title: Erklæring fra Det Forenede Kongerige i henhold til artikel 5 i Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU national
United Kingdom
self-employment
social security
wage earner

text: 17. 8. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 234/1 I (Meddelelser) R¯DET Erkl(cid:230)ring fra Det Forenede Kongerige i henhold til artikel 5 i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 1408/71 juni 1971 om anvendelse af sociale sikringsordninger p(cid:229) arbejdstagere, selvst(cid:230)ndige af 14. erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for F(cid:230)llesskabet (1999/C 234/01) I. LOVGIVNINGER (1) OG ORDNINGER OMFATTET AF Ydelser til efterladte: ARTIKEL 4, STK. 1 OG 2, I FORORDNINGEN A. DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORD- IRLAND Ydelser i anledning af sygdom og moderskab: (cid:151) National Health Service Act 1977 (lov om statslig sygeforsikringsordning), National Health Service (Scotland) Act 1978 (lov om statslig sygeforsikrings- ordning (Skotland)) eller Health and Personal Social Services (Northern Ireland) Order 1972 (anordning vedrłrende sundhedspleje og personlige sociale anlig- gender (Nordirland)), der vedrłrer naturalydelser i anledning af sygdom (sundhedspleje) (cid:151) Social Security Contributions and Benefits Act 1992 (lov om socialsikringsbidrag og -ydelser) eller Social (Northern Security Contributions Ireland) Act 1992 (lov om socialsikringsbidrag og -ydelser sygedagpenge, ydelse ved uarbejdsdygtighed (kortvarig), dagpenge ved moderskab og tilskud ved moderskab. (Nordirland), der vedrłrer Benefits and Ydelser ved invaliditet: (cid:151) Social Security Contributions and Benefits Act 1992 (lov om socialsikringsbidrag og -ydelser) eller Social Security Contributions (Northern Ireland) Act 1992 (lov om socialsikringsbidrag og -ydelser (Nordirland)), der vedrłrer ydelser ved uarbejdsdygtighed (langvarig) og tilskud ved alvorlig invaliditet. Benefits and Alderdomsydelser: (cid:151) Social Security Contributions and Benefits Act 1992 (lov om socialsikringsbidrag og -ydelser) eller Social Security Contributions (Northern Ireland) Act 1992 (lov om socialsikringsbidrag og -ydelser (Nordirland)), der vedrłrer alderspension. Benefits and (1) Heri indbefattet den afledte ret og (cid:230)ndringer, der er vedtaget i henhold til de p(cid:229) listen anfłrte retsforskrifter. (cid:151) Social Security Contributions and Benefits Act 1992 (lov om socialsikringsbidrag og-ydelser) eller Social Security Contributions (Northern Ireland) Act 1992 (lov om socialsikringsbidrag og -ydelser (Nordirland)), der vedrłrer ydelser til enker. Benefits and Ydelser i anledning af arbejdsulykker og erhvervssyg- domme: (cid:151) National Health Service Act 1977 (lov om statslig sygeforsikringsordning), National Health Service (Scotland) Act 1978 (lov om statslig sygeforsikrings- ordning (Skotland)) eller Health and Personal Social Services (Northern Ireland) Order 1972 (anordning vedrłrende sundhedspleje og personlige sociale anlig- gender (Nordirland)), der vedrłrer naturalydelser (sundhedspleje) (cid:151) Social Security Contributions and Benefits Act 1992 (lov om socialsikringsbidrag og- ydelser) eller Social Security Contributions (Northern Ireland) Act 1992 (lov om socialsikringsbidrag og -ydelser (Nordirland)), der vedrłrer ydelser ved arbejdsulykker og bestemte sygdomme. Benefits and Ydelser ved arbejdslłshed: (cid:151) Jobseekers Act 1995 (lov om arbejdssłgende), sektion 1, 2), d), i) og sektion 2, eller Jobseekers (Northern Ireland) Order 1995 (anordning om arbejdssłgende (Nordirland)), artikel 3, 2), d), i) og artikel 4, der vedrłrer bidragsbaserede tilskud til arbejdssłgende. Familieydelser: (cid:151) Social Security Contributions and Benefits Act 1992 (lov om socialsikringsbidrag og -ydelser) eller Social Security Contributions (Northern Ireland) Act 1992 (lov om socialsikringsbidrag og -ydelser błrnetill(cid:230)g der (herunder eventuelle hłjere satser til enlige for(cid:230)ldre) og familieydelse. (Nordirland)), vedrłrer Benefits and C 234/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 17. 8. 1999 B. GIBRALTAR III. YDELSER OMFATTET AF ARTIKEL 77 OG 78 I FORORD- Ydelser i anledning af sygdom og moderskab: NINGEN Naturalydelser (sundhedspleje): A. DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORD- IRLAND (cid:151) Medical and Health Ordinance 1997 (anordning vedrłrende l(cid:230)gehj(cid:230)lp og sundhedspleje) og Medical (Group Practice Scheme) Ordinance 1973 (anordning vedrłrende l(cid:230)geordning om gruppepraksis). Kontant moderskabsydelse: (cid:151) Social Security (Insurance) Ordinance af 15. juli 1955 (anordning om social sikring). and Benefits (cid:151) Social Security Contributions and Benefits Act 1992 (lov om socialsikringsydelser og -bidrag) eller Social Security Contributions (Northern Ireland) Act 1992 (lov om socialsikringsydelser og -bidrag błrnetill(cid:230)g der (herunder eventuelle hłjere satser til enlige for(cid:230)ldre); tilskud til forsłrgelsesberettigede błrn for personer, rente, og tilskud til der modtager pension eller v(cid:230)rge. (Nordirland)), vedrłrer Alderdomsydelser: B. GIBRALTAR (cid:151) Social Security (Open Long-Term Benefits Scheme) Ordinance 1997 (anordning om social sikring (ordning for (cid:229)bne langtidsydelser)) og Social Security (Closed Long-Term Benefits and Scheme) Ordinance 1996 (anordning om social sikring (lukkede langtids- ydelser og ordning)), der vedrłrer alderspension. Ydelser til efterladte: (cid:151) Social Security (Open Long-Term Benefits Scheme) Ordinance 1997 (anordning om social sikring (ordning for (cid:229)bne langtidsydelser)) og Social Security (Closed Long-Term Benefits and Scheme) Ordinance 1996 (anordning om social sikring (lukkede langtids- ydelser og ordning)), der vedrłrer enkepension. Ydelser i anledning af arbejdsulykker og erhvervssygdom: (cid:151) Social Security (Employment Injuries Insurance) Ordi- juli 1952 (anordning om social sikring nance af 7. (arbejdsulykkesforsikring)) med (cid:230)ndringer. Ydelser ved arbejdslłshed: (cid:151) Social Security (Open Long-Term Benefits Scheme) Ordinance 1997 (anordning om social sikring (ordning for (cid:229)bne langtidsydelser)) og Social Security (Closed Long-Term Benefits and Scheme) Ordinance 1996 (anordning om social sikring (lukkede langtids- ydelser og ordning)), der vedrłrer błrnetill(cid:230)g til pensionister og tilskud til v(cid:230)rger. IV. IKKE-BIDRAGSPLIGTIGE YDELSER OMFATTET AF ARTIKEL 4, STK. 2a, I FORORDNINGEN A. DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORD- IRLAND (cid:151) Social Security Contributions and Benefits Act af 1. juli 1992 (lov om socialsikringsbidrag og ydelser) eller Social Security Contributions and Benefits (Nort- hern Ireland) Act 1992 af 1. juli 1992 (lov om social- sikringsbidrag og -ydelser (Nordirland)), der vedrłrer plejetilskud, godtgłrelse for pasning af invalide, inva- lidepension, indkomststłtte, familieydelse og tilskud i forbindelse med handicappede arbejdstagere (cid:151) Social Security (Non-Contributory Benefits and Unemployment Insurance) Ordinance 1955 (anord- ning om social sikring (ydelser uden bidrag og arbejdslłshedsforsikring)). (cid:151) Jobseekers Act 1995 af 28. juni 1995 (lov om arbejdssłgende), sektion 1, 2), d), ii), og sektion 3, (Northern Ireland) Order 1995 eller (anordning om arbejdssłgende (Nordirland)), artikel 3, 2), d) ii), og artikel 5, der vedrłrer indkomstbase- rede tilskud til arbejdssłgende. Jobseekers II. MINIMUMSYDELSER OMFATTET AF ARTIKEL 50 I FORORDNINGEN Ingen. B. GIBRALTAR Ingen


title: Déclaration du Royaume-Uni conformément à l'article 5 du règlement (CEE) n° 1408/71 du Conseil du 14 juin 1971 relatif à l'application des régimes de sécurité sociale aux travailleurs salariés, aux travailleurs non salariés et aux membres de leur famille qui se déplacent à l'intérieur de la Communauté

formats: html pdf print

text: 17. 8. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 234/1 I (Communications) CONSEIL DØclaration du Royaume-Uni conformØment (cid:224) l’article 5 du rŁglement (CEE) no 1408/71 du Conseil du 14 juin 1971 relatif (cid:224) l’application des rØgimes de sØcuritØ sociale aux travailleurs salariØs, aux travailleurs non salariØs et aux membres de leur famille qui se dØplacent (cid:224) l’intØrieur de la CommunautØ (1999/C 234/01) I. L(cid:201)GISLATION (1) ET R(cid:201)GIMES VIS(cid:201)S (cid:192) L’ARTICLE 4, PARA- Prestations de survivants: GRAPHES 1 ET 2, DU R¨GLEMENT A. ROYAUME-UNI DE GRANDE-BRETAGNE ET D’IRLANDE DU NORD Prestations de maladie et de maternitØ: (cid:151) la loi de 1977 sur le Service national de santØ (National Health Service Act), la loi de 1978 sur le Service national de santØ ((cid:201)cosse) [National Health Service (Scotland) Act] ou le rŁglement de 1972 relatif aux soins de santØ et aux services sociaux personnels (Irlande du Nord) [Health and Personal Social Services (Northern Ireland) Order] concernant les prestations de maladie dispensØes en nature (soins de santØ); (cid:151) la loi de 1992 sur les cotisations et prestations de sØcuritØ sociale (Social Security Contributions and Benefits Act) ou la loi de 1992 sur les cotisations et prestations de sØcuritØ sociale (Irlande du Nord) [Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act] concernant l’indemnitØ rØglementaire de maladie, terme), les prestations d’incapacitØ (court l’indemnitØ rØglementaire de maternitØ et l’allocation de maternitØ. Prestations d’invaliditØ: (cid:151) la loi de 1992 sur les cotisations et prestations de sØcuritØ sociale (Social Security Contributions and Benefits Act) ou la loi de 1992 sur les cotisations et prestations de sØcuritØ sociale (Irlande du Nord) [Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act] concernant les prestations d’incapacitØ (long terme) et l’allocation d’invaliditØ grave. Prestations de vieillesse: (cid:151) la loi de 1992 sur les cotisations et prestations de sØcuritØ sociale (Social Security Contributions and Benefits Act) ou la loi de 1992 sur les cotisations et prestations de sØcuritØ sociale (Irlande du Nord) [Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act] concernant les pensions ou rentes de retraite. (1) Y compris le droit dØrivØ et la lØgislation modificative arrŒtØs en application des lois et rŁglements figurant dans la liste. (cid:151) la loi de 1992 sur les cotisations et prestations de sØcuritØ sociale (Social Security Contributions and Benefits Act) ou la loi de 1992 sur les cotisations et prestations de sØcuritØ sociale (Irlande du Nord) [Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act] concernant les prestations de veuves. Prestations d’accident du travail et de maladie profession- nelle: (cid:151) la loi de 1977 sur le Service national de santØ (National Health Service Act), la loi de 1978 sur le Service national de santØ ((cid:201)cosse) [National Health Service (Scotland) Act] ou le rŁglement de 1972 relatif aux soins de santØ et aux services sociaux personnels (Irlande du Nord) [Health and Personal Social Services (Northern Ireland) Order] concernant les prestations dispensØes en nature (soins de santØ), (cid:151) la loi de 1992 sur les cotisations et prestations de sØcuritØ sociale (Social Security Contributions and Benefits Act) ou la loi de 1992 sur les cotisations et prestations de sØcuritØ sociale (Irlande du Nord) [Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act] concernant les prestations d’accident du travail et les maladies professionnelles reconnues. Prestations de ch(cid:244)mage: (cid:151) la loi de 1995 sur les demandeurs d’emploi (Jobsee- kers Act), article 1er, paragraphe 2, point d) i), et article 2 ou le rŁglement de 1995 sur les demandeurs [Jobseekers (Northern d’emploi Ireland) Order], article 3, paragraphe 2, point d) i), et article 4 concernant l’allocation de ch(cid:244)mage financØe par cotisations. (Irlande du Nord) Prestations familiales: (cid:151) la loi de 1992 sur les cotisations et prestations de sØcuritØ sociale (Social Security Contributions and Benefits Act) ou la loi de 1992 sur les cotisations et prestations de sØcuritØ sociale (Irlande du Nord) [Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland Act)] concernant les prestations pour enfants (y compris les prestations (cid:224) taux majorØ pour parent isolØ) et les allocations familiales. C 234/2 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 17. 