title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1554/99 von Cristiana Muscardini (UEN) an die Kommission. Krise in der Schweinezucht.

eurovoc_concepts:
over-production
pigmeat
producer price
swine

text: C 219 E/8 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 1. 8. 2000 Da die Kommission festgestellt hat, da(cid:223) ihr zumindest (cid:252)ber den vorstehend genannten Erla(cid:223) vom 30. Juni 1998 keine Mitteilung gemacht wurde, womit Frankreich gegen Artikel 20 der Verordnung versto(cid:223)en hat, wird sie sobald wie m(cid:246)glich pr(cid:252)fen, welche Schritte in dieser Angelegenheit zu unternehmen sind. (1) ABl. L 61 vom 3. 3. 1997. (2) ABl. L 325 vom 27. 11. 1997. (2000/C 219 E/011) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1554/99 von Cristiana Muscardini (NI) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Krise in der Schweinezucht Kann die Kommission best(cid:228)tigen, da(cid:223) sich im obengenannten Sektor die (cid:220)berschu(cid:223)produktion auf rund 20 % bel(cid:228)uft? Wenn ja, ist sie der Auffassung, da(cid:223) dies die Hauptursache der von den Berufsverb(cid:228)nden angeprangerten Krise ist, oder ist sie der Meinung, da(cid:223) es andere Gr(cid:252)nde daf(cid:252)r gibt? Gegebenenfalls welche? Hat die Kommission die M(cid:246)glichkeit, den (cid:220)berschu(cid:223) durch die Einf(cid:252)hrung einer Produktionsh(cid:246)chstgrenze im Bereich der Gemeinschaft einzuschr(cid:228)nken? Ist sie nicht der Auffassung, da(cid:223) die Einf(cid:252)hrung einer einheitlichen Rechtsvorschrift f(cid:252)r Umwelt- und Gesundheitsschutz auf dem gesamten Gebiet der EU die Herstellung von gleichen Ausgangsbedingungen f(cid:252)r alle beg(cid:252)nstigen w(cid:252)rde? Weshalb l(cid:228)(cid:223)t sie nicht jeder zollfreien Einfuhr von Schweinen aus Drittl(cid:228)ndern eine Ausfuhr von verarbeitetem Schweinefleisch in gleicher Menge auf andere M(cid:228)rkte als die der Gemeinschaft entsprechen? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (11. Oktober 1999) In den letzten Jahren ist die Schweinefleischerzeugung in der Gemeinschaft angestiegen. So betrug die Erzeugung 1997 insgesamt 16,25 Mio. Tonnen und stieg 1998 um 8 % auf 17,56 Mio. Tonnen an. Auch f(cid:252)r 1999 wird ein Anstieg der Produktion um 2 % erwartet, der haupts(cid:228)chlich im ersten Halbjahr erfolgen d(cid:252)rfte. Im zweiten Halbjahr 1999 und im ersten Halbjar 2000 ist mit einem Produktionsr(cid:252)ckgang zu rechnen. Die durch Ausfuhrerstattungen gef(cid:246)rderten Ausfuhren von Schweinefleisch nach Drittl(cid:228)ndern betrugen im Jahr 4 des GATT (1. Juli 1998(cid:141)30. Juni 1999) 743 000 Tonnen, also 4 % der Gesamt- erzeugung, die als (cid:220)bersch(cid:252)sse anzusehen sind. Die (cid:220)bersch(cid:252)sse an Schweinefleisch waren eindeutig ein Hauptgrund f(cid:252)r die (cid:228)u(cid:223)erst niedrigen Erzeuger- preise im zweiten Halbjahr 1998 und im ersten Halbjahr 1999. Der Schweinefleischmarkt unterliegt zyklischen Schwankungen, wobei alle drei bis f(cid:252)nf Jahre hohe Produktionsmengen anfallen und die Preise entsprechend sinken. Die (cid:220)bersch(cid:252)sse hatten aber auch andere Ursachen: Durch die Wirtschaftskrisen in den wichtigsten Einfuhrl(cid:228)ndern und den verst(cid:228)rkten Wettbewerb von anderen Ausfuhrl(cid:228)ndern wurden die Probleme der europ(cid:228)ischen Schweinefleischerzeuger noch versch(cid:228)rft. Die Kommission hat mit den Mitgliedstaaten mehrfach m(cid:246)gliche Ma(cid:223)nahme zur Produktionsbegrenzung er(cid:246)rtert. Diese Ma(cid:223)nahmen fanden seitens der Mitgliedstaaten jedoch kaum Unterst(cid:252)tzung. Bei diesen Gespr(cid:228)chen hat die Kommission auch darauf hingewiesen, da(cid:223) die Mitgliedstaaten die einzelstaatlichen und gemeinschaftlichen Umweltschutzvorschriften konsequent anwenden sollten, da dies dazu beitragen k(cid:246)nnte, allzu hohe (cid:220)bersch(cid:252)sse zu vermeiden. Die Quoten f(cid:252)r die zollfreie Einfuhr im GATT-Jahr 1998-1999 beliefen sich auf 7 000 Tonnen; es wurden aber nur 2 500 Tonnen eingef(cid:252)hrt. f(cid:252)r subventionierte Schweinefleischausfuhren eine Obergrenze von 483 000 Tonnen festgesetzt, die voll ausgesch(cid:246)pft wurde. Die Ausfuhren der Gemeinschaft betrugen also ein Vielfaches der zollfreien Einfuhren. Im selben GATT-Jahr hat die Gemeinschaft


title: QUESTION ECRITE no 1491/99 de Struan STEVENSON Interconnexion dans le domaine de l'électricité entre l'Écosse et l'Irlande du Nord

eurovoc_concepts:
Germany
Northern Ireland
Scotland
electrical energy
exclusive purchasing agreement
infringement of EU law
purchase
restriction on competition


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1888/1999 av den 1 september 1999 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: L 232/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 9. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1888/1999 av den 1 september 1999 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1785/81 av den 30 juni 1981 om den gemensamma organisationen av mark- naden för socker (1), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1148/98 (2), med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1422/95 av den 23 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för import av melass inom sockersektorn och om ändring av förordning (EEG) nr 785/68 (3), särskilt artiklarna 1. 2 och 3. 1 i denna, och med beaktande av följande: 1. 2. 3. I förordning (EG) nr 1422/95 föreskrivs att cif-import- priset för melass, i fortsättningen kallat ”representativt pris” skall fastställas i enlighet med kommissionens förordning (EEG) nr 785/68 (4). Detta pris bör fastställas för den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i den förordningen. i detta för melass beräknas för ett Det representativa priset fall i gemenskapen, gränsövergångsställe Amsterdam. Detta pris bör beräknas med utgångspunkt i de mest förmånliga uppköpsmöjligheterna på världs- marknaden, vilka fastställs på grundval av noteringarna eller priserna på den marknaden, justerade efter eventu- förhållande till standardkvali- ella kvalitetsskillnader i teten. Standardkvaliteten för melass har definierats i förordning (EEG) nr 785/68. Vid fastställandet av de mest förmånliga uppköpsmöjlig- heterna på världsmarknaden bör hänsyn tas till all infor- mation om anbud på världsmarknaden, priser som regi- strerats på viktigare marknader i tredje land och försälj- ningskontrakt som ingåtts i internationell handel och till kommissionens kännedom antingen som kommit direkt eller via medlemsstaterna. I enlighet med artikel 7 i förordning (EEG) nr 785/68 får detta fastställande bygga på genomsnittet av flera priser, på villkor att detta för den genomsnitt kan betraktas som representativt faktiska marknadsutvecklingen. 4. Informationen skall inte beaktas när det inte är fråga om varor av sund och god marknadsmässig kvalitet eller om det pris som anges i anbudet endast gäller en liten kvantitet och inte är representativt för marknaden. Dess- utom skall det bortses från anbudspriser som inte kan antas vara representativa för den faktiska marknadsut- vecklingen. För att få upplysningar om melass av standardkvalitet som är jämförbara måste, allt efter den erbjudna melas- sens kvalitet, priserna höjas eller sänkas i förhållande till de resultat som erhållits i enlighet med artikel 6 i förord- ning (EEG) nr 785/68. Ett representativt pris får i undantagsfall förbli oför- ändrat under en begränsad period när det anbudspris som legat till grund för det föregående fastställandet av det representativa priset inte har kommit till kommissio- nens kännedom och de anbudspriser som finns tillgäng- liga inte verkar vara tillräckligt representativa för den faktiska marknadsutvecklingen och skulle medföra plöts- liga och väsentliga förändringar av det representativa priset. När det finns en skillnad mellan utlösningspriset för produkten i fråga och det representativa priset bör till- läggsbeloppen för import fastställas på de villkor som anges i artikel 3 i förordning (EG) nr 1422/95. Om importtullen upphävs tillfälligt i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 bör särskilda belopp fast- ställas för dessa tullar. Tillämpningen av dessa bestämmelser medför att de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av produkterna i fråga bör fastställas så som anges i bilagan till denna förordning. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. 5. 6. 7. 8. 9. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De representativa priser och de tilläggsbelopp som skall till- lämpas vid import av den produkt som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1422/95 fastställs i enlighet med bilagan. (1) EGT L 177, 1. 7. 1981, s. 4. (2) EGT L 159, 3. 6. 1998, s. 38. (3) EGT L 141, 24. 6. 1995, s. 12. (4) EGT L 145, 27. 6. 1968, s. 12. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 2 september 1999. 2. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 232/5 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 1 september 1999. På kommissionens vägnar Neil KINNOCK Ledamot av kommissionen Förordning om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn BILAGA KN-nummer Representativt pris per 100 kg nettovikt av produkten i fråga Tilläggsbelopp per 100 kg nettovikt av produkten i fråga (i EUR) Den tull som skall tas ut på grund av det upphävande som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 per 100 kg nettovikt av produkten i fråga (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,19 7,28 0,28 0,03 — — (1) Fastställande för den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i den ändrade förordningen (EEG) nr 785/68. (2) Detta belopp skall i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 ersätta den tullsats som Gemensamma tulltaxan föreskriver för dessa produkter


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1498/99 esittäjä(t): Hans Kronberger (NI) komissiolle. Palkkasotureita välittävät yritykset.

eurovoc_concepts:
international conflict
mercenary

formats: html pdf print

text: C 170 E/24 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 6. 2000 allekirjoitetaan vuoden 1999 syksyll(cid:228). Liikennev(cid:228)yl(cid:228)(cid:228) X koskevan yhteisymm(cid:228)rrysp(cid:246)yt(cid:228)kirjan valmisteluja on pitkitetty jo muutaman kuukauden ajan alueella vallitsevan vaikean poliittisen tilanteen sek(cid:228) Kosovon kriisi vuoksi. Komissiolla ei ole tietoja, jotka vahvistaisivat, ett(cid:228) v(cid:228)yl(cid:228)n X kehitt(cid:228)mist(cid:228) olisi suosittu v(cid:228)yl(cid:228)n VIII kustannuksella. L(cid:228)hitulevaisuudessa Balkanin alueen liikennev(cid:228)yli(cid:228), siis my(cid:246)s v(cid:228)yli(cid:228) VIII ja X, kehitet(cid:228)(cid:228)n mit(cid:228) todenn(cid:228)k(cid:246)i- simmin 10. kes(cid:228)kuuta 1999 vahvistetun Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen puitteissa, jota komissio my(cid:246)s tukee aktiivisesti. joilla kyseiset maat voidaan yhdist(cid:228)(cid:228) laajentuneisiin Euroopan Sellaisten liikennev(cid:228)ylien kehitt(cid:228)minen, laajuisiin liikenneverkkoihin, on osa yhteis(cid:246) strategiaa, jolla edistet(cid:228)(cid:228)n vakautus- ja assosiaatioprosessia t(cid:228)ll(cid:228) alueella. T(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) yhteis(cid:246) on my(cid:246)nt(cid:228)nyt rahoitustukea liikennev(cid:228)ylien VIII ja X kunnostami- seen PHARE-ohjelmasta. Balkanin maista Kroatia ja Jugoslavian liittotasavalta eiv(cid:228)t kuitenkaan ole toistai- seksi tukikelpoisia. Vuosina 1994(cid:129)1997 PHARE-ohjelmasta tuettiin (n. 60,6 M€:lla) monien liikennev(cid:228)yl(cid:228)n VIII tieosuuksien parannust(cid:246)it(cid:228) Albaniassa, kuten teiden levennyst(cid:246)it(cid:228), uusien siltojen rakentamista ja p(cid:228)(cid:228)llystyst(cid:246)it(cid:228). Samaan aikaan PHARE-ohjelmasta tuettiin Durrºsin sataman kunnostust(cid:246)it(cid:228) 3,6 M€:lla. Bulgariassa kunnostettiin kansallista tieverkkoa, my(cid:246)s muutamia v(cid:228)yl(cid:228)n VIII tieosuuksia, PHARE-ohjelmasta saadulla 40 M€:n suuruisella tuella. Vuosien 1996 ja 1997 PHARE-ohjelmista rahoitettiin entisen Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa kulkevan v(cid:228)yl(cid:228)n X varrella sijaitsevien Bogorodican ja Medzitlijan rajavartioasemahankkeita 6 M€:lla. Lis(cid:228)ksi ohjelmasta tuettiin Demir Kapijan ja Kreikan rajan v(cid:228)lisen tieosuuden uudistamista 11 M€:lla. Euroopan investointipankin my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) 70 M€:n suuruisella lainalla sek(cid:228) 12 M€:n suuruisella yhteis(cid:246)n korkotuella on ollut mahdollista kunnostaa v(cid:228)ylien VIII ja X tieosuuksia. (2000/C 170 E/024) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1498/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hans Kronberger (NI) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Palkkasotureita v(cid:228)litt(cid:228)v(cid:228)t yritykset Viime aikoina on kuultu yh(cid:228) useammin palkkasotureita v(cid:228)litt(cid:228)vist(cid:228) yrityksist(cid:228), jotka on yleens(cid:228) organisoitu Euroopasta k(cid:228)sin ja jotka toimivat ennen kaikkea Afrikassa, mutta my(cid:246)s muilla sotan(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:246)ill(cid:228). 1. 2. 3. Onko komissio tietoinen t(cid:228)st(cid:228) asiasta? Katsooko komissio, ett(cid:228) t(cid:228)llaisten yritysten torjuminen on teht(cid:228)v(cid:228), joka edellytt(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n toimia? Onko komissio jo ryhtynyt toimiin t(cid:228)llaisen vehkeilyn est(cid:228)miseksi? Jos on, millaisiin? Jos ei, miksi ei? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (7. lokakuuta 1999) Komissio on tietoinen palkkasotureita Afrikan maihin ja muille sotan(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:246)ille v(cid:228)litt(cid:228)vist(cid:228) yrityksist(cid:228) ja on huolestunut t(cid:228)st(cid:228) kehityksest(cid:228). Komission mielest(cid:228) kansainv(cid:228)lisen yhteis(cid:246)n olisi harkittava tehokkaita toimia, ja se on kiinnostuneena pannut merkille Yhdistyneiden kansakuntien toimet t(cid:228)ll(cid:228) alalla. joilla t(cid:228)h(cid:228)n ilmi(cid:246)(cid:246)n voidaan vastata, Komission mielest(cid:228) sellaisissa tapauksissa, joissa yritykset ovat sijoittuneet j(cid:228)senvaltioihin tai v(cid:228)rv(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t j(cid:228)senmaiden kansalaisia, vastuu yritysten toimintaan kohdistuvista toimista, my(cid:246)s yritysten mahdollisesta torjumisesta, on ensisijaisesti kyseisten j(cid:228)senvaltioiden viranomaisilla


