title: Komission asetus (EY) N:o 1810/1999, annettu 17 päivänä elokuuta 1999, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa

eurovoc_concepts:
India
import
monetary compensatory amount
originating product
plastics
thin sheet

text: L 219/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 8. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1810/1999, annettu 17 päivänä elokuuta 1999, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä loka- kuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa asiasta, sekä katsoo seuraavaa, A. MENETTELY 1) 2) Marraskuussa 1998 komissio julkaisi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ilmoituksen Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon, ’PET-kalvo’, yhteisöön tapahtuvaa tuontia koskevan tukien vastaisen menettelyn aloittamisesta (2) ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, ja pani vireille tutki- muksen. jäljempänä jäljempänä Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka olivat tehneet Du Pont de Nemours International SA, Mitsu- bishi Polyester Film GmbH (entinen Hoechst Diafoil GmbH), Toray Plastics Europe SA, ja Nuroll SpA, jotka edustavat merkittävää osaa PET-kalvon tuotannosta yhteisössä. Valituksessa esitettiin näyttö tarkasteltavana olevan tuotteen tukemisesta ja siitä aiheutuvasta merkit- tävästä vahingosta, ja se katsottiin riittäväksi menettelyn aloittamiseksi. komissio aloittamista ilmoitti Ennen menettelyn jäljempänä neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97, ’perusasetus’, 10 artiklan 9 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille, että se oli vastaanottanut asianmukaisesti todisteilla vahvistetun valituksen, jossa väitetään, että Intiasta peräisin oleva PET-kalvon tuettu tuonti aiheuttaa merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Intian viranomaisia pyydettiin neuvottelemaan valituksen sisäl- ja osapuolia tyydyttävän löstä tilanteen selvittämiseksi ratkaisuun pääsemiseksi. Intian viranomaiset hyväksyivät neuvottelutarjouksen, ja neuvottelut käytiin komission kanssa Brysselissä 9 päivänä marraskuuta 1998. Intian viranomaisten huomautukset tuettua tuontia ja yhteisön tuotannonalan kärsimää merkittävää vahinkoa koske- vista, valituksessa esitetyistä väitteistä otettiin asianmu- kaisesti huomioon. 3) Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta yhteisön tuottajille, tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä vientiä harjoittaville (1) EYVL L 288, 21. 10. 1997, s. 1. (2) EYVL C 357, 21. 11. 1998, s. 12. viejämaan edustajille ja valituksen tekijöille. Asianomai- sille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjal- lisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Intian viranomaiset, useat vientiä harjoittavat tuottajat sekä eräät yhteisön tuottajat, tuojat ja käyttäjät esittivät kantansa kirjallisesti. Kaikille kuulemista menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määrä- ajassa pyytäneille annettiin mahdollisuus siihen. 