8. 1999 B. GIBRALTAR III. PRESTATIONS VIS(cid:201)ES AUX ARTICLES 77 ET 78 DU R¨GLE- Prestations de maladie et de maternitØ Prestations dispensØes en nature (soins de santØ): (cid:151) le rŁglement de 1997 relatif aux services mØdicaux et aux soins de santØ (Medical and Health Ordinance) et le rŁglement de 1973 relatif au rØgime mØdical de Practice pratique Scheme) Ordinance]. [Medical (Group groupe de Prestations de maternitØ en espŁces: (cid:151) le rŁglement du 15 juillet 1955 sur la sØcuritØ sociale (assurance) [Social Security (Insurance) Ordinance]. MENT A. ROYAUME-UNI DE GRANDE-BRETAGNE ET D’IRLANDE DU NORD (cid:151) La loi de 1992 sur les cotisations et prestations de sØcuritØ sociale (Social Security Contributions and Benefits Act) ou la loi de 1992 sur les cotisations et prestations de sØcuritØ sociale (Irlande du Nord) [Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act] concernant les prestations pour enfants (y compris les prestations (cid:224) taux majorØ pour parent isolØ); les allocations pour enfants (cid:224) charge versØes aux titulaires d’une pension ou d’une rente et l’allo- cation pour tuteurs. Prestations de vieillesse: B. GIBRALTAR (cid:151) le rŁglement de 1997 sur la sØcuritØ sociale (Nouveau rØgime de prestations (cid:224) long terme) [Social Security (Open Long-Term Benefits Scheme) Ordinance] et le rŁglement de 1996 sur la sØcuritØ sociale (Ancien rØgime de prestations (cid:224) long terme) [Social Security (Closed Long-Term Benefits Scheme) Ordinance] concernant les pensions ou rentes de retraite. Prestations de survivants: (cid:151) le rŁglement de 1997 sur la sØcuritØ sociale (Nouveau rØgime de prestations (cid:224) long terme) [Social Security (Open Long-Term Benefits Scheme) Ordinance] et le rŁglement de 1996 sur la sØcuritØ sociale (Ancien rØgime de prestations (cid:224) long terme) [Social Security (Closed Long-Term Benefits Scheme) Ordinance] concernant les pensions de veuves. Prestations d’accident du travail et de maladie profession- nelle: (cid:151) le rŁglement du 7 juillet 1952 sur la sØcuritØ sociale [Social (Assurance contre les accidents du travail) Security (Employment Injuries Insurance) Ordinance] et lØgislation le modifiant. Prestations de ch(cid:244)mage: (cid:151) le rŁglement de 1955 sur la sØcuritØ sociale (Presta- tions assurance caractŁre non contributif ch(cid:244)mage) [Social Security (Non-Contributory Benefits and Unemployment Insurance) Ordinance]. et (cid:224) (cid:151) Le la sØcuritØ rŁglement de 1997 sur sociale (Nouveau rØgime de prestations (cid:224) long terme) [Social Security (Open Long-Term Benefits Scheme) Ordinance] et le rŁglement de 1996 sur la sØcuritØ sociale (Ancien rØgime de prestations (cid:224) long terme) [Social Security (Closed Long-Term Benefits Scheme) Ordinance] concernant les majorations pour enfants (cid:224) charge versØes aux titulaires d’une pension ou d’une rente et l’allocation pour tuteurs. IV. PRESTATIONS SP(cid:201)CIALES (cid:192) CARACT¨RE NON CONTRI- BUTIF VIS(cid:201)ES (cid:192) L’ARTICLE 4, PARAGRAPHE 2 BIS, DU R¨GLEMENT A. ROYAUME-UNI DE GRANDE-BRETAGNE ET D’IRLANDE DU NORD (cid:151) La loi du 1er juillet 1992 sur les cotisations et pres- tations de sØcuritØ sociale (Social Security Contribu- tions and Benefits Act) ou la loi du 1er juillet 1992 sur les cotisations et prestations de sØcuritØ sociale (Irlande du Nord) [Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act] concernant l’alloca- tion de garde, l’allocation pour soins (cid:224) invalide, l’allo- cation de subsistance pour handicapØs, le soutien du revenu, l’indemnitØ d’emploi pour handicapØs, allocations familiales les et (cid:151) la loi du 28 juin 1995 sur les demandeurs d’emploi (Jobseekers Act), article 1er, paragraphe 2, point d) ii), et article 3, ou le rŁglement de 1995 sur les deman- deurs [Jobseekers (Northern Ireland) Order] article 3, paragraphe 2, ii), et article 5 concernant l’allocation de point d) ch(cid:244)mage liØe au revenu. du Nord) d’emploi (Irlande II. PRESTATIONS MINIMALES VIS(cid:201)ES (cid:192) L’ARTICLE 50 DU R¨GLEMENT NØant. B. GIBRALTAR NØant


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1810/1999 af 17. august 1999 om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET) med oprindelse i Indien

eurovoc_concepts:
India
import
monetary compensatory amount
originating product
plastics
thin sheet

text: L 219/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 8. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1810/1999 af 17. august 1999 om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET) med oprindelse i Indien KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 12, efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: A. PROCEDURE (1) (2) Kommissionen offentliggjorde i november 1998 en meddelelse (i det følgende benævnt »indledningsmedde- i De Europæiske Fællesskabers Tidende (2) om lelsen«) vedrørende indledning af importen til Fællesskabet af polyethylenterephthalatfolie (i det følgende benævnt »PET-folie«) med oprindelse i Indien og iværksatte en undersøgelse. en antisubsidieprocedure Proceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet af DuPont de Nemours International SA, Mitsubishi Polyester Film GmbH (tidligere Hoechst Diafoil GmbH), Toray Plastics Europe SA og Nuroll SpA, der tegner sig for en væsentlig del af produktionen af PET-folie i Fællesskabet. Klagen indeholdt beviser for, at nævnte vare subsidieredes, og at der forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. i Indien forvolder Før indledningen af proceduren og i overensstemmelse med artikel 10, stk. 9, i Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 (i det følgende benævnt »grundforordningen«) underrettede Kommissionen Indiens regering om, at den havde modtaget en behørigt dokumenteret klage, hvori det blev påstået, at subsidieret import af PET-folie med EF-erhvervsgrenen oprindelse væsentlig skade. til konsultationer med henblik på at kaste lys over situati- onen med hensyn til indholdet af klagen og nå til en gensidigt regering modtog tilbuddet om konsultationer, som blev afholdt med Kommissionen den 9. november 1998 i Bruxelles. Der blev taget behørigt hensyn til de bemærkninger, der blev fremsat af den indiske regering med hensyn til påstandene i klagen om subsidieret import og om den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt. regering blev indkaldt løsning. Den indiske acceptabel Indiens (3) Kommissionen underrettede officielt de EF-producenter, eksporterende producenter, importører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for (1) EFT L 288 af 21. 10. 1997, s. 1. (2) EFT C 357 af 21. 11. 1998, s. 12. eksportlandet og klageren om indledningen af proce- duren. De berørte parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt. Den indiske regering, en række eksporterende produ- center samt flere producenter, importører og brugere i Fællesskabet tilkendegav deres synspunkter skriftligt. Alle parter, der anmodede om at blive hørt inden for den fastsatte frist i indledningsmeddelelsen, blev hørt. (4) (5) Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og den modtog svar fra den indiske en række producenter, importører og brugere i Fællesskabet og eksporterende producenter i Indien. regering og Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplys- ninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse af, om der var tale om subsidier og skade, og aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber: a) Producenter i Fællesskabet — DuPont Polyester Films, Contern, Luxembourg og Wilton, Det Forenede Kongerige — Mitsubishi Polyester Film GmbH, Wiesbaden, Tyskland — Nuroll SpA, Caserta, Italien — Toray Plastics Europe SA, St-Maurice de Beynost, Frankrig b) Den indiske regering — Handelsministeriet — Ministeriet for Statsindtægter — Gujarats regering — Maharashtras regering — Uttar Pradeshs regering c) Eksporterende producenter i Indien — Ester Industries Ltd, New Delhi — Flex Industries Ltd, Noida — Garware Plastics & Polyesters Ltd, Mumbai — India Polyfilms Ltd/Jindal Polyester Ltd, New forbundne selskaber) (forretningsmæssigt Delhi — MTZ Polyesters Ltd, Mumbai — Polyplex Corp. Ltd, New Delhi. d) Importører i Fællesskabet, som er forretningsmæssigt forbundet med indiske eksporterende producenter — Garware Polyester International Ltd, Harrow, Det Forenede Kongerige 19. 8. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 219/15 (6) (7) (8) (9) (10) e) Importører i Fællesskabet, som ikke er forretningsmæssigt forbundet med indiske eksporterende producenter — Coveme SpA, San Lazzaro di Savena, Italien — Isolcavi Sas, Monteveglio, Italien. Subsidieringsundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. oktober 1997 til den 30. september 1998 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Skadesun- dersøgelsen omfattede perioden fra 1995 til udløbet af »den undersøgelsesperioden (i det undersøgte periode«). følgende benævnt B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 1. Den pågældende vare Den pågældende vare er polyethylenterephthalatfolie (PET-folie), som i øjeblikket tariferes under KN-kode 3920 62 19 og 3920 62 90. Varen kan opdeles i en række segmenter, der inden for erhvervsgrenen typisk har magnetiske, indpakningsmæs- sige, elektriske, afbildningsmæssige og andre industrielle anvendelsesformål. Alt efter segmentet kan PET-folie forarbejdes yderligere til brug i videokassetter, fotogra- fisk film, som indpakningsmateriale for fødevarer, som isolering af elektriske motorer, kabler osv. I forbindelse med undersøgelsen blev varerne inddelt i typer efter markedssegment, tykkelse, belægningsegenskaber, over- fladebehandling, mekaniske egenskaber og klarhed/ uigennemsigtighed. 2. Samme vare Ved undersøgelsen konstateredes det, at PET-folie, som produceredes i Indien og solgtes på dette lands hjemme- marked eller eksporteredes til Fællesskabet, og PET-folie, som produceredes og solgtes af EF-erhvervsgrenen på fællesskabsmarkedet havde samme fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og således var samme vare, i grundforordningen. jf. artikel 1, stk. 5, C. SUBSIDIER 1. Indledning a) Landsdækkende ordninger i På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt spørge- klagen, og besvarelserne af Kommissionens skema, fem ordninger, der kan benyttes i hele landet, og som angive- ligt indebærer, at der ydes eksportsubsidier: Kommissionen undersøgte følgende — »Passbook Scheme« — »Duty Entitlement Passbook Scheme« (toldgodtgørel- sesordning) — »Export Promotion Capital Goods Scheme« (eksport- fremmeordning for investeringsgoder) — »Export Processing Zones/Export Oriented Units« (eksportforarbejdningszoner/eksportorienterede virk- somheder) — »Income Tax Scheme« (indkomstskatteordning). Grundlaget for førstnævnte fire ordninger er »Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992« (uden- rigshandelsloven) (med virkning fra den 7. august 1992), hvorved »Imports and Exports Control Act of 1947« ophævedes. Ved Foreign Trade Act bemyndiges den indiske regering til at udstede bekendtgørelser vedrø- rende eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgø- relser opføres i »Export and Import Policy«-dokumenter, der udstedes hvert femte år og ajourføres hvert år. Det dokument, der er relevant for undersøgelsesperioden i denne sag, dækker politikkerne for årene 1997 til 2002. Grundlaget for sidstnævnte ordning, indkomstskatteord- ningen, er »Income Tax Act of 1961« (indkomstskatte- loven af 1961), som ændres årligt ved »Finance Act« (finansloven). b) Regionale ordninger (11) På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i spørge- klagen, og besvarelserne af Kommissionens skema, gennemgik Kommissionens tjenestegrene også en række ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier af regionale regeringer eller myndigheder i visse indiske delstater. i) D e l s t a t e n G u j a r a t — Omsætningsafgiftsordning — Refusion af elektricitetsafgift. Den første ordning er baseret på Gujarats nye tilskyndelsespolitik for industrien for 1995 til 2000. Den anden ordning er baseret på Section 3(2)(vii)(a) og (b) i Bombay Electricity Duty Act 1958, som ændret ved Gujarat Adaptation of Laws (State and Concurrent Subjects) Order, 1960. ii) D e l s t a t e n M a h a r a s h t r a — Omsætningsafgiftsordning — Acciserefusion — Særlig kapitalordning — Fritagelse for elektricitetsafgift. De tre første ordninger er alle baseret på Maharash- tras regerings pakkeordning med tilskyndelser til udbredelse af erhvervsgrene. Den fjerde ordning er baseret på en bekendtgørelse fra Maharashtras rege- ring om fritagelse for elektricitetsafgift. iii) D e l s t a t e n U t t a r P r a d e s h — Omsætningsafgiftsordning. Denne ordning er baseret på Uttar Pradeshs regerings Trade Tax Incentive (bekendtgørelse nr. 311 og 312 af 31. marts 1995). L 219/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 8. 