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1581/99 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione. Direttiva sull'igiene dei molluschi.

eurovoc_concepts:
foodstuffs legislation
health control
mollusc
public health

text: 20. 6. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 170 E/39 in base a modalit(cid:224) ben definite, dallo Stato organismi competenti). La consultazione viene condotta, membro con le parti piø rappresentative che esso stesso designa. La Commissione si riserva tuttavia la possibilit(cid:224) di interrogare gli Stati membri in merito alle disposizioni poste in atto per tale consultazione, disposizioni che gli Stati membri sono tenuti a descrivere conformemente all(cid:146)articolo 16, paragrafo 1, lettera d) del regolamento. La Commissione ricorrer(cid:224) a tale possibilit(cid:224) ogni qual volta ci(cid:242) si render(cid:224) necessario. (1) GU L 161 del 26. 6. 1999. (2000/C 170 E/042) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1581/99 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Direttiva sull(cid:146)igiene dei molluschi La Commissione conosce l(cid:146)impatto della direttiva 91/0492/CEE (1) sugli operatori che raccolgono molluschi in acque classificate di categoria C? La classificazione Ł determinata da una serie di controlli sugli E. Coli, un procedimento di analisi che non Ł un indicatore adeguato nel caso dei molluschi in quanto l(cid:146)organismo patogeno Ł un virus e non un batterio. Inoltre l(cid:146)applicazione del limite ai mitili che vengono cotti e pertanto pongono una minore minaccia alla salute pubblica rispetto alle ostriche che tradizionalmente vengono mangiate crude Ł considerato inappropriato. I mezzi di sussistenza dei pescatori del fiume Teign, che si trova sul confine tra le categorie B e C, vengono minacciati dall(cid:146)applicazione dei massimali per i mitili. La Commissione vorr(cid:224) rivedere urgentemente la direttiva in modo che possa sopravvivere la lunga tradizione di raccolta di molluschi? (1) GU L 268 del 24. 9. 1991, pag. 1. Risposta del sig. Byrne a nome della Commissione (5 novembre 1999) Il monitoraggio delle zone di produzione per la classificazione prevista al Cap. I dell(cid:146)allegato alla Direttiva 91/0492/CEE del 15 luglio 1991 che stabilisce norme sanitarie applicabili alla produzione e alla commercializzazione dei molluschi bivalvi vivi, si basa sul numero totale di colibatteri fecali o di colibatteri. La classificazione si riferisce alle zone di produzione per i molluschi bivalvi vivi e stabilisce se i molluschi in questione possono essere destinati al consumo umano, devono essere depurati o ricollocati nel vivaio. Le norme microbiologiche applicabili alla produzione di mitili cotti sono definite nella Decisione della Commissione 93/0051/CEE del 15 dicembre 1992 sulle norme microbiologiche per la produzione di crostacei e molluschi cotti (1). D(cid:146)altra parte la Commissione, per garantire un sistema di monitoraggio efficace per quanto riguarda la rilevazione di virus e la definizione di norme standard per quanto riguarda la contaminazione da virus e batteri, ha presentato una proposta di Decisione del Parlamento e del Consiglio relativa ai laboratori di riferimento per il controllo delle contaminazioni batteriologiche e virali dei molluschi bivalvi (2). Il Parlamento ha comunicato il suo parere (3) e il Consiglio ha adottato la proposta, dopo aver modificato la base giuridica dall(cid:146)art. 100a all(cid:146)art. 43 del Trattato CE, il 29 aprile 1999, con Decisione del Consiglio 1999/0313/CE del 29 aprile 1999 relativa ai laboratori di riferimento per il controllo delle contaminazioni batteriologiche e virali dei molluschi bivalvi (4). Attualmente la Commissione sta preparando una revisione generale della legislazione comunitaria sull(cid:146)i- giene degli alimenti, ivi compresa una revisione della legislazione relativa alla produzione e alla commercializzazione di prodotti di origine animale. Il fiume Teign recentemente Ł stato oggetto di riconoscimento conformemente alle disposizioni della Direttiva del Consiglio 79/0923/CEE relativa ai requisiti di qualit(cid:224) delle acque destinate alla molluschicol- tura. La tutela consentita da questo riconoscimento relativo ai requisiti di qualit(cid:224) delle acque dovrebbe comportare in futuro una riduzione dell(cid:146)inquinamento. (1) GU L 13 del 21. 1. 1993. (2) GU C 267 del 3. 9. 1997. (3) GU C 304 del 6. 10. 1997. (4) GU L 120 dell(cid:146)8. 5. 1999


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1503/99 från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen. Situationen för den fiskeflotta som ingår i gemensamma bolag med ägare från EU och Argentina.

eurovoc_concepts:
Argentina
European company
fisheries policy
fishery management
fishing agreement
fishing fleet
mixed-ownership company

text: 20. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170 E/25 (2000/C 170 E/025) SKRIFTLIG FR¯GA E-1503/99 fr(cid:229)n Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) till kommissionen (1 september 1999) ˜mne: Situationen f(cid:246)r den fiskeflotta som ing(cid:229)r i gemensamma bolag med (cid:228)gare fr(cid:229)n EU och Argentina Med anledning av att fiskeavtalet mellan EU och Argentina l(cid:246)per ut inom kort har Argentinas regering antagit en rad best(cid:228)mmelser p(cid:229) fiskeomr(cid:229)det som (cid:228)r klart diskriminerande mot EU:s fiskeflotta. Dessa best(cid:228)mmelser f(cid:246)rsvagar och strider mot det g(cid:228)llande avtalet, bland annat genom att fiskekvoter f(cid:246)rdelas och begr(cid:228)nsas, frysflottans avs(cid:228)ttningsomr(cid:229)den fastst(cid:228)lls, antalet arbetstagare fr(cid:229)n EU i bes(cid:228)ttningarna begr(cid:228)nsas och arbetstagare fr(cid:229)n EU f(cid:229)r sv(cid:229)rare att f(cid:229) visum, etc. P(cid:229) grund av denna situation har en grupp rederier fr(cid:229)n gemenskapen, etablerade fr(cid:228)mst i Galicien, ingivit ett klagom(cid:229)l till domstolen mot kommis- sionen d(cid:228)r de inv(cid:228)nder mot att en fullst(cid:228)ndig passivitet fr(cid:229)n EU-institutionernas sida inf(cid:246)r den argentinska regeringens unilaterala (cid:229)tg(cid:228)rder det har gett ett bristande r(cid:228)ttsligt skydd. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder kommer kommissionen att vidta f(cid:246)r att f(cid:246)rsvara intressena hos gemensamma bolag med (cid:228)gare fr(cid:229)n EU och Argentina, som (cid:228)r verksamma p(cid:229) de argentinska vattnen? F(cid:246)re vilket datum kommer kommissionen att anta s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder? Varf(cid:246)r har inte EU hittills gjort n(cid:229)gra anstr(cid:228)ngningar i den riktningen? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Franz Fischler (7 oktober 1999) Under de senaste (cid:229)ren har f(cid:229)ngsterna av argentinsk kummel (Merluccius hubbsi) i Argentinas exklusiva ekonomiska zon (cid:246)kat kraftigt vilket har hotat bevarandet av detta best(cid:229)nd. Den argentiska regeringen har d(cid:228)rf(cid:246)r fattat beslut om (cid:148)emergencia pesquera(cid:148) och vidtagit en rad (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r best(cid:229)ndets f(cid:246)rvaltning och bevarande. N(cid:229)gra av dessa (cid:229)tg(cid:228)rder har p(cid:229)verkat verksamheten f(cid:246)r de fartyg som bedriver fiske inom ramen f(cid:246)r fiskeavtalet mellan gemenskapen och Argentina. Gemenskapen menar att antagandet av dessa (cid:229)tg(cid:228)rder, utan att gemenskapen har r(cid:229)dfr(cid:229)gats, p(cid:229)verkar den allm(cid:228)nna balansen i avtalet. Kommissionen har vid ett flertal tillf(cid:228)llen klart och tydligt deklarerat sin st(cid:229)ndpunkt f(cid:246)r den argentinska sidan, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller skillnaden i behandlingen av frysfartyg och fartyg som hanterar f(cid:228)rsk fisk. Dessutom har de utbetalningar som skulle gjorts f(cid:246)r vetenskapligt och tekniskt samarbete enligt fiskeavtalet mellan gemenskapen och Argentina stoppats. Trots att detta avtal och de r(cid:228)ttigheter och skyldigheter som f(cid:246)ljer av det f(cid:246)r de avtalsslutande parterna l(cid:246)pte ut den 24 maj 1999, och att b(cid:229)de gemensamma bolag och fartyg som (cid:246)verf(cid:246)rts inom ramen f(cid:246)r detta avtal (cid:228)r enheter enligt argentinsk lag, har kommissionen regelbunden kontakt med de argentinska myndigheterna och f(cid:246)ljer noggrant denna situations utveckling. (2000/C 170 E/026) SKRIFTLIG FR¯GA E-1505/99 fr(cid:229)n Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) till kommissionen (1 september 1999) ˜mne: Situationen f(cid:246)r fiskeflottan i NAFO-omr(cid:229)det (Organisationen f(cid:246)r fisket i nordv(cid:228)stra Atlanten) och de bilaterala f(cid:246)rbindelserna mellan EU och Kanada Gemenskapens fiskeflotta som (cid:228)r verksam i internationella farvatten under multilateral NAFO-kontroll har de senaste fem (cid:229)ren erfarit en drastisk minskning av s(cid:229)v(cid:228)l antalet fartyg som till(cid:229)tna f(cid:229)ngstm(cid:228)ngder. Delegationer fr(cid:229)n EU och Kanada sammantr(cid:228)dde nyligen i K(cid:246)ln i Tyskland f(cid:246)r att underteckna ett samarbetsavtal om handel och ekonomi, d(cid:228)r inte fiskefr(cid:229)gor skulle ing(cid:229). Det finns emellertid inte n(cid:229)gon garanti f(cid:246)r att Kanada upph(cid:228)ver lag C-27, som syftar till att staten skall kunna bedriva verksamhet utanf(cid:246)r den exklusiva fiskezonen p(cid:229) 200 sj(cid:246)mil, vilket st(cid:229)r i strid med internationell r(cid:228)tt. Denna situation har lett


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1406/99 του Mary BANOTTI Ιρλανδία και η Σύμβαση CITES

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Ireland
international convention
international trade
protection of animal life
protection of plant life
ratification of an agreement


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1426/99 van Gerhard Hager (NI) aan de Commissie. EU-middelen voor de kerncentrale Krsko (Slovenië).