4) 5) Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai vastaukset Intian viranomaisilta sekä useilta yhteisön tuottajilta, tuojilta, käyttäjiltä ja intialaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta. Komissio hankki ja tarkasti kaikki tukea ja vahinkoa koskevan alustavan määrityksen kannalta välttämättö- minä pitämänsä tiedot ja toteutti tutkimuksia seuraavien yritysten ja viranomaisten toimitiloissa: a) yhteisön tuottajat — Dupont Polyester Films, Contern, Luxemburg ja Wilton, Yhdistynyt kuningaskunta, — Mitsubishi Polyester Film GmbH, Wiesbaden, Saksa, — Nuroll Spa, Caserta, Italia, — Toray Plastics Europe SA, St-Maurice de Beynost, Ranska; b) Intian viranomaiset — kauppaministeriö, — valtiovarainministeriö — Gujaratin osavaltion viranomaiset, — Maharashtran osavaltion viranomaiset, — Uttar Pradeshin osavaltion viranomaiset; c) intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat — Ester Industries Ltd, New Delhi, — Flex Industries Ltd, Noida, — Garware Plastics & Polyesters Ltd, Mumbai, — India Polyfilms Ltd / Jindal Polyester Ltd, New Delhi (keskenään etuyhteydessä olevat yritykset), — MTZ Polyesters Ltd, Mumbai, — Polyplex Corp. Ltd, New Delhi; d) intialaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevat yhteisön tuojat — Garware Polyester International Ltd, Harrow, Yhdistynyt kuningaskunta; 19. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 219/15 e) intialaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin ilman etuyhteyttä — tuloverojärjestelmä (Income Tax Scheme). 6) 7) 8) 9) 10) olevat yhteisön tuojat — Coveme Spa, San Lazzaro di Savena, Italia, — Isolcavi Sas, Monteveglio, Italia. Tukea koskeva tutkimus käsitti 1 päivän lokakuuta 1997 ja 30 päivän syyskuuta 1998 välisen ajanjakson, jäljem- pänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskeva tarkastelu käsitti ajanjakson vuodesta 1995 tutkimusajanjakson jäljempänä ’tarkasteltavina oleva ajanjakso’. loppuun, B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL- TAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote Tarkasteltavana oleva tuote on polyeteenitereftalaatti- joka tällä hetkellä luokitellaan CN- kalvo (PET-kalvo), koodeihin 3920 62 19 ja 3920 62 90. Tuotevalikoima voidaan jakaa useisiin eri lohkoihin yleensä tuotetta käyttävien tuotannonalojen mukaan kuten magneetti-, pakkaus-, sähkö- ja kuva-aloihin sekä muihin tuotantolohkoihin. Tuotantolohkosta riippuen PET-kalvoa voidaan jalostaa edelleen käytettäväksi muun muassa videokaseteissa, valokuvafilmeissä, elintarvik- keiden sähkömoottorien, -johtojen ja -kaapeleiden eristeenä. Tässä tutkimuksessa tuotteet ryhmiteltiin tuotelajeiksi markkinalohkojen, paksuuden, päällystysominaisuuksien, pintakäsittelyn, mekaanisten ominaisuuksien ja kirkkauden/sameuden perusteella. pakkausmateriaalina sekä 2. Samankaltainen tuote Tutkimus vahvisti sen, että Intiassa tuotetulla, kotimark- kinoille tai yhteisöön vietäväksi myydyllä PET-kalvolla ja yhteisön tuotannonalan tuottamalla, yhteisön markki- noille myymällä PET-kalvolla olivat samat ja tekniset ominaisuudet sekä käyttötarkoitus, mistä syystä tuotteita perusasetuksen 1 ne ovat artiklan 5 kohdan mukaisesti. samankaltaisia fyysiset C. TUET 1. Johdanto a) Kansalliset järjestelmät Neljä ensiksi mainittua järjestelmää perustuvat vuonna 1992 annettuun ulkomaankaupan kehittämistä ja sään- telyä koskevaan säädökseen (voimassa 7 päivästä elokuuta 1992 alkaen), jolla kumottiin tuonti- ja vienti- valvonnasta vuonna 1947 annettu säädös. Ulkomaan- kauppasäädöksellä valtuutetaan Intian viranomaiset anta- maan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Ne esitetään