítés kiszámítása során az elmaradt haszon tételét. Egyébként megerősítették az ideiglenes rendelet (110) preambulum bekezdése alap- ján a kár mértékének meghatározásához használt módsze- reket. 3. Kötelezettségvállalások (82) A vizsgálat késői szakaszában számos kínai népköztársa- ságbeli, mexikói és ukrajnai exportáló termelő ajánlotta fel kötelezettségvállalásait. Ezenkívül az indiai és dél-afrikai exportáló termelők felülvizsgált, árral kapcsolatos kötele- zettségvállalást ajánlottak fel. – a Kínai Népköztársaság esetében – mivel az ebben az országban lévő vállalatok egyike sem részesült egyéni elbánásban, és a felajánlás nem tartalmazta a kínai ható- ságoknak a megfelelő megfigyelést lehetővé tevő garan- ciáit – a felajánlott kötelezettségvállalást nem tekintet- ték elfogadhatónak. – India (Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd), Mexikó, Dél-Afrika és Ukrajna esetében az érintett exportáló termelők árral kapcsolatos kötelezettség- vállalásait elfogadták. (83) Az ideiglenes rendelet (112) és az azt követő preambulum bekezdések alapján a magyarországi és lengyelországi exportáló termelők kötelezettségvállalásokat ajánlottak fel, amelyeket a Bizottság elfogadott. Ezeket a felajánlásokat a vizsgálat végleges megállapításaiban meghatározott mini- mum árak tekintetében kiigazították. 4. A végleges intézkedések formája és mértéke (84) A végleges intézkedések értékvámokról szólnak, melyek tételeit minden egyes együttműködő vállalat esetében külön rögzítik. Tekintettel a nagy mértékű együttműkö- désre más exportáló termelők esetében az érintett ország- ban az együttműködő exportőrökre érvényes legmagasabb, vállalatra megállapított vámot kell alkalmazni. Az elfogad- ható, árral kapcsolatos kötelezettségvállalásokat felajánló vállalatok esetében a végleges intézkedéseket a kötelezett- ségvállalás szerint hozzák meg. (85) Amennyiben az egy adott exportáló termelő tekintetében megállapított dömpingkülönbözet nem éri el a megfelelő, a kár megszüntetéshez szükséges importár-növekedést, az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdése alapján a végleges vámtételeket a megállapított dömpingkülönbözetre korlá- tozzák. (86) Ezek a vámtételek a közösségi határparitáson számított CIF-nettóár százalékában kifejezve, vámkezelés előtt a következők: – DÉL-AFRIKA Haggie Az összes termelő/exportőr – INDIA: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Mohatta & Heckel Az összes termelő/exportőr: – KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG: Az összes termelő/exportőr: – LENGYELORSZÁG: Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut” Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów „Linodrut” Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów „Falind” Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linod- rut” Bytom Spólka organiczona odpowied- zialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet” Spólka z organiczona odpowied- zialnoscia Az összes termelő/exportőr: – MAGYARORSZÁG: Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt Az összes termelő/exportőr. – MEXIKÓ: Aceros Camesa SA de CV Az összes termelő/exportőr: – UKRAJNA: 38,6 % 38,6 % 23,8 % 30,8 % 30,8 % 60,4 % 27,9 % 48,3 % 48,3 % 28,1 % 28,1 % 56,1 % 56,1 % Az összes termelő/exportőr: 51,8 % (87) Az e rendeletben meghatározott egyedi vámtételeket e dömpingellenes vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ezért a vizsgálat során megállapított helyzetet tükrö- zik. Ezeket a vámtételeket így kizárólag az érintett orszá- gokból származó, a megnevezett jogi személyek által elő- állított termékek behozatalára kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében névszerint nem említett bár- mely más vállalat által előállított termékek, beleértve a kap- csolodó személyeket is, nem e vámtételek, hanem marad- ványvám alá esnek. 11/32. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 115 (88) Az egyedi vámtételek alkalmazása iránti igényt (például a személy nevének változását követően) az összes lényeges adat megadásával a Bizottságnak kell benyújtani, különös tekintettel a vállalat tevékenységében bekövetkezett válto- zásokra, amelyek e névváltozással összefüggő előállí- táshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódnak. J. AZ IDEIGLENES VÁMOK BESZEDÉSE (89) Az exportáló termelők esetében megállapított dömpingkü- lönbözet mértékét, valamint a közösségi iparnak okozott kár nagyságát figyelembe véve szükségesnek tartották, hogy az ideiglenes rendelet keretében megállapított idei- glenes dömpingellenes vámok összegét a végleges vámté- tel szerint véglegesen beszedjék, amennyiben az ideiglenes vámtételek nem alacsonyabbak, mert akkor az utóbbi az irányadó, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk (1) A jelenleg az ex 7312 10 82 (az Európai Közösségek Integrált Vámtarifarendszerében (TARIC) 7312 10 82*10 kód), az ex 7312 10 84 (az Európai Közösségek Integrált Vámtarifarend- szerében (TARIC) 7312 10 84*10 kód), az ex 7312 10 86 (az Európai Közösségek Integrált Vámtarifarendszerében (TARIC) 7312 10 86*10 kód), az ex 7312 10 88 (az Európai Közösségek Integrált Vámtarifarendszerében (TARIC) 7312 10 88*10 kód) és az Integrált Vámtarifarendszerében (TARIC) 7312 10 99*10 kód) KN-kód alá tartozó, a Dél-Afrikai