eurovoc_concepts:
Slovenia
economic support
nuclear power station
nuclear safety
seismic monitoring

text: 1. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 219 E/1 I (Mededelingen) EUROPEES PARLEMENT SCHRIFTELIJKE VRAGEN MET ANTWOORD (2000/C 219 E/001) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1426/99 van Gerhard Hager (NI) aan de Commissie (1 september 1999) Betreft: EU-middelen voor de kerncentrale Krsko (Sloveniº) Oostenrijk speelt, als het gaat om een (cid:132)atoomvrij Midden-Europa(cid:148), al sinds jaar en dag een toonaangevende rol. Niettemin is dit land door kerncentrales omgeven. Aangezien deze centrales veelal niet aan de veiligheidsnormen voldoen, is het voor Oostenrijk van levensbelang dat ze buiten werking worden gesteld. Om deze reden zou ik de Commissie de volgende vragen willen stellen: 1. 2. 3. 4. Krijgt of kreeg de kerncentrale Krsko in de een of andere vorm financiºle steun met EU-middelen? Zo ja, voor welke bedragen wordt of werd dan steun gegeven? In welke vorm wordt of werd deze steun verleend (directe investeringen of kredieten)? In het kader van welke programma(cid:146)s vindt of vond steunverlening plaats? Antwoord van de heer Verheugen namens de Commissie (22 oktober 1999) De veiligheid van de kerncentrales in de Midden- en Oost-Europese landen (LMOE) is een van de voornaamste prioriteiten van de Commissie. Dat staat duidelijk vermeld in Agenda 2000 en in de mededeling van de Commissie aan de Raad en aan het Parlement van maart 1998 (1). In beide documenten worden de kerninstallaties van de LMOE ingedeeld in drie categorieºn: reactoren van westerse makelij, reactoren van sovjetmakelij die gemoderniseerd kunnen worden en reactoren van sovjetmakelij die niet gemoderniseerd kunnen worden. De kerncentrale van Krsko valt onder de eerste categorie. Volgens de mededeling van de Commissie van maart 1998 moet er voor deze categorie voornamelijk voor worden gezorgd dat op lange termijn een hoog veiligheidspeil gehandhaafd blijft. Bovendien heeft de Raad in zijn conclusies van 7 december 1998 over de nucleaire veiligheid in het kader van de uitbreiding van de Unie, de Commissie verzocht om bijvoorbeeld in het kader van het Phare programma te blijven meewerken aan de verbetering van de nucleaire veiligheid in de kandidaat-landen. Met name werd de Commissie gevraagd om in samenwerking met de betrokken landen de ontwikkeling van technisch competente instanties voor nucleaire veiligheid te bevorderen die beschikken over voldoende middelen en volledig onafhankelijk zijn. Bijgevolg wordt momenteel in het kader van het Phare programma steun verleend aan de kerncentrale van Krsko. Er is een bedrag van 500. 000 € uitgetrokken voor het maken van een seismische risicoanalyse van de locatie te Krsko. Het project loopt nu en de eerste resultaten worden tegen eind van dit jaar verwacht. C 219 E/2 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 1. 8. 2000 Voorts is, tevens in het kader van het Phare programma, meer dan 1 miljoen € uitgetrokken om de instantie voor nucleaire veiligheid in Sloveniº te steunen door met name methodologieºn en procedures van de communitaire instanties voor nucleaire veiligheid over te dragen. Ook is technische steun aan de Sloveense instantie voor nucleaire veiligheid gepland om de resultaten van de seismische risicoanalyse van de centrale van Krsko te beoordelen. (1) COM(98) 134 def. (2000/C 219 E/002) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1451/99 van Herbert B(cid:246)sch (PSE) aan de Commissie (1 september 1999) Betreft: Financiering van een project op Ischia (Italiº) Een drietal projecten op Ischia (cid:129) 2 projecten aan de haven van Ischia en 1 project met betrekking tot de onommuurde heilzame bron van Nitrodi buiten de stad Ischia (cid:129) zullen steun krijgen van de Europese Unie. Daar er nog geen begin is gemaakt met de bouw, zou ik de volgende vragen willen stellen: 1. In welke vorm worden deze projecten ondersteund door de Europese Unie? 2. Hoe is de totale financiering gepland en volgens welke verdeelsleutel worden de middelen door de EU en de regio opgebracht? 3. Welke uitvoeringstermijn bestaat er voor de voltooiing van deze projecten? Aanvullend antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (21 december 1999) Volgens de van de Italiaanse overheid ontvangen gegevens worden de betrokken projecten door het Europees Fonds voor Regionale Ontwikkeling medegefinancierd uit hoofde van het operationeel program- ma (cid:132)Valorizzazione del turismo sostenibile nelle regioni dell(cid:146)obiettivo 1(cid:148) van de huidige programmerings- is periode, 1994-1999. De dienst toerisme, die onder de bevoegdheid van de minister-president valt, verantwoordelijk voor de uitvoering van dit programma. Voor elk project wordt de helft van de totale kosten van de werkzaamheden door de Gemeenschap betaald; de kredieten moeten uiterlijk 31 december 1999 zijn vastgelegd en de betalingen moeten uiterlijk 31 december 2001 worden verricht. Voor de vier projecten in de haven van Ischia bedraagt de medefinanciering 2,5 miljoen € (4. 882 miljoen LIT), en voor de verbetering van de warmwaterbron van Nitrodi 691. 000 € (1. 337 miljoen LIT). Naar verwachting zullen de werkzaamheden in het kader van de bovengenoemde projecten in december 2000 worden beºindigd. (2000/C 219 E/003) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1453/99 van Christa Kla(cid:223) (PPE-DE) aan de Commissie (1 september 1999) Betreft: Aanschaffingen van de Commissie op het gebied van de interne logistiek De Commissie streeft ernaar de kosten bij het aanschaffen voor materiaal voor haar interne doeleinden te verlagen. Dit geschiedt hoofdzakelijk door de centrale selectie van enkele grote aanbieders en door het sluiten van termijnen op lange termijn. Is de Commissie zich ervan bewust dat daardoor kleine en middelgrote ondernemingen van de contracten worden uitgesloten en dat bijvoorbeeld ook nieuwe ondernemingen daardoor minder kansen hebben om in de toekomst in aanmerking te komen voor bestellingen


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1527/99 von Stephen HUGHES Lage der somalischen Bevölkerung in Somalia

eurovoc_concepts:
EDF
EU policy
Somalia
accession to an agreement
development aid
fourth Lomé Convention

text: 29. 1. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 27 E/111 Die Kommission hat bisher noch keine (cid:220)berlegungen (cid:252)ber die Schaffung einer Einrichtung zur raschen Intervention im Umweltbereich angestellt. In der Mitteilung der Kommission zur Durchf(cid:252)hrung des Umweltrechts der Gemeinschaft vom Oktober 1996 (3) wurden jedoch mehrere Mechanismen ins Auge gefa(cid:223)t, um die effektive Umsetzung zu verbessern, wie Leitlinien zur Festlegung von Mindestkriterien f(cid:252)r Umweltinspektionen (das Parlament hat am 16. September 1999 zum Vorschlag f(cid:252)r eine Empfehlung des Parlaments und des Rates zur Festlegung von Mindestkriterien f(cid:252)r Umweltinspektionen in den Mitglied- staaten (4) Stellung genommen) und die Einrichtung von Klageninstanzen auf Ebene der Mitgliedstaaten, zusammen mit verbesserten Klagem(cid:246)glichkeiten bei Umweltverst(cid:246)(cid:223)en. Dieser Frage wird im weiteren Zusammenhang der Ratifizierung der Konvention von Aarhus nachgegangen. (1) ABl. C 341 vom 29. 11. 1999. (2) ABl. C 142 vom 21. 5. 1999. (3) (4) KOM(96) 500 endg. KOM(1998) 772. (2000/C 27 E/136) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1527/99 von Stephen Hughes (PSE) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Lage der somalischen Bev(cid:246)lkerung in Somalia Wie gedenkt die Kommission tragf(cid:228)hige Probleml(cid:246)sungen herbeizuf(cid:252)hren, mit denen: a) b) die nominelle Einbeziehung Somalias in die Gruppe der AKP-L(cid:228)nder erm(cid:246)glicht und ein offizieller Beitritt vorgesehen wird, falls aus den Wahlen eine anerkannte Regierung hervorgeht, und die M(cid:246)glichkeit geschaffen wird, da(cid:223) auch ohne eine anerkannte Regierung der somalischen Bev(cid:246)lke- rung Mittel aus den Europ(cid:228)ischen Entwicklungsfonds zur Verf(cid:252)gung gestellt werden k(cid:246)nnen? Antwort von Herrn Pinheiro im Namen der Kommission (6. September 1999) Um die Einbeziehung Somalias in die Gruppe der L(cid:228)nder in Afrika, im karibischen Raum und im Pazifischen Ozean (AKP) zu gew(cid:228)hrleisten, wurde ein besonderer Artikel 364a f(cid:252)r Somalia in das letzte LomØ-Abkommen aufgenommen, aufgrund dessen das Land auf Antrag einer neuen Regierung und nach Beschlu(cid:223) des Ministerrates dem Abkommen beitreten kann. Da es gegenw(cid:228)rtig keine anerkannte Regierung in Somalia gibt, wurden die Restbetr(cid:228)ge des 5. und 6. Europ(cid:228)ischen Entwicklungsfonds (EEF) in H(cid:246)he von 47 Mio. € dem zweiten Wiederaufbauprogramm f(cid:252)r Somalia zugewiesen. Nachdem diese Mittel gebunden waren, wurde eine 15 %ige Erh(cid:246)hung des H(cid:246)chst- betrages (7 Mio. €) f(cid:252)r weitere Finanzierungen beantragt. Alle Vorhaben werden von Nichtregierungs- organisationen und UN-Organisationen durchgef(cid:252)hrt. Die Kommission verwaltet auch die Kofinanzierung seitens Italiens sowie die humanit(cid:228)re Hilfe. (2000/C 27 E/137) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1528/99 von Monica Frassoni (Verts/ALE) an die Kommission Betrifft: Deponie in Dos Aguas, Valencia (Spanien) (1. September 1999) Im September 1998 wurde in Dos Aguas, einer nahe dem Flu(cid:223) Jœcar gelegenen valenzianischen Ortschaft, eine gro(cid:223)e Deponie er(cid:246)ffnet. Die Deponie befindet sich in einer nat(cid:252)rlichen Schlucht mit einem Gef(cid:228)lle


title: QUESTION ECRITE no 1435/99 de Gérard CAUDRON Nocivité, pour les enfants en bas âge, des jouets contenant des phtalates

eurovoc_concepts:
EU policy
France
care of mothers and infants
child
dangerous substance
market approval
miscellaneous industries
plastics
toy industry

text: 29. 1. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 27 E/67 la situation (cid:224) l(cid:146)heure actuelle et les modifications ultØrieurement apportØes (cid:224) la directive Telle est 90/684/CEE par le rŁglement (CE) 1540/98 du Conseil du 29 juin 1998 concernant les aides (cid:224) la construction navale (3), auquel l(cid:146)Honorable Parlementaire fait rØfØrence, n(cid:146)y changent rien. Quant (cid:224) un Øventuel changement de propriØtaire, il n(cid:146)aurait pas davantage d(cid:146)impact sur les restrictions imposØes aux activitØs d(cid:146)Astano. (1) (2) (3) JO L 380 du 31. 12. 1990. JO L 148 du 6. 6. 1997. JO L 202 du 18. 7. 1998. (2000/C 27 E/080) QUESTION (cid:201)CRITE E-1433/99 posØe par Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: RØpartition, sur le territoire espagnol, des aides des Fonds structurels (1er septembre 1999) Il appara(cid:238)t que, mŒme sur une longue pØriode (1994-1999), les ressources financiŁres des Fonds structurels consacrØes aux investissements, notamment celles du FEDER, et reversØes par l(cid:146)(cid:201)tat espagnol aux CommunautØs autonomes relevant de l(cid:146)objectif 1 n(cid:146)ont pas ØtØ distribuØes Øquitablement, selon des critŁres objectifs comme la population et le revenu par habitant. Cela est dß au fait que le gouvernement espagnol se rØserve d(cid:146)octroyer directement plus de 50 % des concours des Fonds, les investissant selon des critŁres qui ne sont pas conformes aux objectifs pour lesquels les Fonds structurels ont ØtØ instituØs, de sorte que la rØpartition territoriale a pour effet de dØtourner les aides de la destination qui est la leur conformØment (cid:224) la lØgislation communautaire. Cette situation est fortement prØjudiciable (cid:224) des CommunautØs autonomes comme la Galice. Quelles raisons, d(cid:146)aprŁs les rŁglements communautaires, peuvent expliquer cette politique de l(cid:146)(cid:201)tat espagnol? Par rapport (cid:224) l(cid:146)ensemble du territoire espagnol, d(cid:146)une part, et (cid:224) la population des CommunautØs autonomes relevant de l(cid:146)objectif 1, d(cid:146)autre part, quelle est la proportion des ressources des Fonds structurels destinØes aux investissements productifs ou (cid:224) la construction d(cid:146)infrastructures, en particulier du FEDER, qui a ØtØ affectØe (cid:224) la Galice au cours de la pØriode 1994-1999? Selon quels critŁres la rØpartition des ressources des Fonds structurels qui seront per(cid:231)ues par l(cid:146)(cid:201)tat espagnol et reversØes aux CommunautØs autonomes relevant de l(cid:146)objectif 1 s(cid:146)effectuera-t-elle au cours de la pØriode 2000-2006? RØponse donnØe par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (9 septembre 1999) La Commission recueille les informations nØcessaires pour rØpondre (cid:224) la question posØe. Elle ne manquera pas de communiquer le rØsultat de ses recherches dans les plus brefs dØlais. (2000/C 27 E/081) QUESTION (cid:201)CRITE E-1435/99 posØe par GØrard Caudron (PSE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1999) Objet: NocivitØ, pour les enfants en bas (cid:226)ge, des jouets contenant des phtalates Je me permets de vous interpeller sur un problŁme de santØ publique trŁs grave puisqu(cid:146)il touche des enfants en bas (cid:226)ge. Il s(cid:146)agit des dangers que causent les jouets et les articles de puØriculture contenant des plastifiants appelØs phtalates. Sont particuliŁrement concernØs les objets destinØs (cid:224) Œtre portØs (cid:224) la bouche. Des expØriences sur les animaux ont dØmontrØ la toxicitØ et le caractŁre cancØrigŁne de ces produits (effets trŁs nocifs sur le foie et sur la reproduction). Le gouvernement fran(cid:231)ais a rØagi rapidement en prenant un arrŒtØ suspendant la commercialisation de certains objets destinØs (cid:224) Œtre mis en bouche, et ce pour une durØe d(cid:146)un an