tiivistelmänä vienti- ja tuontipolitiikan asia- jotka julkaistaan kokonaisuudessaan viiden kirjoissa, vuoden välein ja joita saatetaan ajan tasalle vuosittain. Asiakirja, joka liittyy asianomaiseen tutkimusajanjak- soon, kattaa vuosina 1997—2002 noudatettavan vienti- ja tuontipolitiikan. luettelossa mainittu Viimeiseksi tuloverojärjestelmä perustuu vuonna 1961 annettuun tuloverosäädökseen, jota muutetaan vuosittain varainhoitosäädöksellä. b) Alueelliset järjestelmät 11) Komission yksiköt tutkivat myös valituksessa annettujen tietojen ja komission kyselylomakkeen vastausten perus- teella useita järjestelmiä, joihin väitettiin liittyvän Intian tiettyjen osavaltioiden alueellisten hallintojen tai viran- omaisten myöntämiä vientitukia. i) G u j a r a t i n o s a v a l t i o — liikevaihtoveron kannustusjärjestelmä (Sales Tax Incentive Scheme), — sähköveron palautusjärjestelmä (Refund of Elect- ricity Duty). Ensiksi mainittu järjestelmä perustuu Gujaratin vuodet 1995—2000 kattavaan uuteen teollisuuden kannustuspolitiikkaan. Toinen järjestelmä perustuu vuonna 1958 annetun Bombayn sähköverosää- döksen, sellaisena kuin se on mukautettuna vuonna 1960 annetulla Gujaratin lainsäädännön mukautta- mista (valtio ja kilpailevat oikeussubjektit) koskevalla säädöksellä, 3 jakson 2 kohdan vii alakohdan a ja b alakohtaan. ii) M a h a r a s h t r a n o s a v a l t i o — liikevaihtoveron kannustusjärjestelmä (Sales Tax Incentive Scheme), — paikallisveron Refund), palautusjärjestelmä (Octroi — erityinen pääoman kannustusjärjestelmä (Special Capital Incentive Scheme), — sähköveron vapautusjärjestelmä (Exemption from Electricity Duty). tutkivat Komission yksiköt annettujen tietojen ja komission kyselylomakkeen vastausten perus- teella seuraavat viisi kansallista järjestelmää, joihin väitet- tiin liittyvän vientitukien myöntämistä: valituksessa — Passbook järjestelmä (Passbook Scheme), — tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme), — tuotantohyödykkeiden tuontia etuustullein koskeva II Promotion Capital Goods järjestelmä (Export Scheme), — vientiteollisuuden vapaa-alueita (Export Processing / vientiin suuntautuneita yksiköitä (Export Zones) Oriented Units) koskevat järjestelmät, Ensimmäiset kolme järjestelmää perustuvat Maha- rashtran osavaltion hajautettuun tuotannonalojen kannustusjärjestelmään Industries Package Scheme of Incentives). Neljänneksi mainittu järjestelmä perustuu Maharashtran osavaltion viran- omaisten tiedonantoon, joka koskee vapautusta sähköverosta. (Dispersal of iii) U t t a r P r a d e s h i n o s a v a l t i o — liikevaihtoveron kannustusjärjestelmä (Sales Tax Incentive Scheme). Tämä järjestelmä perustuu Uttar Pradeshin osavaltion liikevaihtoveron kannustusjärjestelmään (tiedonannot nro 311 ja nro 312, 31. maaliskuuta 1995). L 219/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 8. 