Köztársaságból, Indiából, Kínai Népköztár- saságból, Lengyelországból, Magyarországról, Mexikóból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és kábelek behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetnek ki. ex 7312 10 99 Közösségek Európai (az (2) A vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított CIF nettó árra alkalmazott végleges dömpingellenes vámtételek az alábbi felsorolt vállalatok termékei esetében a következők: Ország Vállalat Vámtétel (%) Európai Közösségek Integrált Vámtarifarendszere (TARIC) kiegészítő kód Dél-Afrika India KNK Lengyelország Magyarország Mexikó Ukrajna Összes vállalat Usha Martien Industries & Usha Beltron Ltd Shakespeare Sarani Calcutta-700 071 India Összes egyéb vállalat Összes vállalat Drumet SA 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74 Polska Összes vállalat Összes vállalat Összes vállalat Összes vállalat 38,6 23,8 30,8 60,4 27,9 48,3 28,1 56,1 51,8 8900 8613 8900 – 8614 8900 8900 8900 8900 (3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni. 2. cikk (1) Függetlenül az 1. cikktől nem kell alkalmazni végleges vámot az olyan, az 1. cikk (1) bekezdésében leírt, egy közösségbeli importőr vállalatnak közvetlenül számlázott, a (3) bekezdésben felsorolt vállalatok által előállított és Indiából, Kínai exportált Népköztársaságból, Lengyelországból, Magyarországról, Mexikóból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló, 1999. augusztus 13-i 1999/572 EK határozat (1) alapján kötelezettségvállalást fogadott el. termékek ára, amely vállalatoktól a Bizottság a Dél-Afrikai Köztársaságból, (1) HL L 217. , 1999. 8. 17. , 63. o. 116 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet (2) Amennyiben egy kötelezettségvállalás alapján a szabad forgalomba bocsátásra kérelmet nyújtanak be, a vámmentesség attól függ, hogy az érintett tagállamok vámhivatalainak bemutatták-e az ideiglenes rendelet mellékletében meghatározott formában kiállított, a (3) bekezdésben felsorolt vállalatok valamelyike által kiadott érvényes kötelezettségvállalási számlát. Ukrajnai vállalatok esetében a kötelezettségvállalási számlához mellékelik az ukrán hatóságok által a mellékletben meghatározott formában kiállított érvényes kiviteli engedélyt is. (3) A felajánlott és elfogadott kötelezettségvállalások keretében történő behozatalt az alábbi TARIC-kiegészítőkód alatt jelentik be: Ország Vállalat Dél-Afrika India Haggie Lower Germiston Road Jupiter PO Box 40072 Cleveland South Africa Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd. Shakespeare Sarani, Calcutta, 700071 India Lengyelország Drumet SA 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74, Polska Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut” Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów „Linodrut” Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnosciaPL-41-800 Zabre, Sobieskiego utca 1, Fabryka Lin i Drutów Falind Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia PL-41-201 Sosnowiec, Niwecka utca 1 Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu Linodrut Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia, 41-906 Bytom, Ks. Jerzago Popieluszki utca 1 Dolnoslaska fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet” Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia, 58-309 Walbrzych, Sluga utca 2 Magyarország Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt. Besenyöi utca 18,3527 Miskolc, Hungary Mexikó Aceros Camesa SA de CV Margarita Maza de Juárez Nol 154. Col. Nueva Ind. Vallejo México D. F. C. P. 07700 México Ukrajna Joint Stock Company, Silur, 343700 Khartsyzsk, Donetsk Régió, Ukrajna Európai Közösségek Integrált Vámtarifarendszere (TARIC) kiegészítő kód A023 A024 8617 8619 8616 A022 A025 3. cikk Az 1. cikk (1) bekezdésében leírt termék Dél-Afrikai Köztársaságból, Indiából, Kínai Népköztársaságból, Lengyelországból, Magyarországról, Mexikóból és Ukrajnából származó behozatala tekintetében az ideiglenes rendelet keretében megállapított ideiglenes dömpingellenes vámok összegét a végleges vámtétel szintjén szedik be. A végleges dömpingellenes vám felett nyújtott biztosítékot feloldják. Az 1. cikk (1) bekezdésében leírt termék Koreai Köztársaságból származó behozatalára vonatkozó eljárást megszüntetik. 4. cikk 11/32. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 117 5. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1999. augusztus 12-én. a Tanács részéről az elnök T. HALONEN 118 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet A 2 CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT EXPORT ENGEDÉLYBEN FELTÜNTETENDŐ TÉTELEK MELLÉKLET 1. A terméket jelző kódszám (az érintett exportáló termelő által felajánlott kötelezettségvállalásban megállapítottak szerint), amely tartalmazza a sodratok típusát, számát, sodratonként a huzalok számát és a KN-kódot. 2. Az áruk pontos leírása, beleértve: – a vállalat termékkódja (VTK), – KN-kód – az Európai Közösségek Integrált Vámtarifarendszerének kiegészítő kódja (TARIC-kód), amely alapján a számlán szereplő árukat a közösségi határokon vámkezelhetik, – mennyiség (kilogramban megadva) – az alkalmazott minimum ár 3. A számla száma. 4. Az export engedély száma és a kiállítás időpontja. 5. Az importőr neve, akinek a vállalat közvetlenül kiállítja a számlát