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1495/99 του Ingo FRIEDRICH Δεσμευτική ρύθμιση για την ισότιμη χρήση των γλωσσών εργασίας(αγγλικά, γαλλικά και γερμανικά)σε όλα τα ευρωπαiκά ργανα

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
European Commission
linguistic discrimination
official language
operation of the Institutions
powers of the institutions (EU)

text: 29. 1. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 27 E/71 To 1999 h prov·uhsh tvn meionotikv·n kai perifereiakv·n glvssv·n xrhamatodoth·uhke me·sv a·llvn kondyli·vn: A3015 (1 ekat. eyrv· gia th xrhmatodo·thsh tvn drasthrioth·tvn toy BELMR kai toy dikty·oy enhme·rvshw Mercator); B3-1000 (Synergasi·a stoyw tomei·w thw ekpai·deyshw kai thw politikh·w gia th neolai·a: 2,5 ekat. eyrv· gia na «sthri·jei ene·rgeiew gia thn prov·uhsh kai diafy·lajh tvn perifereiakv·n glvssv·n kai politismv·n thw Koino·thtaw») kai B3-2004 (500 000 eyrv· sto pro·gramma gia mia polyfvnikh· koinvni·a thw plhrofori·aw gia na «symba·lei sthn prov·uhsh thw glvssikh·w poikilomorfi·aw thw Koino·thtaw, perilambanome·nvn tvn oligo·tero xrhsimopoioy·menvn perifereiakv·n glvssv·n»). H pro·sklhsh gia thn ypobolh· prota·sevn toy 1999 aforoy·se kyri·vw proparaskeyastika· me·tra poy ua di·noyn sthn Epitroph· th dynato·thta na diatypv·nei e·gkyrew kai synafei·w prota·seiw oi opoi·ew na antapokri·nontai stiw ana·gkew toy eyrvpai·oy poli·th. Oi en lo·gv ana·gkew apaitoy·n e·na mellontiko· polyete·w pro·gramma gia thn ana·ptyjh thw eyrvpai¤kh·w dia·stashw sthn ekpai·deysh me ba·sh thn ekma·uhsh, thn prov·uhsh kai th dia·dosh tvn perifereiakv·n kai meionotikv·n glvssv·n. Eja·lloy, pro·tash apo·fashw gia th diorga·nvsh toy Eyrvpai¤koy· toyw Glvssv·n to 2001 aname·netai na egkriuei· apo· thn Epitroph·, fe·tow to fuino·pvro. H ekdh·lvsh ayth· ua aposkopei· sthn eyaisuhtopoi·hsh tvn politv·n o·son afora· th glvssikh· polymorfi·a thw Koino·thtaw kai na toyw parakinh·sei na ma·uoyn perisso·terew glv·ssew, perilambanome·nvn tvn meionotikv·n glvssv·n. Oi meionotike·w glv·ssew vw forei·w tvn topikv·n kai perifereiakv·n politismv·n yposthri·zontai apo· koinotika· politistika· progra·mmata poy apoble·poyn sth diath·rhsh thw politistikh·w poikilomorfi·aw sthn Koino·thta. To pro·gramma Ariane (Pro·gramma yposth·rijhw ston tome·a toy bibli·oy kai thw ana·gnvshw) e·xei me·xri sh·mera xrhmatodoth·sei ene·rgeiew poy synde·ontai me th logotexni·a tvn meionotikv·n glvssv·n o·pvw h·tan, gia para·deigma, to 1998 h eni·sxysh toy sxedi·oy «Mosaïque» gia thn yposth·rijh eno·w dikty·oy ekdotv·n meionotikv·n glvssv·n. Paro·moiew ene·rgeiew ype·r tvn glvssv·n aytv·n ua ejakoloyuh·soyn na ei·nai epile·jimew sto plai·sio toy progra·mmatow- plaisi·oy gia ton politismo· 2000-2004, to opoi·o ua mporei· na yposthri·zei ene·rgeiew synergasi·aw gia thn ajiopoi·hsh thw polyglvssi·aw kai tvn kainoto·mvn dra·sevn o·son afora· thn pro·sbash kai th symmetoxh· toy koinoy· sthn perifereiakh· politistikh· polymorfi·a. (2000/C 27 E/086) GRAPTH ERVTHSH E-1445/99 ypobolh·: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Anagnv·rish thw polyglvssi·aw ba·sei thw isxy·oysaw nomouesi·aw sta dia·fora kra·th me·lh thw Eyrvpaïkh·w nvshw H EE diakhry·ssei me o·la ta kei·mena kai odhgi·ew thw ton xarakth·ra glvssikoy· kai politistikoy· mvsai·koy· thw Eyrv·phw, ekueia·zei thn glvssikh· kai politistikh· polymorfi·a tvn kratv·n melv·n thw kai yposthri·zei anafando·n thn prov·uhsh kai enua·rrynsh poy pre·pei na di·detai, sto plai·sio tvn koinotikv·n politikv·n, stiw oligo·tero xrhsimopoioy·menew glv·ssew kai stoyw oligo·tero diadedome·noyw politismoy·w sthn Eyrv·ph. Epeidh· o·mvw h nomikh· pragmatiko·thta o·mvw, sthn opoi·a basi·zetai h metaxei·rish tvn glvssv·n sta dia·fora kra·th me·lh ei·nai entelv·w diaforetikh·, uevroy·me o·ti ua h·tan eynoi¤ko· gia thn mellontikh· anagnv·rish kai ana·ptyjh· toyw na yioueth·sei h EE th nomikh· ba·sh poy proy¤ ph·rxe sta kra·th me·lh mo·no gia o·sa shmei·a uevrei· vw uetikh· metaxei·rish tvn lego·menvn meionotikv·n glvssv·n. Ey·logo para·deigma apotelei· ayto· toy ispanikoy· kra·toyw o·poy h galikianh·, h baskikh· kai h katalvnikh· glv·ssa e·xoyn kauestv·w syn-epi·shmhw glv·ssaw se sxe·sh me ta ispanika·. Ba·sei tvn anvte·rv poi·ew piuano·thtew uevrei· h Epitroph· o·ti ypa·rxoyn na anakhryxuoy·n epi·shmew glv·ssew thw EE o·xi mo·non oi epi·shmew glv·ssew tvn kratv·n melv·n alla· epi·shw oi glv·ssew poy uevroy·ntai epi·shmew sta kra·th me·lh; (2000/C 27 E/087) GRAPTH ERVTHSH P-1495/99 ypobolh·: Ingo Friedrich (PPE-DE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Desmeytikh· ry·umish gia thn iso·timh xrh·sh tvn glvssv·n ergasi·aw(agglika·, gallika· kai germanika·)se o·la ta eyrvpaïka· rgana O kanonismo·w ariu. 1 toy Symboyli·oy, thw 15. 4. 1958 (1), ori·zei safv·w th xrhsimopoi·hsh tvn sh·mera 11 epish·mvn glvssv·n sta eyrvpai¤ka· rgana. Sto a·ruro 1 den gi·netai dia·krish metajy· epish·mvn glvssv·n kai glvssv·n ergasi·aw, molono·ti ayth· h dia·krish isxy·ei sthn pra·jh. Sto plai·sio thw epikei·menhw diey·rynshw thw EE


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1383/99 do Deputado Pedro APARICIO SÁNCHEZ Information om strukturfonderna

eurovoc_concepts:
EU Member State
Spain
Structural Funds
access to EU information
distribution of aid

text: C 27 E/36 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/040) PERGUNTA ESCRITA P-1383/99 apresentada por Pedro Aparicio SÆnchez (PSE) (cid:224) Comissªo Objecto: Informa(cid:231)ªo sobre os Fundos Estruturais (1 de Setembro de 1999) Uma vez aprovados e publicados os novos Regulamentos relativos (cid:224)s disposi(cid:231)ıes gerais sobre os Fundos Estruturais, bem como os que se referem aos vÆrios fundos, de acordo com o no 3 do artigo 7o do Regulamento (CE) no 1260/99 do Conselho (1), a Comissªo deve ter procedido (cid:224) reparti(cid:231)ªo, por Estado- -membro, das dota(cid:231)ıes para autoriza(cid:231)ıes dispon(cid:237)veis. PoderÆ a Comissªo dar a conhecer o texto integral da notifica(cid:231)ªo ao Reino de Espanha, que deverÆ incluir para os objectivos 1 e 2 a distin(cid:231)ªo entre a atribui(cid:231)ªo das dota(cid:231)ıes destinadas (cid:224)s regiıes e (cid:224)s zonas que beneficiam da ajuda temporÆria? (1) JO L 161 de 26. 6. 1999, p. 1. Resposta da ComissÆria Monika Wulf-Mathies em nome da Comissªo (6 de Setembro de 1999) Em conformidade com o no 3 do artigo 7o do Regulamento que estabelece disposi(cid:231)ıes gerais sobre os Fundos estruturais, a Comissªo fixou, em 1 de Julho de 1999, as reparti(cid:231)ıes indicativas, por Estado- -membro, das dota(cid:231)ıes de autoriza(cid:231)ªo dispon(cid:237)veis para a programa(cid:231)ªo dos objectivos no 1, no 2 e no 3, bem como para as interven(cid:231)ıes do instrumento financeiro de orienta(cid:231)ªo da pesca fora das regiıes do objectivo no 1. As decisıes em questªo foram publicadas no Jornal Oficial L 194 de 27 de Julho de 1999. O extracto do Jornal Oficial pertinente serÆ enviado directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado- -Geral do Parlamento. Como previsto no no 3 do artigo 7o, no caso dos objectivos no 1 e no 2, as reparti(cid:231)ıes discriminam as dota(cid:231)ıes atribu(cid:237)das (cid:224)s regiıes e zonas que beneficiam do apoio transit(cid:243)rio. (2000/C 27 E/041) PERGUNTA ESCRITA P-1384/99 apresentada por Per Gahrton (Verts/ALE) ao Conselho Objecto: Pol(cid:237)tica de defesa da UE: significado da Cimeira de Col(cid:243)nia (1 de Setembro de 1999) Dado que na SuØcia se gerou um debate em torno da interpreta(cid:231)ªo de determinadas decisıes do Conselho Europeu de Col(cid:243)nia de 3 e 4 de Junho de 1999 sobre o desenvolvimento da pol(cid:237)tica externa, de seguran(cid:231)a e defesa comum, solicito ao Conselho que esclare(cid:231)a o seguinte: a decisªo tomada em Col(cid:243)nia significa que a UEO serÆ em parte integrada na UE? Significa a decisªo de Col(cid:243)nia que a UE s(cid:243) poderÆ desenvolver ac(cid:231)ıes militares na sequŒncia de uma decisªo do Conselho de Seguran(cid:231)a da ONU, ou pode acontecer que a UE intervenha militarmente mesmo sem mandato da ONU? Constitui a decisªo de Col(cid:243)nia um passo no processo de dotar a UE de uma pol(cid:237)tica de defesa comum e de uma defesa comum ou trata-se do derradeiro passo para dotar a UE de «capacidade militar»? Resposta (22 de Outubro de 1999) O Tratado da Uniªo Europeia prevŒ o estreitamento das rela(cid:231)ıes institucionais entre a UE e a UEO, 1. bem como a possibilidade de «integra(cid:231)ªo da UEO na Uniªo, se o Conselho Europeu assim o decidir». 2. O Conselho Europeu de Col(cid:243)nia debru(cid:231)ou-se sobre a capacidade da Uniªo para assegurar uma gestªo de crises eficaz e incumbiu o Conselho dos Assuntos Gerais de preparar as condi(cid:231)ıes e medidas necessÆrias