1999 12) 13) 14) 15) 2. Passbook-järjestelmä (Passbook Scheme, PBS) Passbook järjestelmä (Passbook Scheme, PBS), jäljem- pänä ’PBS’, on yksi vienti- ja tuontipolitiikan välineistä, jolla tuetaan vientiä; PBS tuli voimaan 30 päivänä touko- kuuta 1995 ja se oli voimassa 31 päivään maaliskuuta 1997. a) Tukikelpoisuus PBS:ää voivat käyttää tietyt viejäryhmät eli viejät, jotka valmistavat tuotteensa Intiassa ja vievät ne sitten maasta, jäljempänä ’vientiä harjoittavat tuottajat’, sekä viejät, jotka voivat olla joko valmistajia tai vain kauppiaita ja joille on myönnetty kauppahuonetodistus (Export House / Trading House / Star Trading House / Super Star Trading House Certificate). Viimeksi mainittujen viejien ryhmän, joka on määritelty vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevassa asiakirjassa, on annettava näyttö aiemmasta vientitoiminnasta. b) Käytännön toteutus Kuka tahansa järjestelmään oikeutettu viejä voi hakea PBS:n passbook-kirjaa, ja hyvitetyt tullimäärät. Se myönnettiin ilman eri toimenpi- teitä, jos yritys on tunnustettu vientiä harjoittava tuottaja tai hyväksytty vienti- tai kauppayritys (kauppahuone). johon merkitään veloitetut 17) 18) 19) ennakkolisenssikomitea tuottamiseen. Normit Viejä voi pyytää lopputuotteet vietyään hyvitystä, joka voitiin käyttää myöhemmin tuonnissa kannettavien tullien maksamiseen. Intian viranomaisten viedyille tuot- teille asettamien tuotantopanoksia ja myyntiä koskevien vakionormien (Standard Input/Output norms) mukaisesti myönnettävän hyvityksen määrää laskettaessa otettiin huomioon monta tekijää. Tuotantopanoksia ja myyntiä koskevissa vakionormeissa vahvistettiin tavanomaisesti jotka tarvitaan yhden tuotujen raaka-aineiden määrät, lopputuoteyksikön vahvisti erityinen (Special Advance Licensing Committee) tuotantomenetelmän teknisen tarkastelun ja yleisten tilastotietojen perusteella. Hyvitys myönnettiin tuotantopanoksia ja myyntiä koskevia vakionormeja soveltaen siihen määrään asti, joka vastaa Intian tuotannonalan kyseisen viedyn tuotteen tuotan- nossa tavanomaisesti maahantuoduista tuotantopanoksista kannettavaa perustullia. Eräs toinen tekijä oli vähimmäisarvonlisä (Minimum Value Addition, MVA). Vähimmäisarvonlisä on vähimmäisarvo, joka intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan on lisättävä (kotimaassa tuotettuina tuotantopanoksina tai työvoima- tuotantopanosten kustannuksina) arvoon lopputuotteiden tuotannon osalta. maahantuotujen käyttämistä 16) Myönnetty hyvitys kirjattiin passbookiin ja se voitiin käyttää minkä tahansa myöhemmin tuotujen tavaroiden (raaka-aineet, tuotantohyödykkeet jne. ) tullien kuittaami- seen lukuun ottamatta kuitenkaan vienti- ja tuontipolitii- kassa määriteltyyn kiellettyjen tuontitavaroiden luette- loon (Negative List of Imports) sisältyviä tavaroita. Luet- telossa luetellaan tavarat, joita joko ei saa tuoda maahan joita saa tuoda ainoastaan sen jälkeen, kun Intian tai viranomaiset ovat antaneet tuojalle erityisen lisenssin. Tuoduilla tavaroilla ei tarvinnut olla yhteyttä viejän tosi- asialliseen tuotantoon ja ne voitiin myydä Intian koti- markkinoille. ei voitu siirtää. Passbook-hyvityksiä Passbook oli voimassa kahden vuoden ajan sen antamispäivästä. Kahden vuoden ajanjakson päättyessä mahdollisesti jäljellä oleva hyvitys oli käytettävä seuraavan 12 kuukauden kuluessa. Kolmannen vuoden päättyessä käyttämätön hyvitysmäärä raukesi. Kyseisen yleisen aika- taulun yhteydessä ei ollut asetettu määräaikaa yksittäisen vientitoimen osalta esitettäville hyvityspyynnöille. Kun kaikki passbook-hyvitykset oli käytetty, passbook suljettiin ja sen haltijan oli suoritettava toimivaltaiselle viranomaiselle maksu. että täsmennetään, Perusasetuksen tullinpalautusjärjestelmä. Intian viranomaiset väittivät, että PBS