title: Règlement (CE) nº 1787/1999 de la Commission, du 12 août 1999, modifiant le règlement (CE) nº 1337/1999 établissant le bilan prévisionnel d'approvisionnement des Îles Canaries pour les produits du secteur du lait et des produits laitiers

eurovoc_concepts:
Canary Islands
aid system
milk
milk product
supply balance sheet

formats: html pdf print

text: 13. 8. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 213/13 RÈGLEMENT (CE) No 1787/1999 DE LA COMMISSION du 12 août 1999 modifiant le règlement (CE) no 1337/1999 établissant le bilan prévisionnel d'approvisionnement des Îles Canaries pour les produits du secteur du lait et des produits laitiers LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1601/92 du Conseil du 15 juin 1992 relatif à des mesures spécifiques concernant certains produits agricoles en faveur des Îles Canaries (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1257/1999 (2), (1) (2) considérant que le règlement (CE) no 2790/94 de la Commission (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1620/1999 (4), a fixé notamment les modalités d'application du régime d'approvisionnement spécifique pour les Îles Canaries en certains produits agricoles; considérant que le règlement (CE) no 1337/1999 de la Commission (5) a établi le bilan en produits laitiers pour les Îles Canaries; que ce bilan peut être révisé dans le cas où il s'avérerait nécessaire, en prévoyant des ajustements en cours d'exercice des quantités des produits dans le cadre de la quantité globale fixée en fonction des besoins de cette région; que, afin de satisfaire les besoins en produits laitiers aux Îles Canaries, et notamment en lait concentré, autre qu'en poudre, destiné à la consomma- tion directe, il s'avère nécessaire d'ajuster les quantités prévues pour ces produits dans les bilans prévisionnels; (3) (4) qu'il y a lieu, dès lors, de modifier l'annexe du règlement (CE) no 1337/1999; considérant que, pour des raisons d'homogénéité dans la gestion, il y a lieu de faire coïncider le début de la période d'application du présent règlement avec le début de la campagne de commercialisation; considérant que les mesures prévues au présent règle- ment sont conformes à l'avis du comité de gestion du lait et des produits laitiers, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier L'annexe du règlement (CE) no 1337/1999 est remplacée par l'annexe du présent règlement. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le jour de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Il est applicable à partir du 1er juillet 1999. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 12 août 1999. Par la Commission Monika WULF-MATHIES Membre de la Commission (1) JO L 173 du 27. 6. 1992, p. 13. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 80. (3) JO L 296 du 17. 11. 1994, p. 23. (4) JO L 192 du 24. 7. 1999, p. 19. (5) JO L 159 du 25. 6. 1999, p. 18. L 213/14 FR Journal officiel des Communautés européennes 13. 8. 1999 ANNEXE «ANNEXE Bilan prévisionnel d'approvisionnement des Îles Canaries pour la période du 1er juillet 1999 au 30 juin 2000 Code NC Désignation des marchandises (en tonnes) Quantité Lait et crème de lait, non concentrés ni additionnés de sucre ou d'autres édulcorants 101 250 (1) Lait et crème de lait, concentrés ou additionnés de sucre ou d'autres édulco- rants 28 800 (2) Beurre et autres matières grasses provenant du lait; pâtes à tartiner laitières 4 000 Fromages: 0401 0402 0405 0406 0406 30 0406 90 23 0406 90 25 0406 90 27 0406 90 76 0406 90 78 0406 90 79 0406 90 81 0406 90 86 0406 90 87 0406 90 88 14 000 1 800 5 000 (3) 200 1901 90 99 Préparations lactées sans matières grasses 2106 90 92 Préparations lactées pour enfants ne contenant pas de matières grasses prove- nant du lait, etc. (1) Dont 1 250 tonnes pour le secteur de la transformation et/ou du conditionnement. (2) Dont pour le secteur de la transformation et/ou du conditionnement: — 13 500 tonnes relevant des codes NC 0402 10 et/ou 0402 21, — 5 800 tonnes relevant des codes NC 0402 91 et/ou 0402 99. (3) Le bilan entier est pour le secteur de la transformation et/ou du conditionnement. »