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1549/99 dell'on. Graham WATSON Elezioni presidenziali in Togo

eurovoc_concepts:
Togo
common foreign and security policy
democratisation
fourth Lomé Convention
international human rights law
presidential election
terms for aid

text: C 27 E/126 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 29. 1. 2000 repressive attuate nei confronti di dissidenti nel dicembre 1998 e nel mese di agosto 1999 ha espresso la propria preoccupazione per le dure condanne inflitte a membri del partito democratico cinese. Il Consiglio continua a considerare il dialogo dell(cid:146)UE sui diritti umani, la cui prossima riunione al riguardo dovrebbe svolgersi a Pechino nella settimana che comincia il 18 ottobre, come pure il programma di cooperazione in materia di diritti umani, strumenti importanti per la promozione del rispetto di tali diritti il dialogo non costituisce in se stesso uno scopo. in Cina. Tuttavia, come sottolineato dal Consiglio, Occorrono risultati Il Consiglio sta perci(cid:242) cercando di in loco. concentrare maggiormente il dialogo su questioni prioritarie, imprimendogli un ritmo piø regolare e un orientamento piø mirato ad assicurare tangibili miglioramenti. concreti nella situazione (2000/C 27 E/153) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1549/99 di Graham Watson (ELDR) al Consiglio (1o settembre 1999) Oggetto: Elezioni presidenziali in Togo E(cid:146) il Consiglio consapevole del fatto che le autorit(cid:224) togolesi hanno arrestato tutta una serie di membri di Amnesty International a seguito della pubblicazione da parte di quest(cid:146)ultima di un rapporto in cui si rivela l(cid:146)esistenza di prove schiaccianti che intimidazioni, torture ed esecuzioni extragiudiziali sono state all(cid:146)ordine del giorno durante e dopo la campagna per le elezioni presidenziali del 1998? Quali pressioni intende esercitare il Consiglio sulle autorit(cid:224) togolesi in virtø del disposto dell(cid:146)articolo 5 della Convenzione di LomØ che impone alle nazioni firmatarie il rispetto dei princip(cid:238) e dei diritti democratici? Risposta (8 novembre 1999) 1. Il Consiglio Ł al corrente del fatto che il sig. Pierre SanØ, Segretario generale di Amnesty International, Ł stato recentemente citato a comparire il 15 novembre 1999 dinanzi al Tribunale di prima istanza di LomØ per un(cid:146)eventuale imputazione di oltraggio, incitamento alla rivolta, diffusione di notizie false e attentato alla sicurezza esterna dello Stato. L(cid:146)Unione ha ribadito in numerose occasioni il suo impegno a favore della tutela dei diritti dell(cid:146)uomo in Togo e continuer(cid:224) ad insistere affinchØ i responsabili di violazioni dei diritti dell(cid:146)uomo vengano consegnati alla giustizia. 2. Nella sua risposta all(cid:146)interrogazione rivolta l(cid:146)anno scorso al Consiglio dall(cid:146)Onorevole Parlamentare in merito alle elezioni presidenziali che hanno avuto luogo in Togo nel giugno 1998, il Consiglio ha fatto riferimento a diverse reazioni in cui Ł stato espresso disappunto per il modo in cui dette elezioni sono state condotte, in particolare alla dichiarazione del 26 giugno 1998 e alle consultazioni tenutesi con il governo togolese in base all(cid:146)articolo 366 bis della convenzione di LomØ IV riveduta. Da allora Ł stato preparato un dialogo intertogolese tra il governo e i partiti politici dell(cid:146)opposizione che si Ł svolto a LomØ tra il 19 e il 29 luglio 1999. Tale dialogo Ł stato seguito da facilitatori dell(cid:146)organizzazione i partecipanti internazionale della francofonia e dell(cid:146)Unione europea. Al termine di tale incontro tutti hanno firmato un «accordo quadro di LomØ». Tale accordo prevede, tra l(cid:146)altro, quanto segue: elezioni legislative, organizzate da una Commissione indipendente, da tenersi dopo lo scioglimento dell(cid:146)Assemblea nazionale nel marzo 2000, accesso di tutti i gruppi politici ai mezzi di informazione pubblica e ritorno ed incolumit(cid:224) dei rifugiati. Attualmente il Consiglio segue da vicino la nuova situazione e ribadisce la sua volont(cid:224) di prestare assistenza ad un processo che incoraggi lo sviluppo della democrazia in Togo e garantisca l(cid:146)assenza delle violazioni dei diritti dell(cid:146)uomo cui fa riferimento l(cid:146)Onorevole Parlamentare nella sua interrogazione


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1451/99 af Herbert BÖSCH Projektfinansiering på Ischia/Italien

eurovoc_concepts:
EU financing
Italy
regional planning

text: 29. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 27 E/75 (2000/C 27 E/091) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1449/99 af Rainer Wieland (PPE-DE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Fordelingen af Kommissionens tjenestem(cid:230)nd efter lłnklasse og lande Er det Kommissionen bekendt, at der den 27. 4. 1999 i Frankfurter Allgemeine Zeitung blev offentliggjort en statistik over fordelingen af Kommissionens medarbejdere efter lłnklasser og lande? Som kilde til denne statistik anfłres »Europa-Kommissionen, pr. 1. 3. 1999«. Statistikken, der er offentlig- gjort i Frankfurter Allgemeine Zeitung, indeholder imidlertid visse inkonsekvenser, navnlig p(cid:229) fłlgende punkter: Der anfłres for (cid:216)strig et tal p(cid:229) 275 i stedet for 273, for Belgien et antal p(cid:229) 3884 i stedet for 4074, for Tyskland anfłres 517(!) i stedet for 1326, for Italien et antal p(cid:229) 1882 i stedet for 2069, osv. Det samlede antal bliver til 15. 696 i stedet for de anfłrte 16. 861. Lodret sammentalt bliver det i sidste spalte til et antal p(cid:229) 14. 966 i stedet for de anfłrte 16. 861. Hvordan stiller Kommissionen sig til, at denne statistik er blevet offentliggjort i Frankfurter Allgemeine Zeitung, og til de helt indlysende fejl p(cid:229) baggrund af, at Frankfurter Allgemeine Zeitung anfłrer »Europa- Kommissionen pr. 1. 3. 1999« som kilde? Kan Kommissionen stille den original, som den offentliggjorte statistik formentlig er baseret p(cid:229), til r(cid:229)dighed? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (15. september 1999) Kommissionen var ikke blevet underrettet om, at Frankfurter Allgemeine Zeitung ville offentliggłre den tabel, det (cid:230)rede medlem omtaler. Det drejer sig om et uddrag fra den m(cid:229)nedlige statistiske oversigt »Kommissionens personale «, som Kommissionen udarbejder, som sendes direkte til det (cid:230)rede medlem samt til Parlamentets generalsekreta- riat. Denne tabel omfatter de tjenestem(cid:230)nd og midlertidigt ansatte, der aflłnnes over driftsbudgettet. Kommissionen har ikke kendskab til hvorfra det (cid:230)rede medlem har sine oplysninger, men forskellen mellem de to tal kan eventuelt ikke omfatter tjenestem(cid:230)ndene i sprogtjenesten. Hvad de tyske ansatte ang(cid:229)r, er det rigtige tal 1581 (517 er tallet for danske ansatte). forklares ved, at de tal, det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner, (2000/C 27 E/092) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1451/99 af Herbert B(cid:246)sch (PSE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Projektfinansiering p(cid:229) Ischia/Italien Det forlyder, at 3 projekter p(cid:229) Ischia (cid:129) nemlig 2 projekter i havnen p(cid:229) Ischia og 1 projekt vedrłrende en uudnyttet mineralvandskilde i Nitrodi uden for byen Ischia (cid:129) skal modtage stłtte fra EU. Da byggearbejderne endnu ikke er p(cid:229)begyndt, har jeg fłlgende spłrgsm(cid:229)l: 1. P(cid:229) hvilken m(cid:229)de vil disse projekter modtage stłtte fra EU? 2. Hvordan er den samlede finansiering planlagt, og efter hvilken fordelingsnłgle skal EU og regionen stille midler til r(cid:229)dighed? 3. Hvilken tidshorisont er planlagt for f(cid:230)rdiggłrelsen af disse projekter?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1420/99 von Roberta ANGELILLI Neuordnung der Feuerwehren

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU policy - national policy
first aid
health policy

text: C 27 E/60 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/071) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1419/99 von Roberta Angelilli (NI) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Erhaltung der Arbeitspl(cid:228)tze bei der Genossenschaft (cid:132)Ceramica Industriale(cid:147) in Livorno Die Genossenschaft (cid:132)Ceramica Industriale(cid:147) in Livorno, mit 130 Besch(cid:228)ftigten der gr(cid:246)(cid:223)te italienische Hersteller von Porzellan-Isolatoren, leidet in letzter Zeit unter den negativen Auswirkungen der neuen Politik der ENEL (Nationale Elektrizit(cid:228)tsgesellschaft), die versucht, durch Konzentration der Beschaffung, die Zuteilung von Lieferauftr(cid:228)gen an eine begrenzte Zahl von Unternehmen etc. den Wettbewerb zwischen den Lieferanten zu versch(cid:228)rften. Teilt die Kommission die Ansicht, da(cid:223) diese Unternehmensstrategie wegen der Schwierigkeiten, in die zahlreiche (cid:129) vor allem die kleinsten (cid:129) Unternehmen geraten, denen die M(cid:246)glichkeit der Teilnahme an mehreren Ausschreibungen genommen wird, eine schwerwiegende Gefahr f(cid:252)r die Besch(cid:228)ftigung darstellt? Antwort von Hern Monti im Namen der Kommission (5. Oktober 1999) Die Kommission sieht sich au(cid:223)erstande, anhand des von der Frau Abgeordneten geschilderten Sachverhalts zu beurteilen, ob die Beschaffungspolitik der ENEL (Ente nazionale energia elettrica) in diesem besonderen Fall die EG-Wettbewerbsregeln verletzt oder aber insofern rechtm(cid:228)(cid:223)ig ist, als sie nicht zu Wettbewerbs- verzerrungen oder Ungleichbehandlungen f(cid:252)hrt und f(cid:252)r ein rechtlich und wirtschaftlich so bedeutsames Versorgungsunternehmen wie die ENEL geradezu zwingend erforderlich ist. In aller Regel hat ein Unternehmen wie die ENEL die M(cid:246)glichkeit, unter den Lieferanten im Rahmen festgelegt sind, einen (cid:246)ffentlicher Ausschreibungen unter objektiven Bedingungen, die im Lastenheft Wettbewerb auszul(cid:246)sen. Die Lieferanten k(cid:246)nnen ihrerseits allein ein Angebot unterbreiten oder sich gegebenenfalls zu Bietergemeinschaften zusammenschlie(cid:223)en, wenn sie meinen, nur so den Anforderungen der Vergabebeh(cid:246)rde gerecht werden und der Konkurrenz der anderen Bieter standhalten zu k(cid:246)nnen. (2000/C 27 E/072) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1420/99 von Roberta Angelilli (NI) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Neuordnung der Feuerwehren Diese Frage wurde umgewandelt in eine m(cid:252)ndliche Anfrage O-0200/99. Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen derKommission (8. Oktober 1999) Die Kommission verf(cid:252)gt nicht (cid:252)ber die von der Frau Abgeordneten gew(cid:252)nschten Informationen. Aus Gr(cid:252)nden der Subsidiarit(cid:228)t werden die angesprochenen Fragen auf Ebene der Mitgliedstaaten behandelt. Die Frau Abgeordnete kann sich jedoch auf der Internetseite des Referats Zivilschutz: http://europa. eu. int/ comm/dg11/civil/ informieren, auf der sich das (cid:132)Vademecum of Civil Protection in the European Union(cid:147) befindet, in dem der Aufbau der Rettungsdienste in den 15 Mitgliedstaaten beschrieben ist


title: Komission asetus (EY) N:o 1894/1999, annettu 1 päivänä syyskuuta 1999, viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen muuttamisesta

eurovoc_concepts:
cereals
export refund

text: L 232/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 2. 9. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1894/1999, annettu 1 päivänä syyskuuta 1999, viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 8 kohdan, sekä katsoo, että 1) 2) viljojen tukeen sovellettava korjauskerroin vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 1746/1999 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1883/1999 (4), tällä hetkellä voimassa oleva viljojen tukeen sovellettava tämän päivän cif- korjauskerroin olisi muutettava hintojen ja cif-termiiniostohintojen perusteella ja ottaen huomioon markkinoiden odotettavissa oleva kehitys, ja 3) korjauskerroin ja tuki on vahvistettava samaa menettelyä noudattaen; kerrointa voidaan muuttaa kahden vahvista- misen välisenä aikana, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1766/92, 1 artiklan 1 kohdan a, b ja c ottamatta alakohdassa maltaita, ennakolta vahvistettuihin vientitukiin sovellettava korjauskerroin muutetaan liitteen mukaisesti. tarkoitettujen tuotteiden, lukuun Tämä asetus tulee voimaan 2 päivänä syyskuuta 1999. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 1 päivänä syyskuuta 1999. Komission puolesta Neil KINNOCK Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 207, 6. 8. 1999, s. 9. (4) EYVL L 231, 1. 9. 1999, s. 28. 2. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 232/23 viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen muuttamisesta 1 päivänä syyskuuta 1999 annettuun komission asetukseen LIITE Tuotekoodi Määräpaikka (1) Kuluva 9 1. jakso 10 2. jakso 11 3. jakso 12 4. jakso 1 5. jakso 2 6. jakso 3 (EUR/t) — 01 — 01 01 — 03 02 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 0 — 0 0 — 0 0 — 0 — — — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –1,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — –1,50 –1,34 — 0 — — –2,00 — –3,50 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –4,80 –4,48 –4,13 –3,82 –3,57 — — 0 — — –3,00 –2,68 — 0 — — –3,00 — –6,00 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –8,22 –7,68 –7,08 –6,54 –6,12 — — 0 — — –4,50 –4,02 — 0 — — –4,00 — –8,00 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –10,96 –10,24 –9,44 –8,72 –8,16 — — 0 — — –6,00 –5,36 — 0 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (1) Määräpaikat ovat: 01 kaikki kolmannet maat, 02 muut kolmannet maat, 03 USA, Kanada ja Meksiko. Huom. Alueet määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 2145/92, sellaisena kuin se on muutettuna (EYVL L 214, 30. 7. 1992, s. 20)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1427/99 af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen. INTERREG-støtte til Kärnten/Slovenien.