ei ole tasoitustul- liin käyttöönottoon oikeuttava järjestelmä, koska se oli sallittu 2 artiklan 1 kohdan ii alakohdassa säädetään, että tukena ei pidetä vientituotteen vapauttamista veroista ja mak- suista, jos vapautus on myönnetty perusasetuksen liit- teiden I—III säännösten mukaisesti. Perusasetuksen liit- teen I (vientitukia koskeva esimerkkiluettelo) i alakoh- sellainen tuontimaksujen dassa peruuttaminen tai palauttaminen, joka on määrältään suurempi kuin sellaisista tuoduista tuotantopanoksista kannettujen maksujen määrä, jotka käytetään vientituot- teen tuotannossa, on vientitukea. Lisäksi perusasetuksen liitteessä II säädetään, että kun tutkimuksen suorittavat viranomaiset tarkastelevat tuotantopanosten käyttämistä tuotannossa, näiden on määritettävä, ovatko viejämaan viranomaiset ottaneet käyttöön järjestelyn tai menettelyn sen tarkistamiseksi, mitä tuotantopanoksia käytetään vientituotteen tuotannossa. Mainittua järjestelmää ei tässä tapauksessa ole käytössä. Itse asiassa tarkastelta- vana olevan tuotteen viejille Intiassa passbook-hyvityk- sinä myönnetty etu laskettiin ilman eri toimenpiteitä tuotantopanoksia ja myyntiä koskevien vakionormien perusteella riippumatta siitä, oliko tuotantopanokset tuotu maahan, oliko niistä maksettu tulli tai oliko ne tosiasiallisesti käytetty vientituotteiden valmistukseen. sovellettaessa viejää PBS:ää ei velvoitettu tuomaan maahan tosiasiallisia tuotantopanoksia tai käyttämään tuotuja tavaroita tuotannossa. PBS:ssä lopputuotteen joka perustui sellai- viejälle myönnettiin hyvitysmäärä, seen tullimäärään; joka katsottiin maksetun lopputuot- tuoduista teen tuotannossa käytetyistä tavanomaisesti tuotantopanoksista. voitiin käyttää mistä tahansa myöhemmin maahan tuotavasta tuotteesta kannettavan tullin kuittaamiseen. Viejä sai etua kantamattomina tulleina minkä tahansa tuotteen (raaka-aineiden tai tuonnissa. Kyseisessä järjestelmässä viejä voi siis maahantuoda tavaroita maksamatta tullia, jos se oli aiemmin vienyt tavaroita. tuotantohyödykkeiden) hyvitysmäärä Kyseinen 19. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 219/17 c) PBS:ää koskevat päätelmät 20) PBS ei ollut perusasetuksen säännösten mukaisesti tai palautusjärjestelmä, sillä sallittu tullien peruutus- passbook-hyvitystä ei laskettu suhteessa tuotannossa tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin. Lisäksi viejällä ei ollut velvollisuutta käyttää tuomiaan tullit- tomia tavaroita tuotannossa. tai Vaikka oletettaisiin, että kyseinen järjestelmä oli tullinpe- ruutus- tullinpalautusjärjestelmä taikka korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestely, käytössä ei ollut perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan sekä liit- teiden II ja III mukaista järjestelyä tai menettelyä sen tarkistamiseksi, mitkä tuotantopanokset käytettiin vienti- tuotteen tuotannossa. Perusasetuksen liitteessä II olevan ii kohdan 5 alakohdassa ja liitteessä III olevan ii kohdan 3 alakohdassa säädetään, että kun on todettu, että viejä- maan viranomaiset eivät ole ottaneet käyttöön kyseistä järjestelyä, viejämaan on tavallisesti suoritettava tosiasial- lisesti käytettyihin tuotantopanoksiin tai todellisuudessa uusi tapahtuneisiin maksusuorituksiin tutkimus sen määrittämiseksi, onko maksuja palautettu liikaa. Intian viranomaiset