1999 2. Passbook Scheme (PBS) faktiske produktion og kunne sælges på det marked. indiske (12) Et af instrumenterne under eksport- og importpoli- tikken, som indebærer eksportrelateret bistand, er PBS, der trådte i kraft den 30. maj 1995 og forblev i kraft til den 31. marts 1997. (17) a) Støtteberettigelse (13) (14) (15) dem (»eksporterende PBS står åben for visse kategorier af eksportører, nemlig eksportører, der producerer varer i Indien og derefter og udfører eksportører, uanset om de er producenter eller blot forhandlere, som har fået tildelt et såkaldt »Export House/ Trading House/Star Trading House/Super Star Trading House«-certifikat. Sidstnævnte kategori, som er defineret i fremlægge eksport- og importpolitikdokumentet, skal dokumentation for tidligere eksportresultater. producenter«), b) Praktisk gennemførelse Enhver berettiget eksportør kunne anmode om en Pass- book, der var en bog, hvori krediterede og debiterede toldbeløb anførtes. Bogen blev automatisk udstedt, hvis selskabet var en anerkendt eksporterende producent eller et anerkendt eksport/handelshus. (»Special Advance Ved udførsel af færdigvarer kunne eksportøren anmode om en kredit, som kunne anvendes til betaling af told på senere indførsel. Der blev taget hensyn til forskellige faktorer ved beregningen af størrelsen af den kredit, der skulle indrømmes i henhold til »Standard Input/Output norms«, som udstedes af den indiske regering for udførte varer. I disse Standard Input/Output-normer fastsættes mængderne af de råmaterialer, der normalt skal indføres til fremstilling af én enhed af færdigvaren. Normerne fastsættes af et særligt udvalg for forhåndsudstedelse af Licensing Committee«) på licenser grundlag af en teknisk analyse af produktionsprocessen og globale statistiske oplysninger. Ved anvendelse af nævnte Standard Input/Output-normer indrømmedes der en kredit på et beløb, som svarede til den grundlæg- gende told, der skulle betales på de råmaterialer, som den indiske industri normalt indførte til fremstilling af den pågældende udførte vare. En anden faktor var den såkaldte »minimum value addition« (MVA). Dette er den mindsteværdi, hvormed den indiske producent ved frem- stillingen af færdigvaren skulle øge værdien (dvs. ved hjælp af indenlandske råmaterialer/arbejdskraft) af de indførte råmaterialer. (16) Den kredit, der indrømmedes, bogførtes i nævnte Pass- book og kunne anvendes til udligning af told, der skulle betales på fremtidig indførsel af varer (f. eks. råmaterialer, investeringsgoder osv. ) undtagen varer, der var anført i den såkaldte »Negative List of Imports« i eksport- og importpolitikken. I denne liste er anført varer, som enten ikke må indføres eller som først må indføres, når de indiske regeringsmyndigheder har udstedt en særlig licens til importøren. De indførte varer skulle ikke nødvendigvis have nogen tilknytning til eksportørens Passbook-kreditter var ikke omsættelige. En Passbook var gyldig i en periode på to år fra udstedelsesdagen. Tilbageværende kredit ved udgangen af toårs perioden kunne anvendes i løbet af en periode på 12 måneder derefter. Ved udgangen af det tredje år bortfaldt uudnyt- tede kreditter. Inden for denne generelle tidsramme var der ikke nogen frist for at indgive anmodning om kredit for en bestemt eksporttransaktion. (18) Når alle kreditter i en Passbook var udnyttet, blev den lukket, og Passbook-indehaveren skulle betale et gebyr til de pågældende myndigheder. (19) Den indiske regering fremførte, at PBS ikke er udlig- ningsberettiget, fordi der var tale om en tilladt toldgodt- gørelsesordning. Det fastsættes således i artikel 2, stk. 1, nr. ii), i grundforordningen, at fritagelse af en eksport- vare for afgifter eller skatter ikke anses for at være subsidier, forudsat at fritagelsen indrømmes i henhold til bilag I, II og III til grundforordningen. I bilag I, punkt i), (liste over eksempler på eksportsubsidier) i nævnte forordning anføres, at eftergivelse eller godtgørelse af importafgifter ud over dem, der opkræves på indførte råmaterialer, der forbruges ved produktionen af den udførte vare, er eksportsubsidier. For at afgøre, om indførte råmaterialer forbruges som led i produktions- processen, skal undersøgelsesmyndighederne desuden ifølge bilag II til grundforordningen fastslå, om eksport- en landets procedure med henblik på at fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved produktionen af den udførte vare. I ikke en sådan det ordning. De Indien indrømmedes eksportører af den pågældende vare i form af Passbook- kreditter, beregnedes således automatisk på grundlag af nævnte »Standard Input/Output norms« uafhængigt af, om råmaterialerne var indført, om der blev betalt told af dem, eller om de faktisk blev forbrugt ved produktionen af eksportvarer. foreliggende tilfælde findes der fordele, der regering opretholder en ordning eller i indførte råmaterialer, Endvidere var eksportøren ifølge PBS hverken forpligtet til at indføre de pågældende råmaterialer eller til at forbruge de indførte varer i produktionsprocessen. Det, der faktisk skete i PBS, var, at en eksportør ved udførsel af en færdigvare indrømmedes et kreditbeløb, som blev fastsat på grundlag af den told, der ansås for at være betalt på normalt som blev forbrugt ved fremstillingen af færdigvaren. Dette kredit- beløb kunne anvendes til at udligne told, der skulle betales på fremtidig indførsel af en hvilken som helst vare. Eksportøren opnåede en fordel i form af ikke-betalt told på indførsel af varer (uanset om der var tale om råmaterialer eller investeringsgoder). Denne ordning gjorde det derfor muligt for en eksportør at indføre varer uden at betale told, når den pågældende tidligere havde udført varer. 19. 8. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 219/17 c) Konklusion om PBS (20) PBS var ikke en tilladt eftergivelses-/godtgørelsesordning i grundforordningen, eftersom Pass- som omhandlet book-kreditten ikke beregnedes i forhold til de råmate- rialer, der faktisk forbrugtes i produktionsprocessen. Endvidere var eksportøren ikke forpligtet til at indføre toldfri varer, som skulle forbruges i produktionspro- cessen. substitutionsgodtgørelsesordning, Det skal anføres, at selv om det antages, at den pågæl- dende ordning udgjorde en eftergivelses-/godtgørelses- ordning eller forelå der ingen ordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke råmaterialer der blev forbrugt ved produk- tionen af den udførte vare, jf. bilag I, punkt i), bilag II og bilag III til grundforordningen. I bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3, til nævnte forordning fast- sættes, at hvis det fastslås, at eksportlandets regering ikke opretholder en sådan ordning, vil det normalt være påkrævet, at eksportlandet foretager en yderligere under- søgelse på grundlag af henholdsvis de faktiske råmate- rialer, der indgår, eller de faktiske transaktioner, med henblik på at fastslå, om der har været tale om for store betalinger. Den indiske regering foretog ikke en sådan undersøgelse. Kommissionen undersøgte derfor ikke, om der rent faktisk var tale om for store godtgørelser af importafgifter på forbrugtes ved produktionen af den udførte vare. råmaterialer, der (21) Ordningen indebærer ydelse af subsidier, eftersom det finansielle bidrag fra den indiske regering i form af ikke opkrævet told på indførsel gav Passbook-indehaveren en fordel, idet han kunne indføre varer toldfrit ved anven- delse af de kreditbeløb, der var optjent ved udførsel. Der var tale om et subsidie, som retligt var betinget af i eksportresultater, og det anses derfor for specifikt henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. Hertil kommer, at MVA-bestemmelsen anses for at fore- skrive, at der anvendes indenlandske varer frem for indførte varer. PBS var i så henseende også en specifik subsidieordning i henhold til artikel 3, stk. 4, litra b), i grundforordningen. (22) I begyndelsen af 1997 bekendtgjorde den indiske rege- ring, at PBS ikke længere var i kraft, og at der ikke kunne opnås kredit for eksporttransaktioner, der fandt sted efter den 31. marts 1997. En eksportør kan imid- lertid fortsat anvende en allerede udstedt Passbook i en periode på tre år efter udstedelsesdatoen. Endvidere er der ikke fastsat nogen frist, inden hvilken der skal indgives anmodning om kredit for eksporttransaktioner, der har sted inden den 31. marts 1997. Ordningen i den pågældende form er således bortfaldet, men eksportørerne kan fortsat udnytte den ved at indføre varer toldfrit, indtil alle kreditter er opbrugt, eller senest indtil den 31. marts 2000. Under disse omstæn- digheder anses ordningen for at være en udligningsberet- tiget subsidieordning. fundet Det skal understreges, at PBS blev afløst af toldgodtgø- relsesordningen DEPB (se betragtning 25). DEPB trådte i kraft, da PBS blev bragt til ophør. Selv om DEPB er en revideret version af PBS, var det muligt at opnå fordele efter begge programmer i undersøgelsesperioden. (23) d) Beregning af subsidiebeløbet i Fordelen for de eksporterende producenter er beregnet på grundlag af størrelsen af den told, der normalt skulle erlægges på indførsel i undersøgelsesperioden, men som ikke betaltes i henhold til PBS. For at fastlægge den fulde fordel af ordningen for modtageren er dette beløb blevet justeret ved tillæg af renter i undersøgelsesperioden. Eftersom fordelene ved fritagelsen for importafgifter løbet af undersøgelsesperioden, opnås regelmæssigt svarer de til en række tilskud. Det er normal praksis at beregne de fordele, som modtageren opnår i form af éngangstilskud, ved at lægge den årlige markedsrente til den nominelle værdi af tilskuddet ud fra den antagelse, at tilskuddet anses for at være ydet på den første dag i undersøgelsesperioden. I den foreliggende sag er det imidlertid klart, at individuelle tilskud kan ydes på et hvilket som helst tidspunkt mellem den første og den sidste dag i undersøgelsesperioden. I stedet for at lægge den årlige rente til det fulde beløb anses det derfor for rimeligt at antage, at tilskuddene i gennemsnit vil være modtaget i midten af undersøgelsesperioden, og at renten derfor bør dække en periode på seks måneder, svarende til halvdelen af den årlige markedsrente i Indien i undersøgelsesperioden, dvs. 7 %. Dette beløb (dvs. ikke betalt fordelt over hele told plus renter) er blevet udførslen i undersøgelsesperioden. (24) To selskaber opnåede fordele af denne ordning i under- søgelsesperioden og modtog subsidier på mellem 0,02 % og 0,09 %. Da Indien er et udviklingsland og hører under bilag VII til WTO's subsidieaftale, og da det anses for passende at benytte en fremgangsmåde, der begun- stiger sådanne lande, uden at den legitime beskyttelse mod subsidieret import, som EF-erhvervsgrenen er beret- tiget til, samtidig reduceres betydeligt, vil de i henhold til denne ordning opnåede fordele ikke blive taget i betragt- ning ved beregningen af det totale subsidiebeløb, som disse to selskaber har modtaget. 3. Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB) (told- godtgørelsesordningen) (25) Et andet instrument under eksport- og importpolitikken, som indebærer eksportrelateret bistand, er DEPB, der trådte i kraft den 7. april 1997. DEPB er en ordning, der afløser PSB, som ophørte den 31. marts 1997. Der er to varianter af DEPB: — DEPB på før-eksportbasis — DEPB på efter-eksportbasis. L 219/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 8. 