eurovoc_concepts:
Carinthia
Slovenia
aid programme
aid system
financing of aid
frontier region
terms for aid

text: C 170 E/10 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 6. 2000 Samarbejdet mellem F(cid:230)llesskabet og Tyrkiet p(cid:229) energiomr(cid:229)det har til dato v(cid:230)ret ret begr(cid:230)nset p(cid:229) grund af manglende finansiel stłtte til Tyrkiet decideret I den europ(cid:230)iske strategi over for Tyrkiet (1), som blev vedtaget af Kommissionen i marts 1998 efter anmodning fra det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Luxembourg med henblik p(cid:229) at forberede Tyrkiet p(cid:229) tiltr(cid:230)delse, er der imidlertid (cid:229)bnet mulighed for at genoprette et s(cid:229)dan samarbejde. Spłrgsm(cid:229)lene om kerneenergi, herunder nuklear sikkerhed og miljłbe- skyttelse, vil kunne diskuteres inden for disse rammer. til dette omr(cid:229)de. Kommissionen forelagde forslag til to forordninger i oktober 1998 (2) vedrłrende finansiel stłtte til den europ(cid:230)iske strategi. N(cid:229)r budgetmyndigheden har godkendt disse forslag, vil samarbejdet p(cid:229) energiomr(cid:229)det omsider kunne tage form. (1) (2) KOM(98) 124 endelig udg. EFT C 408 af 29. 12. 1998. (2000/C 170 E/010) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1427/99 af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen (1. september 1999) Om: INTERREG-stłtte til K(cid:228)rnten/Slovenien Hele den łstrigske delstat K(cid:228)rnten udgłr et INTERREG-stłtteomr(cid:229)de. Dette g(cid:230)lder ogs(cid:229) for Slovenien, der gr(cid:230)nser direkte op til EU. I forbindelse med udbygningen af lufthavnen i Ljubljana har Slovenien modtaget midler fra ovenn(cid:230)vnte stłtteprogram. I henhold til oplysninger, jeg er i besiddelse af, var der derfor nogle projekter i K(cid:228)rnten, som ikke modtog stłtte. Kommissionen bedes p(cid:229) denne baggrund oplyse fłlgende: 1. I hvilket omfang er der blevet udbetalt INTERREG-stłtte til Slovenien? 2. Hvilke planlagte, igangv(cid:230)rende eller allerede afsluttede projekter i Slovenien er hidtil blevet stłttet med INTERREG-midler? 3. I hvilket omfang er der blevet udbetalt INTERREG-stłtte til K(cid:228)rnten (inden for samme tidsramme som for Slovenien)? 4. Hvilke projekter i K(cid:228)rnten, som der blev słgt om INTERREG-stłtte til, er blevet afvist, og med hvilken begrundelse? 5. Er Kommissionen bekendt med den umiddelbare eller direkte sammenh(cid:230)ng mellem de projekter i K(cid:228)rnten, der ikke har modtaget stłtte, og den samtidige stłtte til projekter i Slovenien? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (11. oktober 1999) Interreg IIA-programmet (cid:216)strig-Slovenien d(cid:230)kker omr(cid:229)derne Unterk(cid:228)rnten og Klagenfurt-Villach i delsta- ten K(cid:228)rnten og S(cid:252)dweststeiermark og Oststeiermark i delstaten Steiermark. Programmet tager is(cid:230)r sigte p(cid:229) gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne Wolfsberg, V(cid:246)lkermarkt, Villach-Stadt, Villach-Land, Klagenfurt-Stadt og Klagenfurt-Land i delstaten K(cid:228)rnten og Deutschlandsberg, Leibnitz og Radkersburg i delstaten Steiermark. Slovenien er ikke blandt de stłtteberettigede omr(cid:229)der i Interrreg IIA-programmet (cid:216)strig-Slovenien, og det modtager derfor ikke finansiel stłtte fra dette program. I forbindelse med Interreg IIA kan der kun gives stłtte til projekter, der ligger inden for F(cid:230)llesskabet. Projekterne skal desuden have et klart gr(cid:230)nse- overskridende indhold og tage sigte p(cid:229) samarbejde med naboregionerne. Tilsvarende projekter p(cid:229) den slovenske side af gr(cid:230)nsen kan finansieres ved hj(cid:230)lp af PHARE CBC- programmet (den gr(cid:230)nseoverskridende del). I perioden 1995-1999 har der under PHARE CBC v(cid:230)ret afsat et vejledende belłb p(cid:229) 14 mio. EUR til Sloveniens gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde med (cid:216)strig. 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/11 Interreg IIA-programmet (cid:216)strig-Slovenien i De disponible bevillinger, som F(cid:230)llesskabet har afsat perioden 1995-1999, belłber sig til i alt 8 911 657 EUR. Af disse bevillinger er 4 078 318 EUR afsat til K(cid:228)rnten og 4 833 339 EUR til Steiermark. Kommissionen har indtil nu udbetalt 4 879 800 EUR til (cid:216)strig. Den łstrigske forbundsregering har ledt 25 217 184 łstrigske schilling (1 832 600 EUR) videre til delstaten K(cid:228)rnten. til 150 projekter modtager stłtte fra Interreg IIA-programmet, hvoraf 54 er afsluttet. Eftersom udv(cid:230)lgelsen af projekterne sker decentralt i medlemsstaterne og regionerne, har Kommissionen ikke noget overblik over indgivne, men afviste projektforslag. Alle projekter skal opfylde nogle generelle udv(cid:230)lgelses- og prioriteringskriterier p(cid:229) programniveau og nogle s(cid:230)rlige udv(cid:230)lgelses- og prioriteringskriterier p(cid:229) foranstaltningsniveau som n(cid:230)vnt i programmet. Udv(cid:230)lgelses- og prioriteringskriterierne fasts(cid:230)ttes efter aftale mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Ifłlge Kommissionens oplysninger er der intet, der tyder p(cid:229), at der er en forbindelse mellem godkendelsen af projekter i Slovenien og afvisningen af projekter i K(cid:228)rnten. Det skal bem(cid:230)rkes, at Interreg og PHARE CBC i budgetsammenh(cid:230)ng er to forskellige og adskilte finansieringsinstrumenter. Slovenske gr(cid:230)nseprojek- ter kan kun opn(cid:229) stłtte fra PHARE CBC-programmet, hvorimod gr(cid:230)nseprojekter i K(cid:228)rnten f(cid:229)r stłtte fra Interreg-programmet. (2000/C 170 E/011) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1431/99 af Gary Titley (PSE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Kontrakter tildelt af Kommissionen til eksterne konsulenter Vil Kommissionen oplyse arten og effektiviteten af de kontrolprocedurer, den anvender for at kontrollere, at udbud vedrłrende undersłgelser tildeles p(cid:229) hel objektiv vis, is(cid:230)r i de tilf(cid:230)lde hvor den begr(cid:230)nsede udbudsprocedure anvendes? Vil Kommissionen udtale sig om det hensigtsm(cid:230)ssige i at anvende den begr(cid:230)nsede udbudsprocedure for tildeling af undersłgelser, hvis konklusioner formentlig vil f(cid:229) stor indflydelse p(cid:229) nye lovforslag? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michaele Schreyer (28. oktober 1999) I forbindelse med udbud, der iv(cid:230)rks(cid:230)ttes af Kommissionen, og is(cid:230)r udbud vedrłrende undersłgelser, g(cid:230)lder de generelle principper i EF-traktaten om ligebehandling og gennemsigtighed, uanset hvilken udbudsprocedure der er tale om, og hvor stor kontrakten er. Desuden g(cid:230)lder reglerne i EU-direktiverne om offentlige indkłb, nemlig R(cid:229)dets direktiv 93/0036/E(cid:216)F af 14. juni 1993 om samordning af frem- gangsm(cid:229)derne ved offentlige indkłb (1), R(cid:229)dets direktiv 93/0037/E(cid:216)F af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsm(cid:229)derne med hensyn til indg(cid:229)else af offentlige bygge- og anl(cid:230)gskontrakter (2) og R(cid:229)dets direktiv 92/0050/E(cid:216)F af 18. juni 1992 om samordning af fremgangsm(cid:229)derne ved indg(cid:229)else af offentlige tjeneste- ydelsesaftaler (3); desuden g(cid:230)lder aftalerne om offentlige indkłb indg(cid:229)et inden for rammerne af Verdens- handelsorganisationen (WTO) og Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de (E(cid:216)S) samt de regler for anvendelse inden for enkeltsektorer, der er fastsat i forskellige retsakter. Endelig er disse forskellige principper og regler gengivet detaljeret i artiklerne i finansforordningen (4). Et vigtigt aspekt i sammenh(cid:230)ng med overholdelsen af principperne om ligebehandling og gennemsigtighed er m(cid:229)den, hvorp(cid:229) kontrakter om offentlige indkłb offentliggłres. Selv om direktiverne om offentlige indkłb fasts(cid:230)tter, at offentliggłrelse skal ske i Øt bestemt »medie« (De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende), n(cid:229)r et bestemt t(cid:230)rskelbelłb overskrides, opfordres Kommissionen dog til sidelłbende hermed at foretage offentliggłrelse p(cid:229) Internettet. Alt efter hvilken retsakt der udgłr retsgrundlaget, g(cid:230)lder der forskellige t(cid:230)rskelbelłb. Under en ansl(cid:229)et kontraktv(cid:230)rdi p(cid:229) 13 200 EUR kan der indg(cid:229)s en direkte aftale med en kontrahent; ved en kontraktv(cid:230)rdi


title: QUESTION ECRITE no 1478/99 de Robert EVANS Détention administrative

eurovoc_concepts:
Israel
Lebanon
application of the law
common foreign and security policy
international human rights law
right to justice


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-1555/99 från Roberto Bigliardo (TDI) till kommissionen. Granskning genomförd av Uclaf.

eurovoc_concepts:
European official
disciplinary proceedings
fraud

text: 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/9 (2000/C 219 E/012) SKRIFTLIG FR¯GA P-1555/99 fr(cid:229)n Roberto Bigliardo (TDI) till kommissionen (1 september 1999) ˜mne: Granskning genomf(cid:246)rd av Uclaf K(cid:228)nner kommissionen till uppgifterna fr(cid:229)n tillf(cid:246)rlitliga nyhetsk(cid:228)llor om att Bernhard Friedman, ledamot av revisionsr(cid:228)tten, uppmanat kommissionsledamot Liikanen (som (cid:229)ter nominerats av kommissionens nye ordf(cid:246)rande) att f(cid:246)rklara varf(cid:246)r disciplinf(cid:246)rfarandet mot f(cid:246)re detta direkt(cid:246)ren f(cid:246)r EG:s kontor f(cid:246)r humani- t(cid:228)rt bist(cid:229)nd (Echo) lades ner? Enligt Friedman strider disciplinn(cid:228)mndens beslut mot den av Uclaf (cid:129) kommissionens antibedr(cid:228)gerienhet (cid:129) genomf(cid:246)rda granskningen. Enligt Uclaf skrev den f(cid:246)re detta direkt- (cid:246)ren under tre av de fyra kontrakt som ifr(cid:229)gasattes i samband med Echoskandalen (100 miljoner belgiska franc avsedda f(cid:246)r Bosnien f(cid:246)rsvann). Kan kommissionen omg(cid:229)ende svara p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Har den disciplinn(cid:228)mnd som frik(cid:228)nde den f(cid:246)re detta direkt(cid:246)ren beaktat Uclafs rapport i tillr(cid:228)ckligt stor utstr(cid:228)ckning? 2. Om inte, varf(cid:246)r (cid:229)terupptar ovan n(cid:228)mnda disciplinn(cid:228)mnd inte disciplinf(cid:246)rfarandet p(cid:229) grundval av artikel 11 bilaga IX i tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna? 3. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har kommissionsledamot Liikanen, ansvarig f(cid:246)r personalpolitiken, vidtagit f(cid:246)r att granska ansvarsf(cid:246)rh(cid:229)llandena i samband med Echoskandalen som har lett till att betydande summor ur den europeiska budgeten har f(cid:246)rsvunnit eller f(cid:246)rsnillats? 4. H(cid:229)ller kommissionen med om att denna situation kan f(cid:246)refalla de europeiska medborgarna som ett f(cid:246)rs(cid:246)k att tysta ner de skandaler som tvingade kommissionen att avg(cid:229)? Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 oktober 1999) 1. Disciplinn(cid:228)mnden var fullt medveten om inneh(cid:229)llet i Uclaf-rapporten fr(cid:229)n den 18 maj 1998. 2. F(cid:246)r att man skall kunna (cid:229)teruppta ett disciplin(cid:228)rt f(cid:246)rfarande m(cid:229)ste det finnas nya uppgifter som kan bel(cid:228)ggas p(cid:229) ett tillfredsst(cid:228)llande s(cid:228)tt. Kommissionen har hittills inte f(cid:229)tt reda p(cid:229) n(cid:229)gra nya uppgifter som inte har beaktats av disciplinn(cid:228)mnden. Det (cid:228)r kommissionens tills(cid:228)ttningsmyndighet som har ansvaret f(cid:246)r personal(cid:228)renden. Denna myndig- 3. het har ocks(cid:229) f(cid:229)tt delegerade befogenheter att tj(cid:228)nstem(cid:228)n i l(cid:246)negraderna A1 och A2 d(cid:229) detta (cid:228)r motiverat utifr(cid:229)n de uppgifter som kommit fram. I det fall som parlamentsledamoten h(cid:228)nvisar till beslutade den d(cid:229) ansvariga kommission(cid:228)ren att, i kraft av dessa befogenheter, inleda ett disciplin(cid:228)rt f(cid:246)rfarande mot en A1-tj(cid:228)nsteman. Ett annat disciplinf(cid:246)rfarande ledde till att en tj(cid:228)nsteman avskedades, och ytterligare ett f(cid:246)rfarande p(cid:229)g(cid:229)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande. Dessutom har utredningen av ansvarsfr(cid:229)gan utmynnat i ytterligare tv(cid:229) disciplin(cid:228)ra f(cid:246)rfaranden mot personer utanf(cid:246)r Echo. Ett av dessa p(cid:229)g(cid:229)r fortfarande medan det andra ledde till ett beslut om nedflyttning f(cid:246)r den ber(cid:246)rda personen. inleda disciplin(cid:228)ra f(cid:246)rfaranden mot 4. Kommissionen vill betona att en tj(cid:228)nsteman som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r ett disciplin(cid:228)rende betraktas som oskyldig till dess att man fattat ett slutgiltigt beslut om disciplin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder. Det tar ocks(cid:229) en viss tid fr(cid:229)n det att uppgifter kommer fram som g(cid:246)r att man fattar misstankar om bedr(cid:228)geri till dess att ett slutgiltigt beslut om disciplin(cid:229)tg(cid:228)rder kan fattas. Den totala handl(cid:228)ggningstiden kan uppfattas som v(cid:228)l l(cid:229)ng, men det (cid:228)r viktigt att komma ih(cid:229)g att man vid ett disciplinf(cid:246)rfarande alltid m(cid:229)ste ta h(cid:228)nsyn till svarandesidans r(cid:228)ttigheter utifr(cid:229)n allm(cid:228)nna juridiska grundsatser. Kommissionen f(cid:246)rs(cid:246)ker inte (cid:129) och har inte heller f(cid:246)rs(cid:246)kt (cid:129) att (cid:148)tysta ner(cid:148) n(cid:229)got. Best(cid:228)mmelserna om disciplinf(cid:246)rfaranden m(cid:229)ste alltid f(cid:246)ljas, oberoende av vilket fall det r(cid:246)r sig om. Kommissionen (cid:228)r ocks(cid:229) f(cid:246)rvissad om att denna princip har stort st(cid:246)d bland allm(cid:228)nheten, eftersom denna s(cid:228)kert anser att lagar och best(cid:228)mmelser skall tolkas och verkst(cid:228)llas p(cid:229) ett omsorgsfullt s(cid:228)tt