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1792/1999 της Επιτροπής, της 12ης Αυγούστου 1999, για την έκδοση πιστοποιητικών εξαγωγής του συστήματος Β στον τομέα των οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
export licence
fruit vegetable

formats: pdf print

text: L 213/20 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 13. 8. 1999 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1792/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 12ης Αυγούστου 1999 για την έκδοση πιστοποιητικών εξαγωγής του συστήµατος Β στον τοµέα των οπωροκηπευτικών Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2190/96 της Επιτροπής, της 14ης Νοεµ- βρίου 1996, για τις λεπτοµέρειες εφαρµογής του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2200/96 του Συµβουλίου σχετικά µε τις επιστροφές κατά την εξαγωγή στον τοµέα των οπωροκηπευτικών (1), όπως τροποποι- ήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1303/1999 (2), και ιδίως το άρθρο 5 παράγραφος 5, Εκτιµώντας: (1) (2) ότι ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 1304/1999 της Επιτροπής (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1504/1999 (4), καθόρισε τις ενδεικτικές ποσότητες για τις οποίες δύναται να εκδίδονται πιστοποιητικά εξαγωγής του συστήµατος Β, εκτός από εκείνα που ζητούν- ται στο πλαίσιο της επισιτιστικής βοήθειας· ότι, λαµβανοµένων υπόψη των στοιχείων που διαθέτει σήµερα η Επιτροπή για τις τοµάτες, οι ενδεικτικές ποσότη- τες που προβλέπονται για την τρέχουσα εξαγωγική περίοδο υπάρχει κίνδυνος να ξεπερασθούν προσεχώς· ότι η υπέρβαση αυτή θα ήταν επιζήµια για την καλή λειτουργία του καθεστώτος των εξαγωγικών επιστροφών στον τοµέα των οπωροκηπευτικών· (3) ότι, για να αντιµετωπισθεί η κατάσταση αυτή, πρέπει να απορριφθούν οι αιτήσεις των πιστοποιητικών του συστήµα- τος Β για τις τοµάτες που εξάγονται µετά τις 12 Αυγούσ- του 1999, και τούτο έως το τέλος της τρέχουσας εξαγω- γικής περιόδου, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Για τις τοµάτες, οι αιτήσεις των πιστοποιητικών του συστήµατος Β που κατατέθηκαν δυνάµει του άρθρου 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1304/1999, για τις οποίες η διασάφηση εξαγωγής των προϊόντων έγινε αποδεκτή µετά τις 12 Αυγούστου και πριν από τις 16 Σεπτεµβρίου 1999, απορρίπτονται. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 13 Αυγούστου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 12 Αυγούστου 1999. Για την Επιτροπή Monika WULF-MATHIES Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 292 της 15. 11. 1996, σ. 12. (2) ΕΕ L 155 της 22. 6. 1999, σ. 29. (3) ΕΕ L 155 της 22. 6. 1999, σ. 30. (4) ΕΕ L 175 της 10. 7. 1999, σ. 5


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1789/1999 av den 12 augusti 1999 om fastställande av det högsta exportbidraget för vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1707/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

text: 13. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 213/17 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1789/1999 av den 12 augusti 1999 om fastställande av det högsta exportbidraget för vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1707/1999 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1253/1999 (2), med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2513/98 (4), särskilt artikel 4 i denna, och av följande skäl: 1. 2. En anbudsinfordran för bidrag och/eller avgift för export av vete till alla tredje länder har inletts genom kommis- sionens förordning (EG) nr 1707/1999 (5). I artikel 7 i förordning (EG) nr 1501/95 föreskrivs att kommissionen på grundval av de meddelade anbuden och i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 23 i förordning (EEG) nr 1766/92, kan besluta att fast- ställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/ 95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgi- vare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget, samt den eller de anbudsgivare vars anbud avser en exportavgift. 3. 4. Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuva- rande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs till det belopp som anges i artikel 1. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 För de anbud som meddelats från och med den 6 till och med den 12 augusti 1999 inom ramen för den anbudsinfordran förordning (EG) nr 1707/1999 är det högsta som avses i exportbidraget för vete fastställt till 33,25 EUR/t. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 13 augusti 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 12 augusti 1999. På kommissionens vägnar Monika WULF-MATHIES Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 313, 21. 11. 1998, s. 16. (5) EGT L 201, 31. 7. 1999, s. 27