1999 a) Berettigelse til DEPB på før-eksportbasis (26) DEPB på før-eksportbasis står åben for eksporterende producenter (dvs. alle producenter i Indien, som udfører varer) eller handelsselskaber/eksportører (dvs. forhand- lere), som er knyttet til producenter. For at blive støtte- berettiget under denne ordning skal selskabet have udført varer i den treårs periode, der går forud for indgivelse af anmodning om kredit. b) Praktisk gennemførelse (27) (28) En støtteberettiget eksportør kan ansøge om en licens. Licensen, der udstedes automatisk, tildeler et kreditbeløb, der kan benyttes til at udligne told, der skal betales på fremtidig import af varer. Licensens værdi beregnes på grundlag af 5 % af den gennemsnitlige årlige værdi af ansøgerens samlede eksport i de foregående tre år. Licensen, der ikke er omsættelig, er gyldig i en periode på 12 måneder fra udstedelsesdagen. Når kreditten i licensen er opbrugt, skal der betales et gebyr til den relevante myndighed. Et selskab kan derefter ansøge om et yderligere kreditbeløb, der igen beregnes på grundlag af 5 % af den gennemsnitlige værdi af eksporten i de foregående tre år. (29) DEPB på før-eksportbasis tillader toldfri indførsel af råmaterialer, som er nødvendige til fremstilling af varer. De varer, der kan indføres, afhænger af den vare, der skal fremstilles, og fastsættes af en Standard Input/ Output Norm. De toldfri råmaterialer må ikke benyttes til andre formål end fremstilling af varen. (30) Anvendelse af ordningerne medfører også en eksportfor- pligtelse. Når licensen benyttes, forpligter indehaveren sig til at benytte varerne som råmaterialer til færdigvarer beregnet til eksport. Når licensindehaveren har foretaget eksport til en værdi, der berettiger ham til en kredit, der svarer til den kredit, der allerede er indrømmet i henhold til DEPB på før-eksportbasis, er hans forpligtelse opfyldt. (32) Der findes endvidere ingen ordning eller procedure til at bekræfte, hvilke råmaterialer der forbruges i produkti- onsprocessen for den eksporterede vare og i hvilke mængder. I bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3, fastsættes, at hvis det fastslås, at eksportlandets regering ikke opretholder en sådan ordning, vil det normalt være påkrævet, at eksportlandet foretager en yderligere undersøgelse på grundlag af henholdsvis de faktiske råmaterialer, der indgår, eller de faktiske trans- aktioner, med henblik på at fastslå, om der har været tale om for store betalinger. Den indiske regering foretog ikke en sådan undersøgelse. Kommissionen undersøgte derfor ikke, om der rent faktisk var tale om for store godtgørelser råmaterialer, der importafgifter på forbrugtes ved produktionen af den udførte vare. af (33) For at drage fordel af ordningen skal et selskab forpligte sig til at eksportere varer. Dette er klart et eksportsub- foreløbigt, at denne sidie. Det konkluderes derfor ordning er udligningsberettiget i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. Hvis den indiske regering imidlertid kan dokumentere, at der foreligger et effektivt kontrolsystem, eller afgive andre relevante oplysninger, kan Kommissionen i den endelige fase ændre sine konklusioner om denne ordning. d) Beregning af subsidiebeløbet (34) Fordelen for de eksporterende producenter er blevet beregnet som forklaret i betragtning 23. (35) To selskaber opnåede fordele af denne ordning i under- søgelsesperioden og modtog subsidier på mellem 1,31 % og 6,84 %. e) Berettigelse til DEPB på efter-eksportbasis (36) DEPB på efter-eksportbasis er meget lig PBS, som er beskrevet ovenfor. Som nævnt har ordningen afløst PBS og er reelt et erstatningsprogram. Ordningen står åben for eksporterende producenter (dvs. alle producenter i Indien, eller handelsselskaber/ som udfører varer) eksportører (dvs. forhandlere). c) Konklusion om DEPB på før-eksportbasis f) Praktisk gennemførelse af DEPB på efter-eksportbasis (31) DEPB på før-eksportbasis er ikke en tilladt eftergivelses-/ godtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesord- ning som omhandlet i grundforordningen til trods for tilstedeværelsen af en bestemmelse om den faktiske bruger. Dette skyldes især, at DEPB-kreditten beregnes som en procentdel af værdien af tidligere eksportresul- tater. DEPB-kreditten beregnes ikke i forhold til råmate- rialer, der faktisk forbruges i produktionsprocessen. (37) I henhold til denne ordning kan enhver støtteberettiget eksportør anmode om kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien af de udførte færdigvarer. Sådanne DEPB-procentsatser er fastsat af de indiske myndigheder for de fleste varer, herunder den pågældende vare, på grundlag af gældende Standard Input/Output-normer. En licens med angivelse af det bevilgede kreditbeløb udstedes automatisk. 19. 8. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 219/19 (38) DEPB på efter-eksportbasis åbner mulighed for at anvende sådanne kreditter i forbindelse med senere indførsel af varer (f. eks. råvarer eller investeringsgoder), som ikke er anført på den tidligere nævnte »Negative List of Imports«. Sådanne indførte varer kan sælges på hjem- eller memarkedet anvendes på anden måde. omsætningsafgift) pålægges (og beløb er derefter fordelt på hele udførslen i undersøgel- sesperioden. (45) Fire selskaber opnåede fordele af denne ordning i under- søgelsesperioden og modtog subsidier på mellem 2,85 % og 17,81 %. (39) DEPB-licenser er frit omsættelige. DEPB-licensen er gyldig i en periode på 12 måneder fra udstedelsesdagen. Når alle kreditter er opbrugt, skal selskabet betale et gebyr til de pågældende myndigheder. 4. Export (EPCGS) Promotion Capital Goods (Eksportfremmeordning for ringsgoder) Scheme investe- g) Konklusion om DEPB på efter-eksportbasis (40) Denne ordning er ganske klart betinget af eksportresul- tater. Når et selskab udfører varer, bevilges det en kredit, som kan anvendes til udligning af told på fremtidig indførsel af alle varer. Ligesom PBS er det ikke en tilladt godtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning af de samme grunde, som er anført i betragtning 20. Ordningen indebærer ydelse af subsidier, eftersom det finansielle bidrag fra den indiske regering i form af ikke opkrævet told på indførsel giver et selskab en fordel, idet det kan indføre varer toldfrit. Der er tale om et subsidie, som retligt er betinget af eksportresultater, og det anses derfor for specifikt i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. h) Beregning af subsidiebeløbet for DEPB på efter-eksport- basis (41) Fordelene for eksportørerne er blevet beregnet på to særskilte måder, alt efter hvorledes selskabet har gjort brug af DEPB-licenserne. (42) Hvor selskabet benyttede licenserne til at foretage toldfri import, beregnedes fordelen på grundlag af den told, der normalt skulle betales for import foretaget i undersøgel- sesperioden, men som forblev ubetalt i henhold til DEPB. (46) Et andet instrument under eksport- og importpolitikken, »Export som indebærer eksportrelateret bistand, er Promotion Capital Goods Scheme« følgende (i det benævnt »EPCGS«), som indførtes den 1. april 1990 og ændredes den 5. juni 1995. a) Støtteberettigelse (47) EPCGS står åben for eksporterende producenter (dvs. alle producenter i Indien, som udfører varer) eller handelssel- skaber/eksportører (dvs. forhandlere). Siden den 1. april 1997 har producenter, der er knyttet til handelssel- skaber/eksportører, også kunnet udnytte ordningen. b) Praktisk gennemførelse (48) For at opnå støtte under denne ordning skal et selskab fremlægge oplysninger for de pågældende myndigheder om arten og værdien af de investeringsgoder, som skal indføres. Afhængig af de som selskabet er rede til at påtage sig, vil det få bevilling til at indføre investeringsgoder enten til nul-told eller til nedsat told. Der udstedes automatisk en licens, som giver tilladelse til indførsel til præferencesatser. eksportforpligtelser, (49) For at opfylde eksportforpligtelsen skal de udførte varer være fremstillet ved brug af de indførte investerings- goder. (50) Der betales et ansøgningsgebyr for udstedelse af licensen. (43) Hvor selskabet solgte sine licenser, beregnedes fordelen på grundlag af den kredit, der blev ydet i licensen, uanset licensens salgspris. Nogle selskaber hævdede, at fordelen burde begrænses til licensens reelle salgspris, der under- tiden er mindre end den pålydende værdi af kreditterne i licensen. Dette kan imidlertid ikke imødekommes, da salget af en licens til en pris, der ligger under den pålydende værdi, er en rent kommerciel afgørelse, der ikke ændrer størrelsen af den fordel, der opnås af ordningen. (51) c) Konklusion om EPCGS er en udligningsberettiget EPCGS subsidieordning, eftersom en eksportørs betaling af nedsat told eller nul- told udgør et finansielt bidrag fra den indiske regering, idet der gives afkald på indtægter, der ellers ville være indgået, og modtageren opnår en fordel i form af nedsat told eller fuldstændig fritagelse for betaling af importaf- gifter. (44) For at fastlægge den fulde fordel af ordningen for modta- geren er dette beløb blevet justeret ved tillæg af renter på 7 % i undersøgelsesperioden; rentesatsen beregnes som beskrevet i betragtning 23. Det fremkomne subsidie- (52) Subsidieydelsen er retligt betinget af eksportresultater som omhandlet i artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforord- ningen, eftersom den ikke kan opnås uden forpligtelse til at udføre varer, og den anses derfor for specifik. L 219/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 8. 1999 d) Beregning af subsidiebeløbet (53) Fordelen for eksportørerne er beregnet på grundlag af størrelsen af den ikke betalte skyldige told på indførte investeringsgoder ved at fordele dette beløb over en periode på 18 år, der afspejler afskrivningen på investe- ringsgoder, som faktisk importeres i henhold til EPCGS af de enkelte selskaber. Det således beregnede beløb, som skal henføres til undersøgelsesperioden, er blevet justeret ved tillæg af renter i undersøgelsesperioden for dermed at fastlægge den fulde støtte, som modtageren opnår under denne ordning. I betragtning af arten af denne ordning, som svarer til et éngangstilskud, ansås Indien i undersøgelsesperioden, dvs. markedsrenten i fremkomne beløb er derefter 14 %, fordelt på hele udførslen i undersøgelsesperioden. for rimelig. Det (54) Seks selskaber opnåede fordele af denne ordning i undersøgelsesperioden og modtog subsidier på mellem 1,44 % og 27,66 %. 5. Export Processing Zones (EPZ)/Export Oriented Units (EOU) eksportforarbejdningszoner/eksport- orienterede virksomheder) (55) Et andet instrument under eksport- og importpolitikken, som indebærer eksportrelateret bistand, er ordningen om eksportforarbejdningszoner og eksportorienterede virksomheder (EPZ/EOU), som indførtes den 22. juni 1994. a) Støtteberettigelse (56) Selskaber i syv geografisk afgrænsede eksportforarbejd- ningszoner, som forpligter sig til at eksportere mindst 75 % af deres produktion, kan opnå visse fordele. De samme fordele kan opnås af eksportorienterede virksom- heder, der kan være beliggende overalt i Indien (kaldes også »stand-alone EPZ«). EOU er virksomheder i told- zoner under toldmyndighedernes opsyn. b) Praktisk gennemførelse (57) Selskaber i EPZ og EOU kan opnå følgende fordele: importbehov og behov for indenlandske af udførslen, varer. Hvis myndighederne godtager selskabets ansøg- ning, vil selskabet blive underrettet om de vilkår og betingelser, der er knyttet til godtagelsen. Selskaber i EPZ og EOU kan deltage i fremstillingen af alle varer. Aftalen om at blive godkendt som et selskab i en EPZ/EOU er gyldig i fem år. Aftalen kan fornyes i yderligere perioder. c) Konklusion om EPZ/EOU (59) Da import af udelukkede selskaberne EOU/EPZ- investeringsgoder, vurderede ordningen til Kommissionen kun udligningsberettigelsen af suspensi- onen af afgiftsopkrævningen på investeringsgoder i told- oplagsperioden. benyttede (60) (61) (62) forbindelse I denne indebærer EOU/EPZ-ordningen ydelse af subsidier, da de indrømmelser, der ydes i henhold til ordningen, udgør finansielle bidrag fra den indiske regering, da der gives afkald på indtægter, der ellers ville være indgået, og modtageren opnår en fordel. Suspensionen af afgiftsopkrævningen på investerings- goder har samme virkning som en fritagelse, da det helt er op til selskabet, om og hvornår investeringsgoderne skal udgå fra toldoplaget, så længe eksportkravene er opfyldt. Subsidieydelsen er retligt betinget af eksportresultater som omhandlet i artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforord- ningen, eftersom den ikke kan opnås, uden at selskabet accepterer en forpligtelse til at udføre varer, og den anses derfor for specifik og udligningsberettiget. d) Beregning af subsidiebeløbet (63) Et selskab opererede som en anerkendt EOU og benyt- tede denne ordning i forbindelse med import af investe- ringsgoder. Fordelen for denne eksportør er derfor beregnet på samme grundlag som EPCGS (se betragtning 53). — suspension af afgiftsopkrævningen på indkøb af (64) investeringsgoder i toldoplagsperioden På dette grundlag modtog selskabet fordele i henhold til denne ordning, som udgjorde 0,7 %. — fritagelse for betaling af told på indkøb af råmate- rialer og hjælpematerialer — fritagelse for forbrugsafgift på varer indkøbt fra indenlandske leverandører — godtgørelse af central omsætningsafgift på varer indkøbt lokalt. (65) (58) Selskaber, der er beliggende i EPZ, og selskaber, der anmoder om behandling som EOU, skal ansøge de rele- vante myndigheder herom. Sådanne ansøgninger skal for en periode på fem år indeholde nærmere oplysninger om bl. a. planlagte produktionsmængder, forventet værdi Kommissionen konstaterede, at en anden eksporterende producent af den pågældende vare, som var forretnings- mæssigt forbundet med det selskab, der var etableret som en EOU, også var etableret som en EOU og lige- ledes importerede investeringsgoder i henhold til denne ordning i første halvdel af undersøgelsesperioden. Efter- følgende gav dette selskab afkald på sin EOU-status og omdannede de investeringsgoder, der var blevet impor- teret i henhold til EOU-ordningen, til investeringsgoder importeret i henhold til EPCGS. De investeringsgoder, som dette selskab importerede, er efterfølgende fuldt ud blevet undersøgt i henhold til EPCGS. 