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1893/1999 af 1. september 1999 om ændring af importtold for korn

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

text: 2. 9. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 232/19 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1893/1999 af 1. september 1999 om ændring af importtold for korn KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (2) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), 30. senest ændret ved forordning (EF) nr. 1253/1999 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/ 96 af 28. juni 1996 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår importtold for korn (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2519/98 (4), særlig artikel 2, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: i artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1249/96 er det fastsat, at hvis det beregnede gennemsnit af import- tolden i dens anvendelsesperiode afviger med mindst 5 EUR/ton fra den fastsatte told, foretages der en tilsva- rende justering; nævnte afvigelse har fundet sted; det er derfor nødvendigt at justere importtolden i forordning (EF) nr. 1872/1999 — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Bilag I og II til forordning (EF) nr. 1872/1999 affattes som angivet i bilag I og II til nærværende forordning. (1) Importtolden for korn blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1872/1999 (5); Denne forordning træder i kraft den 2. september 1999. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 1. september 1999. På Kommissionens vegne Neil KINNOCK Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 18. (3) EFT L 161 af 29. 6. 1996, s. 125. (4) EFT L 315 af 25. 11. 1998, s. 7. (5) EFT L 231 af 1. 9. 1999, s. 3. L 232/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 1999 Importtold for produkterne som omhandlet i artikel 10, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1766/92 BILAG I KN-kode Varebeskrivelse 1001 10 00 Hård hvede af god kvalitet af middelgod kvalitet (1) 1001 90 91 Blød hvede, til udsæd 1001 90 99 Blød hvede af god kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd (3) af middelgod kvalitet af ringe kvalitet 1002 00 00 Rug 1003 00 10 Byg, til udsæd 1003 00 90 Byg, til andet end udsæd (3) 1005 10 90 Majs til udsæd, undtagen hybridmajs 1005 90 00 Majs, undtagen til udsæd (3) 1007 00 90 Sorghum i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd Told ved indførsel pr. landevej, flod eller hav fra havne ved Middelhavet, Sortehavet eller Østersøen (EUR/ton) Told ved indførsel ad luftvejene, pr. hav fra andre havne (2) (EUR/ton) 39,86 49,86 48,38 48,38 71,73 91,70 87,54 87,54 87,54 102,80 102,80 98,39 29,86 39,86 38,38 38,38 61,73 81,70 77,54 77,54 77,54 99,07 99,07 88,39 (1) For hård hvede, der ikke opfylder minimumskvaliteten for hård hvede af middelgod kvalitet som omhandlet i bilag I til forordning (EF) nr. 1249/96, gælder den told, der er fastsat for blød hvede af ringe kvalitet. (2) For varer, der ankommer til Fællesskabet via Atlanterhavet eller Suezkanalen (artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1249/96), kan importøren opnå en nedsættelse af tolden på: — 3 EUR/ton, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet, eller — 2 EUR/ton, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Det Forenede Kongerige, Danmark, Sverige, Finland eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst. (3) Importøren kan opnå en fast nedsættelse på 14 eller 8 EUR/ton, når betingelserne i artikel 2, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1249/96 opfyldes. 2. 9. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 232/21 BILAG II Elementer til beregning af tolden (den 31. august 1999) 1. Gennemsnit for perioden på to uger forud for fastsættelsesdagen: Børsnoteringer Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Produkt (% proteiner, 12 % vandindhold) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 middelgod kvalitet (*) US barley 2 Notering (EUR/t) 115,32 101,32 93,57 77,86 130,05 (**) 120,05 (**) 82,23 (**) Præmie for Golfen (EUR/t) Præmie for The Great Lakes (EUR/t) — 6,07 7,66 – 4,56 4,63 — — — — — — — — — (*) Negativ præmie (»discount«) på 10 EUR/t (artikel 4, stk. 1, (**) Fob Duluth. i forordning (EF) nr. 1249/96). 2. Fragt/omkostninger: Mexikanske Golf-Rotterdam: 14,03 EUR/t; Great Lakes-Rotterdam: 24,83 EUR/t. 3. Subsidier i henhold til artikel 4, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 1249/96: 0,00 EUR/t (HRW2) 0,00 EUR/t (SRW2)


title: PREGUNTA ESCRITA E-1413/99 de Heidi Hautala (Verts/ALE) a la Comisión. Tratamiento veterinario de los caballos.

eurovoc_concepts:
animal health
consumer protection
equidae
foodstuff
horsemeat
public health
veterinary drug
veterinary legislation

text: C 170 E/6 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 6. 2000 En cuanto a la segunda pregunta planteada por su Seæor(cid:237)a y en relaci(cid:243)n con el Fondo Europeo de Orientaci(cid:243)n y Garant(cid:237)a Agr(cid:237)cola (FEOGA) (cid:129) secci(cid:243)n garant(cid:237)a, parte contrato, se trata en general de medidas que, en determinadas condiciones, reconocen a los beneficiarios el derecho a recibir los importes indicados en la normativa que regula la pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comœn (PAC). Ahora bien, esta normativa es aplicable en todos los Estados miembros, que estÆn obligados a aplicarla. En cambio, algunas medidas espec(cid:237)ficas financiadas por el FEOGA-garant(cid:237)a, la aplicaci(cid:243)n es facultativa. As(cid:237), el Reino Unido no aplica la ayuda a los beneficiarios de asistencia social para el consumo de mantequilla (Reglamento (CEE) 2990/82 del Consejo, de 9 de noviembre de 1982, relativo a la venta de mantequilla a precio reducido a los beneficiarios de asistencia social (3)), medida s(cid:243)lo aplicada en Irlanda. AdemÆs, desde 1999, el Reino Unido ya no aplica la distribuci(cid:243)n de productos agr(cid:237)colas a los desfavorecidos de la Comunidad (Reglamento (CEE) 3730/87 del Consejo, de 10 de diciembre de 1987, por el que se establecen las normas generales aplicables al suministro a determinadas organizaciones de alimentos procedentes de existencias de intervenci(cid:243)n y destinadas a ser distribuidas a las personas mÆs necesitadas de la Comunidad (4)). Se env(cid:237)a directamente a su Seæor(cid:237)a y al Secretario General del Parlamento una lista de los mecanismos agr(cid:237)colas para los que el Reino Unido no ha declarado gastos en el curso del ejercicio presupuestario 1998. (1) DO L 33 de 8. 2. 1979. (2) DO L 43 de 14. 2. 1997. (3) DO L 314 de 10. 11. 1982. (4) DO L 352 de 15. 12. 1987. (2000/C 170 E/007) PREGUNTA ESCRITA E-1413/99 de Heidi Hautala (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1999) Asunto: Tratamiento veterinario de los caballos Existe una preocupaci(cid:243)n creciente entre los veterinarios y los propietarios de caballos provocada por la desaparici(cid:243)n de numerosos medicamentos importantes utilizados para el tratamiento de dichos animales y por el consiguiente riesgo para la salud y el bienestar de los mismos. El motivo es la obligaci(cid:243)n que tienen las empresas farmacØuticas de fijar, con el considerable gasto que ello supone, contenidos mÆximos de residuo (CMR) para todos los fÆrmacos destinados al tratamiento de animales para consumo humano. Los costes no estÆn justificados en el caso de productos utilizados para especies «de menor importancia» en las que la rentabilidad comercial es escasa. Segœn la clasificaci(cid:243)n de la UE, el caballo es un animal para consumo humano, pese que a menos del 15 % de los mismos llegan a entrar en la cadena alimentaria humana. Una posible soluci(cid:243)n es recalificar al caballo como animal de compaæ(cid:237)a. ¿Puede confirmar la Comisi(cid:243)n si estÆ estudiando esta medida y si, en su caso, se estÆn debatiendo otras posibles soluciones? Respuesta del Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (15 de noviembre de 1999) La existencia de medicamentos para animales destinados a la producci(cid:243)n de alimentos es un problema complejo que afecta tanto al bienestar de los animales (cid:129)puesto que no pueden ser sometidos a determinados tratamientos necesarios debido a la prohibici(cid:243)n de algunos medicamentos(cid:129) como a la protecci(cid:243)n de la salud de los consumidores. Asimismo, refleja un conflicto entre las necesidades de las explotaciones, las inversiones que requiere la industria farmacØutica y la percepci(cid:243)n por el pœblico del problema en su conjunto. Este problema presenta tambiØn una importante dimensi(cid:243)n internacional puesto que un volumen significativo de la carne de caballo consumida en la Comunidad es de origen exterior. Segœn el Tratado CE, los Øquidos (asnos, caballos y sus cruces) son animales de explotaci(cid:243)n. La Directiva 64/433/CEE, de 26 de junio de 1964, relativa a problemas sanitarios en materia de intercambios de carne fresca (1) es aplicable a la carne de caballo. Por otra parte, clasificar a los Øquidos como animales de compaæ(cid:237)a privar(cid:237)a a un nœmero considerable de ciudadanos de su comida tradicional. 20. 6. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 170 E/7 Si bien, en la Comunidad, la cr(cid:237)a de caballos se hace principalmente con fines distintos de la producci(cid:243)n alimentaria, el sacrificio de caballos en una determinada fase de su vida es comœn y no estÆ excluido por el Derecho comunitario. Ningœn Estado miembro proh(cid:237)be el sacrificio de caballos ni el comercio con estos animales para el sacrificio a fin de producir alimentos. Habida cuenta de la longevidad de los caballos, del cambio frecuente de propietarios o de nacionalidad y de la diversidad de usos a que se destina un caballo a lo largo de su vida, es dif(cid:237)cil establecer una distinci(cid:243)n general entre los caballos como animales de compaæ(cid:237)a y los caballos como animales productores de alimentos. La protecci(cid:243)n de la salud de los consumidores europeos estÆ garantizada por el Reglamento del Consejo (CEE) 2377/90, de 26 de junio de 1990, por el que se establece un procedimiento comunitario de fijaci(cid:243)n de los l(cid:237)mites mÆximos de residuos (LMR) de medicamentos veterinarios en los alimentos de origen animal (2). En lo que se refiere a los animales destinados a producir alimentos, la autorizaci(cid:243)n de comercializar sustancias respecto a las cuales no puede establecerse un LMR (porque estos productos o sus metabolitos son t(cid:243)xicos en cualquier concentraci(cid:243)n) ya ha sido objeto de revocaci(cid:243)n. Las sustancias respecto de las cuales ya se han fijado LMR provisionales desaparecerÆn del mercado el 1 de enero de 2000 si la industria no ha establecido LMR definitivos. No obstante, el hecho de que desaparezcan algunas sustancias no significa que no existan otras soluciones terapØuticas. Algunas sustancias sin LMR pueden ser sustituidas por otras sustancias para las cuales existe LMR y que responden a las mismas indicaciones cl(cid:237)nicas. Sin embargo, algunas de estas soluciones alternativas podr(cid:237)an ser mÆs caras o de aplicaci(cid:243)n mÆs dif(cid:237)cil. En la situaci(cid:243)n actual, la Agencia Europea para la Evaluaci(cid:243)n de Medicamentos (AEEM) elabor(cid:243) una lista de los medicamentos indispensables e irreemplazables para el tratamiento de los animales destinados a producir alimentos a partir del 1 de enero de 2000. La Comisi(cid:243)n inform(cid:243) al Parlamento (3) de que en esta categor(cid:237)a hab(cid:237)a menos de quince sustancias. No obstante, la utilizaci(cid:243)n extraoficial de medicamentos, por ejemplo los destinados a uso humano, es comœn y de igual importancia en la sofisticada medicaci(cid:243)n de que son objeto los caballos en la actualidad. Ahora bien, un tratamiento de esa (cid:237)ndole requiere que se retire al animal de la cadena alimentaria. La Directiva 81/851/CEE del Consejo, de 28 de septiembre de 1981, relativa a la aproximaci(cid:243)n de las legislaciones de los Estados Miembros sobre medicamentos veterinarios (4) contempla disposiciones para evitar la escasez en el abastecimiento de medicamentos. En el art(cid:237)culo 4 de esta Directiva se enuncian las condiciones excepcionales de utilizaci(cid:243)n, en el Estado miembro dado, de medicamentos que contengan sustancias cuya composici(cid:243)n no estØ autorizada en el caso de animales destinados a producir alimentos. Este efecto de «cascada» exige, llegado el caso, que dichas sustancias estØn autorizadas en otro medica- mento de uso veterinario para animales que entran en la fabricaci(cid:243)n de alimentos en el Estado miembro en cuesti(cid:243)n. Asimismo, debe observarse un per(cid:237)odo de espera de siete a veintiocho d(cid:237)as en funci(cid:243)n del producto fabricado a partir de ese animal. Sin embargo, la veterinaria de los Øquidos es en la actualidad muy sofisticada, totalmente comparable a la que se practica con animales pequeæos y, en parte, a la medicina. No es raro que los veterinarios de caballos utilicen medicamentos concebidos para el hombre o para los animales de compaæ(cid:237)a. Respecto de las sustancias que figuran en la composici(cid:243)n de estos medicamentos no se requiere la fijaci(cid:243)n de LMR, y cada d(cid:237)a se comercializan nuevos medicamentos. Esta utilizaci(cid:243)n «extraoficial», es decir, al margen de las indicaciones previstas, de medicamentos para los caballos exige que se retire al animal de la cadena alimentaria. Habida cuenta de la compleja naturaleza de los problemas relacionados con la disponibilidad de medicamentos para los animales destinados a la producci(cid:243)n de alimentos, no puede encontrarse una soluci(cid:243)n fÆcil y rÆpida. La Comisi(cid:243)n debe emprender una acci(cid:243)n concertada con las autoridades competentes en los Estados miembros y con la industria farmacØutica, agropecuaria y pesquera con el fin de garantizar la eficacia del tratamiento veterinario de las «especies menores». No obstante, habida cuenta de las caracter(cid:237)sticas ya mencionadas de los Øquidos, la Comisi(cid:243)n inform(cid:243) al Consejo de Agricultura del 14 de junio de 1999 de su intenci(cid:243)n de presentar lo mÆs rÆpidamente posible una serie de propuestas adecuadas. En Østas, que se basarÆn en el art(cid:237)culo 152 (antiguo art(cid:237)culo 129) del Tratado CE se contemplarÆ la posibilidad de administrar a los Øquidos, en determinadas condiciones de respeto de los per(cid:237)odos de espera, sustancias para las cuales no existe LMR. (1) DO 121 de 29. 7. 1964. (2) DO L 224 de 18. 8. 1990. (3) Comisi(cid:243)n de Medio Ambiente, Salud Pœblica y Protecci(cid:243)n del Consumidor, 1 y 2 de septiembre de 1999. (4) DO L 317 de 6. 11. 1981


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-1508/99 från Wolfgang Kreissl-Dörfler (Verts/ALE) till kommissionen. Gemenskapsstöd till naturskyddsområdena Königsbrucker Heide och Am Spitzberg (i Sachsen, Tyskland) inom ramen för gemenskapsinitiativet för ekonomisk omstrukturering av försvarsindustrier.

eurovoc_concepts:
EU initiative
EU programme
Saxony
arms industry
environmental protection
protected area
redevelopment aid

text: C 170 E/26 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 6. 2000 till att fiskefartyget Estai har beslagtagits, vilket har medf(cid:246)rt en konflikt som (cid:228)nnu inte har f(cid:229)tt en juridisk l(cid:246)sning. Kan kommissionen informera om varf(cid:246)r den inte l(cid:246)ser fiskekonflikten? Hur kommer EU att agera f(cid:246)r att f(cid:246)rsvara sina fiskares intressen inom NAFO-omr(cid:229)det med tanke p(cid:229) det (cid:246)kade till(cid:229)tna fisket och fr(cid:229)gan om upph(cid:228)vande av den kanadensiska lagen C-27, vilket (cid:228)r s(cid:228)rskilt viktigt f(cid:246)r Galicien? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Franz Fischler (25 oktober 1999) Det b(cid:246)r erinras om att tvisten som uppstod inom Fiskeriorganisationen f(cid:246)r Nordatlantens v(cid:228)stra del (NAFO) om att dela p(cid:229) best(cid:229)ndet av liten h(cid:228)lleflundra och som drevs till sin spets i och med att Kanada beslagtog den spanska tr(cid:229)laren (cid:148)Estai(cid:148) i internationella farvatten i mars 1995, bilades dels genom r(cid:229)dets beslut av den 22 december 1995 om slutandet av avtal i form av ett godk(cid:228)nt protokoll, skriftv(cid:228)xling, notv(cid:228)xling samt bilagorna d(cid:228)rtill mellan Europeiska gemenskapen och Kanada, om fiske inom ramen f(cid:246)r NAFO-konventionen av den 20 april 1995 (1), dels genom att NAFO p(cid:229) sitt sjuttonde (cid:229)rsm(cid:246)te som (cid:228)gde rum den 11-15 september 1995 ((cid:148)multilateralisering(cid:148)), f(cid:246)ljdenligt antog det (cid:229)tg(cid:228)rdspaket som man enats om. Enligt villkoren i (cid:246)verenskommelsen str(cid:246)k Kanada Spanien och Portugal fr(cid:229)n den f(cid:246)rteckning (cid:246)ver stater som den kanadensiska fiskelagstiftningen fr(cid:229)n 1994 (den s(cid:229) kallade lag C-29) kunde till(cid:228)mpas p(cid:229). Det b(cid:246)r (cid:228)ven noteras att Kanada i nyligen h(cid:229)llna samtal om den nya lagstiftningen (fiskelag C-27) (cid:129) som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r Kanada att till(cid:228)mpa F(cid:246)renta nationernas avtal fr(cid:229)n 1995 om gemensamma fiskebest(cid:229)nd och st(cid:228)ndigt vandrande arter (cid:129) skriftligen upprepade att Kanada i enlighet det av Kanada och EU godk(cid:228)nda protokollet fr(cid:229)n 1995 strukit Spanien och Portugal fr(cid:229)n den f(cid:246)rteckning (cid:246)ver stater p(cid:229) vilka fiskelag C-29 kunde till(cid:228)mpas. Spanien och Portugal (cid:228)r fortfarande strukna fr(cid:229)n listan och antagandet av fiskelag C-27 (cid:228)ndrar inget i det avseendet. Kommissionen anser att principfasthet ger de b(cid:228)sta framtidsutsikterna f(cid:246)r att undvika en upprepning av h(cid:228)ndelserna 1995. I linje med detta har kommissionen genomg(cid:229)ende haft inv(cid:228)ndningar mot de extra- territoriella aspekterna av den kanadensiska fiskelagstiftningen. Vidare har kommissionen betonat och forts(cid:228)tter att betona betydelsen av att iaktta r(cid:228)ttstatsprincipen i internationella fiskerelationer, att den internationella lagstiftningen (dvs. NAFO konventionen och internationell sedvaner(cid:228)tt f(cid:246)r n(cid:228)rvarande) har f(cid:246)retr(cid:228)de framf(cid:246)r nationell lagstiftning och behovet att ha l(cid:228)mpliga f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r att p(cid:229) fredlig v(cid:228)g kunna l(cid:246)sa internationella tvister. I det senare fallet har kommissionen insisterat p(cid:229) att forts(cid:228)tta och p(cid:229)skynda arbetet med en s(cid:228)rskild mekanism f(cid:246)r att bil(cid:228)gga tvister inom ramen f(cid:246)r NAFO. P(cid:229) NAFO:s senaste (cid:229)rsm(cid:246)te som (cid:228)gde rum den 13-17 september 1999 behandlades f(cid:246)rslaget med framg(cid:229)ng trots Kanadas ursprungliga motst(cid:229)nd. (1) R(cid:229)dets beslut 95/586/EG av den 22 december 1995, EGT L 327, 30. 12. 1995. (2000/C 170 E/027) SKRIFTLIG FR¯GA P-1508/99 fr(cid:229)n Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) till kommissionen (1 september 1999) ˜mne: Gemenskapsst(cid:246)d till naturskyddsomr(cid:229)dena (cid:148)K(cid:246)nigsbrucker Heide(cid:148) och (cid:148)Am Spitzberg(cid:148) (i Sachsen, Tyskland) inom ramen f(cid:246)r gemenskapsinitiativet f(cid:246)r ekonomisk omstrukturering av f(cid:246)rsvarsindust- rier Som ett led i gemenskapsinitiativet Konver har det avsatts medel f(cid:246)r naturskyddsomr(cid:229)dena (cid:148)K(cid:246)nigsbrucker Heide(cid:148) och (cid:148)Am Spitsberg(cid:148) i Sachsen. Kan kommissionen besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Hur mycket pengar har det givits i bidrag och l(cid:229)n, vad har m(cid:229)let varit och vilka konkreta (cid:229)tg(cid:228)rder st(cid:246)ds med hj(cid:228)lp av dessa pengar? 20. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170 E/27 2. Har de vidtagna (cid:229)tg(cid:228)rderna medverkat till att omr(cid:229)det h(cid:229)ller p(cid:229) att f(cid:246)rlora sin skyddsstatus (t. ex. genom att biotoper f(cid:246)rst(cid:246)rs, (cid:246)ppna arealer planteras, brandgator anl(cid:228)ggs genom skogsomr(cid:229)den)? 3. Har de vidtagna (cid:229)tg(cid:228)rderna lett till att omr(cid:229)dets potentiella st(cid:228)llning som skyddsomr(cid:229)de f(cid:246)r djurarter och v(cid:228)xtsorter (direktiv 92/0043/EEG (1) om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter) (cid:228)r i fara? 4. St(cid:229)r de (cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:229)tt st(cid:246)d i strid med g(cid:228)llande milj(cid:246)- och naturskyddsbest(cid:228)mmelser, eller (cid:229)sidos(cid:228)tts den best(cid:228)mmelse i gemenskapsinitiativet Konver som f(cid:246)reskriver att de insatser som f(cid:229)r st(cid:246)d skall ha som m(cid:229)l att fr(cid:228)mja milj(cid:246)n? 5. K(cid:228)nner kommissionen till att det finns f(cid:246)rslag om att upph(cid:228)va statusen som naturskyddsomr(cid:229)de f(cid:246)r (cid:148)Am Spitzberg(cid:148) f(cid:246)r att kunna ans(cid:246)ka om mer pengar fr(cid:229)n gemenskapsinitiativet Konver? (1) EGT L 206, 22. 7. 1992, s. 7. Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Michel Barnier (6 oktober 1999) Under den nuvarande programplaneringsperioden 1994-1999 erh(cid:229)ller Sachsen bidrag fr(cid:229)n strukturfon- derna enligt gemenskapsinitiativet Konver. Enligt partnerskaps- och subsidaritetsprincipen (cid:228)r de nationella eller regionala myndigheterna ansvariga f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av operativa program och f(cid:246)r urvalet av s(cid:228)rskilda projekt. I Sachsen (cid:228)r i f(cid:246)rsta hand ekonomidepartementet ansvarigt. De (cid:228)r sj(cid:228)lvklart bundna av europeisk lagstiftning, (cid:228)ven av lagstiftningen om naturskydd. Prioriteringarna f(cid:246)r finansieringen (cid:228)r fastst(cid:228)llda f(cid:246)r gemenskapsinitiativet Konver och de s(cid:228)rskilda projekten v(cid:228)ljs sedan ut medan programmet till(cid:228)mpas. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r det s(cid:228)kerligen m(cid:246)jligt att (cid:246)verl(cid:228)mna projektans(cid:246)k- ningar enligt de olika prioriteringarna till de ansvariga myndigheterna. Om ledamoten k(cid:228)nner till m(cid:246)jliga (cid:246)vertr(cid:228)delser vad g(cid:228)ller fallet (cid:148)Am Spitzberg(cid:148)eller n(cid:229)got annat fall ombeds han (cid:246)verl(cid:228)mna ytterligare uppgifter till kommissionen s(cid:229) att fr(cid:229)gan kan tas upp med de tyska myndigheterna. (2000/C 170 E/028) SKRIFTLIG FR¯GA E-1510/99 fr(cid:229)n Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) till kommissionen (1 september 1999) ˜mne: Osk(cid:228)lig anv(cid:228)ndning av de Europeiska strukturfonderna f(cid:246)r att bygga v(cid:228)gar i de fem nya delstaterna och (cid:214)stberlin (m(cid:229)l 1-omr(cid:229)de f(cid:246)r Tyskland) Den tyska regeringen har beslutat att den betydande summan p(cid:229) 3,4 miljarder DEM av ERUF:s medel fr(cid:229)n strukturfonderna f(cid:246)r de nya delstaterna skall anv(cid:228)ndas till grundl(cid:228)ggande infrastruktur, varvid 2/3 (cid:228)r avsedda f(cid:246)r motorv(cid:228)gar och endast 1/3 f(cid:246)r j(cid:228)rnv(cid:228)gar. Detta st(cid:229)r i strid med f(cid:246)ljande principer som fastst(cid:228)llts f(cid:246)r strukturfonderna, och som ocks(cid:229) Europa- parlamentet anser (cid:228)r viktiga: (cid:129) M(cid:229)let med en harmonisk, balanserad och l(cid:229)ngsiktigt h(cid:229)llbar utveckling. (cid:129) M(cid:229)let att (cid:246)ka syssels(cid:228)ttningen. (cid:129) M(cid:229)let att skydda och f(cid:246)rb(cid:228)ttra milj(cid:246)n


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1384/99 do Deputado Per GAHRTON EU:s försvarspolitik: betydelsen av Kölnmötet