19. 8. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 219/21 6. Income Exemption Tax (indkomstskatteordningen) Scheme (ITES) (66) Retsgrundlaget for ITES er Income Tax Act of 1961. I denne lov, som ændres årligt ved Finance Act, fastlægges grundlaget for skatteopkrævningen samt for forskellige fritagelses-/fradragsordninger, der kan gøres krav på. Blandt de fritagelser, som firmaer kan gøre krav på, findes nogle i nævnte lovs Section 10A, 10B og 80HHC, der fastsætter en indkomstskattefritagelse for fortjenester på eksportsalg. Firmaer beliggende i frihandelszoner kan gøre krav på fritagelse i henhold til Section 10A, eksportorienterede virksomheder kan gøre krav på frita- gelse i henhold til Section 10B, og alle firmaer, som eksporterer varer, kan gøre krav på fritagelse i henhold til Section 80HHC. (67) Ingen eksportør af den pågældende vare gjorde imid- lertid brug af disse fritagelser. Det er derfor ikke nødven- digt, at Kommissionen vurderer ordningen i forbindelse med undersøgelsen. 7. Regionale ordninger — omsætningsafgiftsord- ninger (68) Delstaterne Gujarat, Maharashtra og Uttar Pradesh yder incitamenter til berettigede industrivirksomheder i form af fritagelse for og/eller udsættelse af omsætningsafgift for at fremme den industrielle udvikling af økonomisk tilbagestående områder i disse stater. Da disse ordninger stort set er identiske, bedømmes de samlet. a) Støtteberettigelse (69) firmaer investere i For at være støtteberettigede skal tilbagestående områder enten ved at oprette et nyt indu- striforetagende eller ved at foretage en omfattende kapi- talinvestering i udvidelse eller diversificering af et eksi- sterende industriforetagende. Disse områder, der repræ- senterer visse territoriale enheder i de tre delstater, er forskellige efter deres økonomiske udvikling opdelt i kategorier (dvs. mest tilbage- stående områder, andre støtteberettigede områder, men også udelukkede eller »forbudte« områder). Hovedkrite- riet for fastsættelsen af incitamenternes omfang er inve- steringens størrelse og det område, hvori virksomheden befinder sig eller vil blive etableret. tilbagestående områder, b) Specificitet (70) Disse ordninger er kun åbne for selskaber, som har i visse udpegede geografiske foretaget områder i den relevante delstats retsområde. De kan ikke benyttes af selskaber uden for disse områder. Fordelens størrelse varierer alt efter det pågældende område. investeringer (71) Disse ordninger er ikke omfattet af undtagelserne i artikel 3, stk. 2, litra b), i grundforordningen, hvorefter bistand begrænset til visse virksomheder ikke desto mindre kan være ikke-specifik, hvis berettigelsen hertil er baseret på objektive kriterier eller betingelser, da disse bl. a. bør anvendes horisontalt og ikke begunstige visse virksomheder frem for andre. Ordningerne anvendes ikke horisontalt, da nogle regioner i det pågældende land eller den pågældende regionale enhed ikke er støtteberet- tigede. En virksomhed i en støtteberettiget region vil derfor være berettiget til at modtage bistand, mens en identisk virksomhed i en ikke-støtteberettiget region ikke vil være det. Desuden kan to identiske virksomheder, der begge er beliggende i berettigede regioner eller områder, modtage forskellige støttebeløb, hvis de pågældende regioners eller områders bistandslofter er forskellige. (72) Ordningerne er derfor specifikke i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), i grundforordningen. c) Tilladelighedsprøvning (73) Den indiske regering hævdede, at disse ordninger er subsidier, da de opfylder ikke-udligningsberettigede kriterierne i artikel 4, stk. 3, i grundforordningen og således er tilladelige regionale subsidier ydet inden for hver af de pågældende delstater. (74) I henhold til denne artikel skal subsidier til ugunstigt stillede regioner i oprindelses- og/eller eksportlandet opfylde visse kriterier, hvis de ikke skal undergives udlig- ningsforanstaltninger; de vigtigste kriterier er: 1) at subsidierne skal ydes i medfør af en generel ramme for regionaludvikling, 2) at de pågældende regioner skal være klart afgrænsede, sammenhængende geografiske områder med en definerbar økonomisk og administrativ identitet, 3) og at områderne skal anses for ugunstigt stillede på grundlag af neutrale og objektive kriterier, der klart skal love eller andre officielle doku- menter. Disse kriterier skal indeholde et mål for økono- misk udvikling, som fastlægges på grundlag af mindst én af eller husstandsindkomst per capita eller BNP per capita (som i intet tilfælde må være højere end 85 % af gennemsnittet for det pågældende land) eller en arbejdsløshedsprocent målt over en treårig periode (mindst 110 % af gennem- snittet for det pågældende land). indkomst per fremgå af følgende faktorer: cappella (75) Det skal bemærkes, at de oplysninger, der blev afgivet af den indiske regering om regionale ordninger, var ufuld- stændige. Under kontrolbesøget og ved efterfølgende lejligheder anmodede Kommissionen den indiske rege- ring om de oplysninger, som ville være nødvendige for at undersøge, om disse programmer opfylder tilladelig- hedskriterierne i betragtning 74. Den indiske regering har endnu ikke givet disse oplysninger. (76) Da Kommissionen under kontrolbesøget adspurgte de indiske myndigheder om de neutrale og objektive krite- rier, der blev benyttet til at identificere ugunstigt stillede områder, kunne de endvidere ikke fremlægge statistiske oplysninger, der gjorde det muligt at fastsætte sådanne kriterier. L 219/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 8. 1999 (77) Da der ikke foreligger mere præcise oplysninger, var Kommissionen nødt til at benytte de foreliggende oplys- ninger og konkludere, at den indiske regerings krav om disse regionale ordningers tilladelighed ikke er tilstræk- kelig underbygget. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse ordninger er udligningsberettigede. d) Beregning af subsidiebeløbet (78) Fordelen for de eksporterende producenter er beregnet på grundlag af størrelsen af den omsætningsafgift, der normalt skulle erlægges i undersøgelsesperioden, men som ikke betaltes i henhold til disse ordninger. For at fastlægge den fulde fordel af ordningen for modtageren er dette beløb blevet justeret ved tillæg af renter i under- søgelsesperioden. I betragtning af arten af disse subsi- dier, som svarer til en række tilskud, ansås en sats på 7 %, dvs. halvdelen af markedsrenten i Indien i undersø- gelsesperioden, for rimelig. Den fremkomne fordel er derefter fordelt på hele salget i undersøgelsesperioden. (79) Seks selskaber opnåede fordele af disse ordninger i undersøgelsesperioden og modtog subsidier på 0,15 % og 5,47 %. Det skal bemærkes, at subsidiet på 0,15 %, der blev opnået af et selskab, ikke er medtaget i bereg- ningen af det samlede subsidiebeløb for det pågældende selskab af de årsager, der er anført i betragtning 24. 8. Regionale ordninger — fritagelse for elektricitets- afgift (80) Delstaterne Gujarat og Maharashtra yder incitamenter til berettigede industrivirksomheder i form af fritagelse fra betaling af elektricitetsafgift for at støtte den industrielle udvikling af økonomisk tilbagestående områder i disse delstater, for så vidt angår Maharashtra navnlig Marathwada-regionen. Da disse ordninger stort set er identiske, bedømmes de samlet. a) Støtteberettigelse (81) firmaer investere i For at være støtteberettigede skal tilbagestående områder enten ved at oprette et nyt indu- striforetagende eller ved at foretage en omfattende kapi- talinvestering i udvidelse eller diversificering af et eksi- sterende industriforetagende. b) Specificitet (82) Disse ordninger er kun åbne for selskaber, som har foretaget i visse udpegede geografiske områder i de pågældende delstaters retsområde. Ordnin- gerne er specifikke i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), investeringer i grundforordningen af de årsager, der betragtning 70 og 71. fremgår af c) Tilladelighedsprøvning (83) Den indiske regering hævdede, at disse ordninger er subsidier, da de opfylder i grundforordningen. ikke-udligningsberettigede kriterierne i artikel 4, stk. 3, (84) Disse kriterier er beskrevet i betragtning 74. (85) Det skal erindres, at de oplysninger, der blev afgivet af den indiske regering om regionale ordninger, var ufuld- stændige. Da der ikke foreligger mere præcise oplys- ninger, var Kommissionen nødt til at benytte de forelig- gende oplysninger og konkludere, at den indiske rege- rings påstand om, at ordningerne for fritagelse af elektri- tilstrækkelig under- citetsafgift er ikke er foreløbigt, at disse bygget. Det konkluderes derfor ordninger er udligningsberettigede. tilladelige, d) Beregning af subsidiebeløbet (86) (87) Fordelen for de eksporterende producenter er beregnet på grundlag af størrelsen af den elektricitetsafgift, der normalt skulle erlægges i undersøgelsesperioden, men som ikke betaltes i henhold til disse ordninger. For at fastlægge den fulde fordel af ordningen for modtageren er dette beløb blevet justeret ved tillæg af renter i under- søgelsesperioden. I betragtning af arten af disse subsi- dier, som svarer til en række tilskud, ansås en sats på 7 %, dvs. halvdelen af markedsrenten i Indien i undersø- gelsesperioden, for rimelig. Den fremkomne fordel er derefter fordelt på hele salget i undersøgelsesperioden. To selskaber opnåede fordele af disse ordninger i under- søgelsesperioden og modtog subsidier på henholdsvis 0,25 % og 4,13 %. Det skal bemærkes, at subsidiet på 0,25 %, der blev opnået af et selskab, ikke er medtaget i beregningen af det samlede subsidiebeløb for det pågæl- dende selskab af de årsager, der er anført i betragtning 24. 9. Regionale ordninger — acciserefusion (88) Delstaten Maharashtra yder berettigede industrivirksom- heder incitamenter i form af acciserefusion. Accise er en afgift, som lokale myndigheder i Indien opkræver på varer, som indføres i en by eller et distrikt. Det samlede beløb, der kan refunderes, er begrænset til 100 % af den faste kapitalinvestering. Den periode, hvori denne refu- sion kan ydes, varierer alt efter det område, hvori en virksomhed er beliggende. 19. 8. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 219/23 a) Støtteberettigelse a) Støtteberettigelse (89) For at være støtteberettigede skal firmaer investere i tilbagestående områder enten ved at oprette et nyt indu- striforetagende eller ved at foretage en omfattende kapi- talinvestering i udvidelse eller diversificering af et eksi- sterende industriforetagende. (97) Alle nye virksomheder eller »pionervirksomheder«, der oprettes efter den 1. oktober 1988 i visse områder, er støtteberettigede i henhold til denne ordning, dog ikke virksomheder der har udvidet eller diversificeret deres operationer. b) Specificitet (90) Denne ordning er kun åben for selskaber, som har fore- taget investeringer i visse udpegede geografiske områder retsområde. Ordningen er i delstaten Maharashtras specifik i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), i grundfor- ordningen af de årsager, der fremgår af betragtning 70 og 71. c) Tilladelighedsprøvning (91) Den indiske regering hævdede, at denne ordning er et ikke-udligningsberettiget subsidie, da den opfylder krite- rierne i artikel 4, stk. 3, i grundforordningen. (92) Disse kriterier er beskrevet i betragtning 74. (93) Det skal erindres, at de oplysninger, der blev afgivet af den indiske regering om regionale ordninger, var ufuld- stændige. Da der ikke foreligger mere præcise oplys- ninger, var Kommissionen nødt til at benytte de forelig- gende oplysninger og foreløbigt konkludere, at den indiske regerings påstand om acciserefusionsordningens tilladelighed ikke tilstrækkelig underbygget. Det konkluderes derfor foreløbigt, at denne ordning er udlig- ningsberettiget. er d) Beregning af subsidiebeløbet (94) Fordelen for de eksporterende producenter er beregnet på grundlag af størrelsen af den accise, der normalt skulle erlægges i undersøgelsesperioden, men som ikke betaltes i henhold til denne ordning. For at fastlægge den fulde fordel af ordningen for modtageren er dette beløb blevet justeret ved tillæg af renter i undersøgelsespe- rioden. I betragtning af arten af disse subsidier, som svarer til en række tilskud, ansås en sats på 7 %, dvs. halvdelen af markedsrenten i Indien i undersøgelsespe- rioden, for rimelig. Den fremkomne fordel er derefter fordelt på hele salget i undersøgelsesperioden. (95) Et selskab opnåede fordele af denne ordning i undersø- gelsesperioden og modtog subsidier på 1,46 %. b) Specificitet (98) Denne ordning er kun åben for selskaber, som har fore- taget investeringer i visse udpegede geografiske områder i delstaten Maharashtras retsområde. Ordningen er specifik i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), i grundfor- ordningen af de årsager, der fremgår af betragtning 70 og 71. c) Tilladelighedsprøvning (99) Den indiske regering hævdede, at denne ordning er et ikke-udligningsberettiget subsidie, da den opfylder krite- rierne i artikel 4, stk. 3, i grundforordningen. (100) Disse kriterier er beskrevet i betragtning 74. (101) Det skal igen erindres, at de oplysninger, der blev afgivet af den indiske regering om regionale ordninger, var ufuldstændige. Da der ikke foreligger mere præcise oplysninger, var Kommissionen nødt til at benytte de foreliggende oplysninger og konkludere, at den indiske regerings påstand om, at den særlige kapitalordning var tilladelig, ikke er tilstrækkelig underbygget. Det konklu- deres derfor foreløbigt, at denne ordning er udlignings- berettiget. d) Beregning af subsidiebeløbet (102) Fordelen for de eksporterende producenter er beregnet som nævnt i betragtning 53 for EPCGS på grundlag af et éngangstilskud i undersøgelsesperioden, knyttet til erhvervelse af faste aktiver. Den fremkomne fordel er derefter fordelt på hele salget i undersøgelsesperioden. (103) Et selskab opnåede fordele af denne ordning i undersø- gelsesperioden og modtog subsidier på 0,01 %, som ikke er medtaget i beregningen af det samlede subsidiebeløb af de årsager, der er anført i betragtning 24. 10. Regionale ordninger — særlig kapitalordning (96) En anden ordning, der anvendes af delstaten Maha- rashtra, er den særlige kapitalordning, der kan tage form af enten et kontant tilskud eller en omsætningsafgiftsbe- gunstigelse. Størrelsen af det samlede beløb, der ydes, afhænger af området og virksomhedens størrelse. 11. Udligningsberettigede subsidiebeløb (104) De udligningsberettigede subsidiebeløb i henhold til grundforordningens bestemmelser er følgende for hver enkelt undersøgt eksportør, udtrykt i værdi: L 219/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende DEPB Delstatsordninger PBS Før eksport Efter eksport EPCGS EPZ/EOU Omsætnings- afgift Kapitalordning Acciserefusion Refusion af elektricitets- afgift 6,84 2,85 2,92 2,24 2,24 1,31 1,48 1,12 2,48 1,46 Ester Industries Ltd Flex Industries Ltd Garware Plastics & Polyester Ltd India Polyfilms Ltd & Jindal Polyester Ltd MTZ Polyesters Ltd Polyplex Corporation Ltd 4,31 1,58 0,70 0,51 27,66 17,81 1,44 5,47 1,09 19. 8. 1999 (i %) I alt 12,6 13,8 6,7 7,1 4,13 37,2 20,3 D. SKADE 1. Definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet a) Producenter i Fællesskabet (105) Den pågældende vare produceres i Fællesskabet af: — producenter, som indgav klagen og samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen (anført i betragtning 5), og — andre producenter i Fællesskabet, som ikke klagede, men som ikke modsatte sig proceduren. Alle disse selskaber står derfor for produktionen i Fælles- skabet i henhold til artikel 9, stk. 1, i grundforord- ningen. b) Erhvervsgrenen i Fællesskabet (106) De fire klagende producenter opfylder kravene i artikel 10, stk. 8, i grundforordningen, da de tegner sig for mere end 80 % af den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare, og de anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet, i samme forordning, og benævnes i det følgende »EF- erhvervsgrenen«. jf. artikel 9, stk. 1, 2. Forbrug i Fællesskabet For så vidt angår oplysninger om importen støttede Kommissionen sig til Eurostats statistikker og for Indiens vedkommende til oplysninger om eksportsalget fra de indiske eksporterende producenter. (108) Ved vurderingen af forbruget i Fællesskabet blev der ikke taget hensyn til den bundne produktion, der udgør omkring 60 000 tons (1998), da denne produktion ikke sælges som PET-folie. En bundet producent videreforar- bejder folien til en færdig vare, hvoraf PET-folie kun er en af komponenterne. Det fremgik af undersøgelsen, at der ikke forelå noget salg fra de indiske eksporterende producenter til det bundne marked. Det blev desuden konstateret, at der på den ene side kun var et beskedent salg fra en bundet producent til det ikke-bundne marked og på den anden side fra EF-erhvervsgrenen til det bundne marked. Salget af PET-folie fremstillet for og benyttet på det bundne marked konkurrerede derfor ikke med PET-folie fremstillet for og solgt på det ikke-bundne marked, og det var derfor ikke sandsynligt, at den subsi- dierede import havde nogen virkning for dette salg. Der blev imidlertid taget hensyn til en bundet producents begrænsede ikke-bundne salg ved fastsættelsen af det samlede forbrug. (107) Forbruget af PET-folie på fællesskabsmarkedet i den undersøgte periode blev fastsat på grundlag af det kombinerede salg af PET-folie fremstillet af EF-erhvervs- grenen og de ikke-klagende EF-producenter samt den samlede import af den pågældende vare til EF-markedet. (109) På dette grundlag fandtes forbruget i Fællesskabet af PET-folie at være steget med 15,1 % i den undersøgte periode. Forbruget udgjorde 183 241 tons i 1995, 178 734 tons i 1996, 206 772 tons i 1997 og 210 914 tons i undersøgelsesperioden. 19. 8. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 219/25 3. Markedsandele og importmængde fra Indien gennemsnit lå 40,1 % (fra 28,2 % til 50,5 %) under EF- producenternes priser. (110) De indiske eksporterende producenters markedsandel beregnedes som den samlede som den procentdel, indiske eksport til EF (som deklareret af de eksporte- rende producenter) udgjorde af forbruget i Fællesskabet. Det konstateredes herved, at den indiske markedsandel udgjorde 3,6 % i 1995, 3,1 % i 1996, 8,2 % i 1997 og 9,6 % i undersøgelsesperioden. Dette svarer til en stig- ning på 167 % i den undersøgte periode. I absolutte tal udviklede importen sig således: 6 534 tons i 1995, 5 574 tons i 1996, 17 011 tons i 1997 og 20 250 tons i undersøgelsesperioden. Dette svarer til et stigning på 210 %. 5. EF-erhvervsgrenens situation a) Kapacitet (115) EF-erhvervsgrenens kapacitet udviste en støt vækst i den undersøgte periode og steg med 20 % (fra 145 756 tons i 1995 til 148 726 tons i 1996, 157 683 tons i 1997 og 175 075 tons i undersøgelsesperioden). EF-erhvervs- grenen besluttede at installere nye produktionslinjer i 1995 på grund af den øgede efterspørgsel efter PET- folie. ibrugtagning af de nye anlæg efter to til tre år. Investeringerne førte til 4. De subsidierede importerede varers priser b) Produktionsmængde a) Prisudvikling (111) De indiske eksporterende producenters priser er faldet støt siden 1995. I 1995 var gennemsnitsprisen 3 219 ECU pr. ton. Prisen faldt til 2 425 ECU pr. ton i 1996, 1 865 ECU pr. ton i 1997 og 1 674 ECU pr. ton i undersøgelsesperioden, hvilket svarer til et samlet faldt på 48 %. b) Prisunderbud (112) For at fastslå, om de indiske eksporterende producenter underbød EF-erhvervsgrenens salgspriser, blev der fore- taget en detaljeret analyse. De vejede gennemsnitlige eksportpriser for hver type PET-folie inden for hvert af de i betragtning otte anførte markedssegmenter blev sammenlignet med de vejede gennemsnitlige salgspriser for EF-erhvervsgrenens typer, i begge tilfælde ved salg til forbundne ikke-forretningsmæssigt Hvis importen gennem forretningsmæssigt sted forbundne selskaber, blev videresalgspriserne til de første uafhængige kunder benyttet. parter. fandt (113) De indiske eksporterende producenters priser blev i påkommende tilfælde justeret for transport- og håndte- ringsomkostninger for at opnå prisen, frit Fællesskabets grænse, fortoldet. Hvor det var relevant, justeredes EF-erhvervsgrenens salgspriser tilsva- rende for at nå frem til niveauet ab fabrik. importafgifter samt (114) Sammenligningen mellem de behørigt justerede vejede gennemsnitlige indiske eksportpriser og EF-erhvervsgre- nens vejede gennemsnitlige salgspriser viste, at de vejet eksporterende producenters priser indiske i (116) EF-erhvervsgrenens samlede produktion svingede svagt i den undersøgte periode og steg med 2 %. Mens 1995 (132 948 tons) kan beskrives som et produktionsmæs- sigt vellykket år for EF-erhvervsgrenen på grund af en meget stærk efterspørgsel, viste 1996 122 977 tons) en betydelig produktionsnedgang. I 1997 steg EF-erhvervs- grenens produktion igen til 128 741 tons, hvilket var i overensstemmelse med den øgede efterspørgsel. Produk- tionen i undersøgelsesperioden udgjorde 135 287 tons. c) Kapacitetsudnyttelse (117) EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse faldt fra 91 % i 1995 til 83 % i 1996, 82 % i 1997 og 77 % i undersø- gelsesperioden; faldet var således på 15 %. d) Salgsmængde (egenproduceret PET-folie) (118) Mellem 1995 og 1996 faldt salget til ikke-forretnings- mæssigt forbundne parter i Fællesskabet med 7,8 % (fra 104 750 til 96 572 tons). I det følgende år nåede salget næsten og på 1995-niveauet I den undersøgte periode steg salget med 1 % og udgjorde 106 138 tons i undersøgelsesperioden. (103 629 tons). e) Den solgte mængde handlede varer (119) I den undersøgte periode steg EF-erhvervsgrenens køb af PET-folie fra tredjelande betydeligt: sådanne handlede varer tegnede sig i 1995 kun for 7,6 % af det samlede salg af PET-folie i EF, mens andelen i undersøgelsespe- rioden var 16,0 %. Salget af handlede varer udgjorde 8 595 tons i 1995, 7 011 tons i 1996, 17 029 tons i 1997 og 20 197 tons i undersøgelsesperioden, hvilket svarer til en stigning på 135 %. L 219/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 8. 1999 f) Markedsandel (120) EF-erhvervsgrenens markedsandel har beregnet på grundlag af salget af egenproduceret PET-folie på fælles- skabsmarkedet udviklet sig negativt i den undersøgte periode. Kommissionen fandt, at mens EF-erhvervs- grenen tegnede sig for 57,2 % af markedet i 1995, faldt dens andel til 54,1 % i 1996 og 50,6 % i 1997 og nåede et lavpunkt i undersøgelsesperioden med 50,4 %. Dette svarer til et samlet fald på 12 %. g) Salgspriser (121) Det fremgik af undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenen har måttet nedsætte sine priser med 23 % siden 1995. Salgs- priserne faldt fra 4 429 ECU pr. ton i 1995 til 4 286 ECU pr. ton i 1996, 3 631 ECU pr. ton i 1997 og 3 393 ECU pr. ton i undersøgelsesperioden. h) Rentabilitet (122) For så vidt angår rentabilitet konstateredes det, at EF- erhvervsgrenen befandt sig i en bedre finansiel situation i 1995 end i undersøgelsesperioden. Rentabiliteten faldt stærkt for alle selskaber i den undersøgte periode, og især havde to selskaber betydelige tab i undersøgelsespe- skal bemærkes, at Kommissionen ikke rioden. Det medregnede omkostningerne til investeringer i de nye produktionslinjer, der er nævnt i betragtning 115, ved beregningen af rentabiliteten for PET-folie. Fortjenstmar- genen faldt fra 16,1 % i 1995 til 10,6 % i 1996 og 4,0 % i 1997 og blev til et tab på 0,7 % i undersøgelsespe- rioden. i) Beskæftigelse (123) For så vidt angår beskæftigelse reducerede EF-erhvervs- grenen ikke sin arbejdsstyrke betydeligt, da salgs- mængden blev fastholdt ved løbende prisnedsættelser. Arbejdsstyrken forøgedes faktisk indtil 1997 som følge af nye investeringer, hvorefter antallet af beskæftigede faldt. Arbejdsstyrken voksede fra 2 445 i 1995 til 2 519 i 1996 og 2 588 i 1997. I undersøgelsperioden begræn- sedes arbejdsstyrken til 2 514. Den samlede stigning i antallet af ansatte udgjorde 3 %. grenen at bruge penge på projektet i flere år efter, at markedet begyndte at udvikle sig i negativ retning. Inve- steringerne steg fra 24 702 000 ECU i 1995 til 96 450 000 ECU i 1996, 170 007 000 ECU i 1997 og 203 699 000 i undersøgelsesperioden; dette er en stig- ning på 725 %. k) Lagre (125) Det konstateredes, at lagerbeholdningerne voksede med 23 % i den undersøgte periode og nåede 21 783 tons ved udgangen af undersøgelsesperioden, mens de i 1995 udgjorde 17 664 tons, i 1996 19 121 tons og i 1997 18 434 tons. Samtidig steg lagerbeholdningerne udtrykt som en procentdel af produktionen fra 13 % til 16 %. 6. Konklusion om skade (126) EF-erhvervsgrenens salg forblev stort set stabilt mellem 1995 og undersøgelsesperioden. Efter et fald i 1996 fulgte salget ikke stigningen i forbruget i Fællesskabet, der øgedes betydeligt, dvs. med mere end 15 %, fra 183 000 tons til 211 000 tons i den undersøgte periode. Dette førte til en konstant fald i EF-erhvervsgrenens markedsandel, der ville være mindsket yderligere, hvis erhvervsgrenen ikke havde sænket salgspriserne med 23 %. Manglende salg førte også til en forøgelse af lager- beholdningerne på 23 %. (127) Til trods for en mindre produktionsstigning og et relativt stabilt salg faldt EF-erhvervsgrenens rentabilitet mellem 1995 og undersøgelsesperioden. (128) Ovennævnte skadesfaktorer viser derfor, at EF-erhvervs- grenens situation forværredes mellem 1995 og undersø- gelsesperioden. (129) Kommissionen har derfor foreløbigt konkluderet, at EF- erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. artikel 8, stk. 1, i grundforordningen. E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG 1. Indledende bemærkning j) Investeringer (130) (124) For så vidt angår investeringer var der en løbende opad- gående udvikling. EF-erhvervsgrenen traf sin investe- ringsbeslutning i 1995, hvor der var utilstrækkeligt udbud på markedet som følge af stigende efterspørgsel. Det tog lang tid, før de nye produktionslinjer kunne tages i brug, og det var nødvendigt for EF-erhvervs- I overensstemmelse med artikel 8, stk. 6 og 7, i grund- forordningen har Kommissionen undersøgt, om den pågældende import har forvoldt væsentlig skade. Andre kendte import, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet den subsidierede import. end den subsidierede faktorer 19. 8. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 219/27 2. Virkningerne af den subsidierede import (131) Den betydelige stigning i markedsandelen for indiske varer fra 3,6 % i 1995 til 9,6 % i undersøgelsesperioden faldt og det betydelige prisunderbud (op til 50 %) sammen med forværringen af EF-erhvervsgrenens situa- tion, navnlig for så vidt angår tab af markedsandele og pristryk, og faldende rentabilitet. (132) Over for importen fra Indien af varer til lave priser havde EF-erhvervsgrenen valget mellem enten at fast- holde sine priser og imødese faldende salg og markeds- andel eller at følge den subsidierede imports lave priser med negative konsekvenser for rentabiliteten. De fleste klagende EF-producenter besluttede allerede i 1996 at sænke priserne. I de følgende år og især i undersøgelses- perioden nedsatte de alle deres salgspriser yderligere, hvilket havde negativ indvirkning på deres rentabilitet. Dette viser prisfølsomheden på markedet og den betyde- lige virkning af de indiske eksporterende producenters lavere priser. (133) De indiske eksporterende producenter har fremført, at EF-erhvervsgrenen hovedsagelig er aktiv inden for det øvre segment af markedet for PET-folie, mens de selv kun er aktive inden for det lavere segment. De har også forskellige fra EF- hævdet, at deres salgskanaler er erhvervsgrenens. Disse argumenter modsiges af de oplys- ninger, som de indiske eksporterende producenter og importørerne givet Kommissionen i deres besvarelser af spørgeskemaet: selv har PET-folie indisk af Sydkorea, der er den vigtigste leverandør til fællesskabs- markedet, sin markedsandel fra 8,3 % i 1995 til 12,9 % i undersøgelsesperioden. To andre vigtige leverandører til fællesskabsmarkedet i den undersøgte periode var Japan, hvis markedsandel i Fællesskabet faldt fra 5,8 % til 3,6 %, og Amerikas Forenede Stater, hvis markedsandel steg med et procentpoint fra 9,1 % til 10,1 % (hovedsagelig importeret af EF-erhvervsgrenen). For så vidt angår priser var gennemsnitsprisen på disse importerede varer ifølge Eurostats oplysninger betydeligt højere end priserne på de varer, der importeredes fra Indien. b) Udviklingen i forbruget på fællesskabsmarkedet (135) Det skal erindres, at forbruget i Fællesskabet af den af undersøgelsen omfattede vare steg med 15,1 % i den undersøgte periode. Den skade, som er forvoldt EF- erhvervsgrenen, kan derfor ikke tilskrives faldende efter- spørgsel på fællesskabsmarkedet. For det første bør det erindres, at fællesskabsmarkedet for PET-folie som nævnt i betragtning 8 er opdelt i fem segmenter, og at de indiske eksporterende producenter er til stede i dem alle undtagen det magnetiske markeds- segment, mens EF-erhvervsgrenen er til stede i alle segmenter. Det fremgår af undersøgelsen, at såvel EF- erhvervsgrenen og de indiske eksporterende producenter tilbyder specialfolier af højere kvalitet inden for de fire segmenter, som er fælles for alle erhvervsdrivende. For det andet benytter de indiske eksporterende produ- center og EF-erhvervsgrenen de samme salgskanaler, nemlig forhandlere og omdannelsesfirmaer. De indiske eksporterende producenters argumenter må derfor afvises. 3. Virkninger af andre faktorer a) Import fra andre tredjelande c) EF-erhvervsgrenens overkapacitet (136) De indiske eksporterende producenter har hævdet, at EF-erhvervsgrenen har udviklet en overkapacitet for PET- folie, og at dette er en af de vigtigste årsager til vanske- lighederne. Undersøgelsen har i denne forbindelse vist, at EF-producenternes kapacitet øgedes med 20,1 % mellem 1995 og undersøgelsesperioden. Denne stigning var baseret på en forsvarlig analyse af fremtidige markeds- tendenser, der stort set viste sig at være i overensstem- melse med den faktiske stigning i forbruget i Fælles- skabet. Det skal også bemærkes, at kapaciteten ikke kun er beregnet i Fællesskabet, men også til eksport. Endelig må investeringsbeslutningen ses i lyset af de meget store kapitalbehov og den lange periode, som behøves for at tage nye anlæg i brug. Hvis der er en overkapacitet på verdensmarkedet for PET-folie, er den under alle omstændigheder sandsynligvis snarere forår- saget af opbygningen af ny produktionskapacitet i Indien end i Fællesskabet. Det konstateredes, at de indiske eksporterende producenters kapacitet steg med 97 % i den undersøgte periode (fra 62 100 til 122 600 tons). for salget (134) Importen fra lande, der ikke er berørt af denne procedure, steg med 31 % i den undersøgte periode, dvs. med mere end stigningen i forbruget i Fællesskabet på 15,1 %, men med mindre end stigningen på 210 % i importen fra Indien. Blandt disse tredjelande øgede (137) Undersøgelsen har vist, at EF-erhvervsgrenens kapacitets- udnyttelsesgrad faldt fra 91,2 % i 1995 til 77,3 % i undersøgelsesperioden, mens kapaciteten kun steg en smule mere end stigningen i forbruget i Fællesskabet. L 219/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 8. 1999 d) EF-erhvervsgrenens konkurrencedygtighed konstateredes det, at disse var mere rentable end PET- folie, navnlig i de sidste to år af den undersøgte periode. (138) De indiske eksporterende producenter har hævdet, at EF-erhvervsgrenen har mistet sit de facto-monopol, fordi importen fra Indien er kommet ind på fællesskabsmar- kedet. Det hævdes, at EF-erhvervsgrenen som følge heraf ikke har kunnet konkurrere på vellykket vis. Det fremgår klart af undersøgelsen, at producenterne i Fællesskabet som helhed aldrig har domineret markedet. Så tidligt som i 1995, hvor den indiske markedsandel stadig var lille, dækkedes mere end 30 % af fællesskabsmarkedet af importerede varer. Ud over importerede varer var seks EF-producenter til stede på markedet i konkurrence med hinanden. De eksporterende producenters indtræden på det europæiske marked skabte illoyal konkurrence med subsidieret import. indiske e) Udsving i råvarepriserne (139) De indiske eksporterende producenter har fremført, at prisfaldet på PET-folie på fællesskabsmarkedet hovedsa- gelig skyldes faldende råvarepriser på verdensmarkedet. (140) Undersøgelsen viste, at råvarepriserne faktisk var faldet: omkostningerne til råmaterialer pr. ton PET-folie solgt af EF-erhvervsgrenen faldt med 17 % i den undersøgte periode. I samme periode faldt den gennemsnitlige salgs- pris pr. ton færdig PET-folie imidlertid med mere end 23 %. Da råvarernes andel af de samlede produktions- omkostninger svingede mellem 33 % og 38 % alt efter året, udgør det fald i de samlede produktionsomkost- ninger til PET-folie, der kan tilskrives lavere råvarepriser, omkring 6 %. Dette viser, at et fald i råvarepriser kan have ført til et fald i de samlede produktionsomkost- ninger og derfor også i begrænset omfang have beret- tiget imidlertid hverken det faktiske samlede fald i salgsprisen på 23 % eller den negative udvikling i EF-erhvervsgrenens rentabi- litet. faldende salgspriser. Dette forklarer f) Generelle vanskeligheder i polyestersektoren (141) De indiske eksporterende producenter fremførte, at den skade, som EF-erhvervsgrenen hævdede at have lidt, til dels kan have været forårsaget af vanskeligheder i andre polyestersektorer end sektoren for PET-folie. Det skal bemærkes, at tre af de fire klagende EF-producenter udelukkende er aktive i sektoren for PET-folie (1). For så vidt angår det selskab, der også er aktivt i andre sektorer, (1) Undtagen for biprodukter, der sælges i små mængder. g) De ikke-klagende EF-producenters situation (142) situation. I løbet af undersøgelsen blev det også overvejet, om situationen for de ikke-klagende EF-producenter, der opererede på det ikke-bundne marked i Fællesskabet, var forskellig fra EF-erhvervsgrenens I denne forbindelse konstateredes det, at de ikke-klagende EF- producenter også havde tabt markedsandel, nemlig fra 12,4 % i 1995 til 9,4 % i undersøgelsesperioden. Deres gennemsnitlige salgspris pr. ton PET-folie var faldet med 24 %, dvs. et procentpoint mere end EF-erhvervsgrenens salgspris. Det konkluderes derfor, at de ikke-klagende EF-producenter har oplevet samme negative udvikling som EF-erhvervsgrenen. h) PET-folie handlet af klagende EF-producenter forklares ved, at (143) Som nævnt i betragtning 119 har EF-erhvervsgrenen købt stadig mere PET-folie fra leverandører uden for Fællesskabet. Den øgede handel tre klagende EF-producenter er blevet købt af selskaber baseret i USA eller Japan mellem 1996 og 1998. Disse store multinationale selskaber er organiseret således, at produktionen af deres samlede PET-foliesortiment er stadig mere specialiseret og finder sted på forskellige produktionsanlæg over hele verden, herunder i Fælles- skabet. De EF-baserede selskaber har derfor koncentreret sig om visse typer varer af PET-folie og supplerer derved det samlede varesortiment, der udbydes i Fællesskabet, med varer fremstillet af selskaber tilhørende samme koncern, men beliggende uden for Fællesskabet. Samtidig køber selskaber uden for Fællesskabet de vare- typer, hvis produktion er koncentreret i Fællesskabet, med henblik på at sælge dem på deres respektive geogra- fiske markeder. Denne tovejshandel internt i en koncern kan ses både i fællesskabsproducenternes øgede indkøb og i deres øgede eksportsalg. Øget handel anses derfor for at være et normalt fænomen, der følger af erhvervs- grenens globalisering. (144) Handelsaktiviteten tegnede sig for 14,0 % af EF-erhvervs- grenens samlede salgsmængde i undersøgelsesperioden. Eksportsalget af egenproduceret PET-folie, der steg med 7,4 % i den undersøgte periode, stod for 16,7 % af den samlede salgsmængde i undersøgelsesperioden. 19. 8. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 219/29 4. Konklusion om skade være i fare, hvis den begynder at lukke sine produktions- anlæg. (145) Der kan ikke ses bort fra, at andre faktorer end subsi- dieret import fra Indien, navnlig import fra Sydkorea, til EF-erhvervsgrenens vanskelige kan have bidraget situation. Den betydelige stigning i den importerede mængde varer fra Indien, disse varers øgede markeds- andel, de betydelige prisfald og prisunderbuddet fra de pågældende varers side har imidlertid haft betydelige situation. negative Kommissionen har derfor konkluderet, at denne import isoleret set har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, og en eventuel skade forårsaget af andre faktorer var ikke af en sådan betydning, at denne årsagssammen- hæng er brudt. EF-erhvervsgrenens følger for F. FÆLLESSKABETS INTERESSER 1. Indledende bemærkning (146) Kommissionen foretog på grundlag af alle de afgivne oplysninger en foreløbig analyse af, hvorvidt der til trods for de skadelige virkninger af den subsidierede import forelå tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Fællesskabets interesse at indføre foranstalt- ninger i dette særlige tilfælde. Med henblik herpå og i henhold til artikel 31, stk. 1, i grundforordningen over- vejede Kommissionen på grundlag af de foreliggende oplysninger virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt følgerne af I denne forbindelse blev der lagt særlig vægt på den virkning, som eventuelle antisubsidieforanstaltninger ville have på EF-erhvervsgrenen, på de ikke-klagende EF-producenter, på importørerne samt på brugerne af den pågældende vare. træffe foranstaltninger. ikke at 2. EF-erhvervsgrenens interesser (147) Som det fremgår af ovenstående har EF-erhvervsgrenen stået over for vanskeligheder, som er knyttet til tilstede- værelsen af subsidierede importerede varer fra Indien. Kommissionen finder, at EF-erhvervsgrenen fortsat vil være udsat for prisunderbud og det deraf følgende pris- tryk, der førte til forværringen af dens rentabilitet, hvis der ikke træffes foranstaltninger til at afhjælpe virknin- gerne af den subsidierede import. Hvis en sådan situa- tion tillades at fortsætte, vil EF-producenterne ikke have andet alternativ end at lukke visse produktionslinjer eller endda hele fabrikker, der udelukkende anvendes til frem- stilling af PET-folie. 3. Andre EF-producenters interesser (149) Som ovenfor nævnt modtog Kommissionen tre besva- relser fra ikke-klagende EF-producenter. Imidlertid tog kun en ikke-bundet producent stilling til virkningerne af den fra Indien importerede PET-folie. Selskabet frem- førte, at skønt de indiske selskaber ikke eksporterer til de segmenter, hvor det opererer, er de indirekte virkninger på dets priser betydelige. Undersøgelsen har bekræftet, at dette gennemsigtighed. PET-foliemarkedets Enhver prisændring i et segment har en omgående virk- ning i alle de øvrige segmenter. skyldes andre ikke-bundne Det må derfor foreløbigt konkluderes, at en indførelse af udligningsforanstaltninger vil have en positiv virkning på rentabilitet gennem øgede priser, og på grundlag af de foreliggende oplysninger er det ikke sandsynligt, at sådanne foran- staltninger vil påvirke de bundne producenter i Fælles- skabet. EF-producenters 4. Importørernes interesser (150) Som ovenfor nævnt sendte Kommissionen spørgeske- maer til alle kendte importører af den undersøgte vare, dvs. til 12 selskaber, men den modtog kun fire under- byggede besvarelser. Det fremgår af de indhentede oplys- importørerne i Fællesskabet køber den af ninger, at undersøgelsen omfattede vare fra en række leverings- kilder, som omfatter Indien og EF-erhvervsgrenen. Det kan således konkluderes, at de ud over at importere PET-folie med oprindelse i Indien også handler med PET-folie købt fra EF-erhvervsgrenen. For tre selskaber, som besvarede spørgeskemaet, udgjorde salget af PET- folie mindre end 50 % af deres samlede omsætning. (151) Da de blev bedt om at fremsætte bemærkninger til de virkninger, en eventuel indførelse af udligningsforanstalt- ninger kunne have for deres virksomhed, hævdede kun to importører, at det var sandsynligt, at indførelsen af sådanne foranstaltninger ville påvirke dem negativt. (152) Da der ikke er fundamentale kvalitetsforskelle mellem den vare, der importeres fra Indien og andre oprindelses- finder lande, og den i Fællesskabet fremstillede vare, Kommissionen, at importørerne i Fællesskabet ikke vil have vanskeligt ved at fremskaffe varer fra andre leve- ringskilder end Indien, navnlig da der ikke er mangel på udbud på verdensmarkedet. (148) Ved mangel på foranstaltninger kan de tre klagende EF-producenters langsigtede overlevelse endda være i fare, da disse selskaber ikke fremstiller andre varer. Omkring 2 500 arbejdspladser i EF-erhvervsgrenen vil På dette grundlag har Kommissionen foreløbigt konklu- deret, at en indførelse af udligningsforanstaltninger sand- synligvis ikke vil have alvorlige følger for importørerne i Fællesskabet. L 219/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 8. 1999 5. Brugernes interesser (153) Kommissionen sendte også spørgeskemaer til 29 brugere af PET-folie i Fællesskabet og modtog to fyldestgørende besvarelser. Det konkluderedes generelt og på grundlag af de modtagne besvarelser og den lave besvarelsespro- cent, at resultatet af undersøgelsen højst sandsynligt ikke ville have vigtige følger for virksomhederne i brugerin- dustrien, enten fordi PET-folie som et råmateriale ikke er en betydningsfuld omkostningsfaktor for dem, eller fordi deres produktion af varer baseret på PET-folie kun tegner sig for en mindre del af deres samlede produk- tion. Det kan tilføjes, at brugere, der køber PET-folie fra Indien, ofte også køber denne vare fra andre leveran- dører, herunder producenter i EF og andre tredjelande. 6. Konklusion om Fællesskabets interesser (154) Efter at have undersøgt de forskellige involverede in- teresser og alle ovennævnte aspekter har Kommissionen foreløbigt fastslået, at der ikke er tvingende årsager til ikke at gribe ind over for den pågældende import. G. MIDLERTIDIG TOLD (155) På grundlag af konklusionerne vedrørende subsidier, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser finder Kommissionen, at det er nødvendigt at indføre midlertidige udligningsforanstaltninger. (156) Ved fastsættelsen af niveauet for disse foranstaltninger tog Kommissionen hensyn til, at EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige pris på fællesskabsmarkedet faldt betydeligt i den undersøgte periode og ikke var rentabel. For at athjælpe virkningerne af den skadelige subsidie- ring i denne situation fandt Kommissionen, at priserne på den subsidierede import burde øges til et ikke-skade- voldende niveau. Dette niveau blev fastsat på grundlag af EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige produktions- omkostninger plus en fortjenstmargen på 6 %. Det fremgik af undersøgelsen, at en sådan fortjenstmargen burde anses for at være et passende minimum under hensyntagen til behovet for langfristede investeringer i en kapitalintensiv industri og til det beløb, som EF- erhvervsgrenen med rimelighed kunne forvente at tjene, hvis der ikke forelå skadelig subsidiering. Det beløb, som var nødvendigt for at afhjælpe skaden eller skadesmar- genen, blev fastlagt ved en sammenligning type for type mellem de som ovenfor fastsatte ikke-skadevoldende importpriser med de faktiske importpriser, der blev benyttet ved beregningen af prisunderbuddet. Dette beløb blev derefter udtrykt i procent af den faktiske cif-importpris, Fællesskabets grænse, ufortoldet, hvilket gav skadesmargenen. (157) Udligningstolden bør i overensstemmelse med artikel i grundforordningen fastsættes svarende til 12, stk. 1, subsidiemargenen, medmindre er lavere. Der blev derfor fastsat følgende told for samar- bejdsvillige producenter: skadesmargenen — Ester Industries Ltd — Flex Industries Ltd — Garware Plastics & Polyesters Ltd — India Polyfilms Ltd — Jindal Polyester Ltd — MTZ Polyesters Ltd — Polyplex Corporation Ltd 12,6 % 13,8 % 6,7 % 7,1 % 7,1 % 37,2 % 20,3 %. (158) I betragtning af den høje grad af samarbejde, der omfat- tede mere end 80 % af importen til Fællesskabet af den pågældende vare med oprindelse i Indien, fandtes det passende at fastsætte tolden for ikke-samarbejdsvillige selskaber med samme sats som den højeste sats, der er blevet for de samarbejdsvillige selskaber, dvs. 37,2 %. Ved dette niveau sikres det, at manglende samar- bejdsvilje ikke belønnes, og at unddragelse af told begrænses mest muligt. fastsat antisubsidieundersøgelse. De (159) De individuelle toldsatser, der er anført i denne forord- ning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende afspejler derfor den situation, der konstateredes ved undersø- gelsen. Disse toldsatser finder derfor udelukkende anven- delse på import af varer med oprindelse i det pågæl- dende land og fremstillet af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer fremstillet af alle andre selskaber, der ikke i den relevante del af denne er udtrykkeligt nævnt forordning, herunder forbundne forretningsmæssigt enheder, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af satsen for resttolden. (160) Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f. eks. efter ændring af den pågældende virk- fremsendes straks til Kommissionen somheds navn) især om sammen med alle relevante oplysninger, ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknyt- ning til den pågældende navneændring. H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE (161) Af hensyn til god administration bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den tidsfrist, der er anført i indledningsmeddelelsen, kan tilkendegive deres syns- punkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Endvidere bør det fastslås, at alle afgørelser, der træffes med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på en endelig told — 19. 8. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 219/31 UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Der indføres en midlertidig udligningstold på importen af 1. polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) henhørende under KN- kode 3920 62 19 (Taric-kode 3920 62 19*10, 3920 62 19*15, 3920 62 19*35, 3920 62 19*30, 3920 62 19*25, 3920 62 19*50, 3920 62 19*45, 3920 62 19*40, 3920 62 19*65, 3920 62 19*60, 3920 62 19*55, 3920 62 19*80, 3920 62 19*75, 3920 62 19*70, 3920 62 19*81, 3920 62 19*87, 3920 62 19*85, 3920 62 19*89, 3920 62 19*91) og 3920 62 90 (Taric-kode 3920 62 90*30, 3920 62 90*91) og med oprindelse i Indien. Tolden fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fælles- 2. skabets grænse, ufortoldet: Fremstillet af Ester Industries Ltd 75-76, Amrit Nagar, Gehind NDSE-I, Nueva Delhi — 110 003, Indien Flex Industries Ltd A-1, Sector 60 Noida — 201 301 (UP), Indien Garware Plastics & Polyesters Ltd Western Express Highway Mumbai — 400 057, Indien India Polyfilms Ltd 112, Indra Prakash Building 21, Barakhamba Road New Delhi — 110 001, Indien Jindal Polyester Ltd 115-117, Indra Prakash Building 21, Barakhamba Road New Delhi — 110 001, Indien MTZ Polyesters Ltd Sarnath Center Upvan Area, Upper Govind Nagar Malad (E) Mumbai — 400 097, Indien Polyplex Corporation Ltd 75, Amrit Nagar New Delhi — 110 003, Indien Alle andre indiske selskaber Toldsats (%) 12,6 13,8 6,7 7,1 7,1 Taric-tillægskode A026 A027 A028 A029 A030 37,2 A031 20,3 37,2 A032 A999 Gældende bestemmelser vedrørende told fnder anven- 3. delse, medmindre andet er fastsat. 4. De i stk. 1 omhandlede varers overgang til fri omsætning i Fællesskabet er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told. De berørte parter kan inden for en frist på en måned fra datoen for nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærk- ninger til dens anvendelse, jf. artikel 31, stk. 4, i forordning (EF) nr. 2026/97. Artikel 2 Artikel 3 De berørte parter kan inden for en frist på femten dage fra tidspunktet for nærværende forordnings ikrafttræden tilkende- give deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen, jf. dog artikel 30 i forordning (EF) nr. 2026/97. Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på fire måneder. L 219/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 8. 1999 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 17. august 1999. På Kommissionens vegne Karel VAN MIERT Medlem af Kommissionen