eivät suorittaneet kyseistä tutkimusta. Sen vuoksi komissiokaan ei tutkinut, oliko vientituotteen tuotannossa käytettyjen tuotantopanosten tuontimaksuja tosiasiallisesti palautettu liikaa. perustuva 21) 22) Järjestelmässä on kyse tuesta, sillä kantamattomien tuon- ilmenevästä Intian viranomaisten titullien muodossa, taloudellisesta tuesta koitui etua passbookin haltijalle, joka voi tuoda tavaroita tullitta käyttämällä viennin ansi- osta saatuja hyvityksiä. Se oli oikeudellisesti vientitulok- sesta riippuva tuki, ja sen vuoksi sitä pidetään erityisenä tukena perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. Lisäksi katsotaan, että vähimmäisarvonlisää koskeva vaatimus edellyttää kotimarkkinoiden tava- roiden käyttämistä tuontitavaroiden sijasta. PBS oli tältä osin perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukainen erityinen tuki. Intian viranomaiset ilmoittivat vuoden 1997 alkupuo- lella, että PBS oli tosiasiallisesti päättynyt ja että hyvitys- pyyntöjä ei voitu enää esittää 31 päivän maaliskuuta 1997 jälkeen tapahtuvien vientitoimien osalta. Viejä voi kuitenkin edelleen käyttää myönnettyä passbookia kolmen vuoden ajan sen myöntämispäivästä. Lisäksi ennen 31 päivää maaliskuuta 1997 toteutettuja vienti- toimia koskevien hyvityspyyntöjen tekemiselle ei ole asetettu määräaikaa. Vaikka järjestelmän soveltaminen sellaisenaan on teknisesti päättynyt, viejät voivat edelleen hyötyä siitä tuomalla tavaroita tullitta, kunnes kaikki hyvitykset on käytetty, mutta kuitenkin enintään 31 päivään maaliskuuta 2000 saakka. Näissä olosuhteissa katsotaan, että järjestelmä on tasoitustullin käyttöönot- toon oikeuttava. Olisi korostettava sitä, että PBS korvattiin tuontitullien hyvitysjärjestelmällä Passbook Scheme, DEPB), jäljempänä ’DEPB’ (ks. johdanto-osan 25 Entitlement (Duty kappale jäljempänä). DEPB tuli voimaan, kun PBS:n voimassaolo päättyi. Vaikka DEPB on PBS:n uudistettu versio, tutkimusajanjakson aikana oli mahdollista hyötyä kummankin ohjelman eduista. d) Tuen määrän laskeminen Vientiä harjoittavien tuottajien saama etu on laskettu sen tullimäärän perusteella, joka normaalisti olisi kertynyt tutkimusajanjaksona harjoitetusta tuonnista, mutta jota Jotta saataisiin selville ei PBS:n mukaisesti kannettu. edunsaajan tästä järjestelmästä saama kokonaishyöty, kyseistä määrää on oikaistu lisäämällä siihen tutkimus- ajanjaksona kertynyt korko. Koska tuontitulleista vapaut- tamisesta saadaan etua säännöllisesti tutkimusajanjakson aikana, ne vastaavat useita perättäisiä avustuksia. Vakiin- tuneena käytäntönä on heijastaa kertaluonteisena avus- tuksena saatu etu edunsaajaan lisäämällä vuotuinen markkinakorko avustuksen nimellismäärään olettaen, että avustus on myönnetty tutkimusajanjakson ensim- mäisenä päivänä. Tässä tapauksessa on kuitenkin selvää, että yksittäisiä avustuksia voidaan myöntää milloin tahansa tutkimusajanjakson ensimmäisen ja viimeisen päivän välillä. Näin ollen sen sijasta, että lisättäisiin vuotuinen korko koko määrään, on aiheellista olettaa, että keskimääräinen avustus olisi saatu tutkimusajan- jakson puolivälissä, ja sen vuoksi koron olisi koskettava kuuden kuukauden ajanjaksoa ja oltava siten määrältään puolet vuotuisesta markkinakorosta tutkimusajanjakson aikana Intiassa eli 7 prosenttia. Kyseinen määrä eli maksamattomat tullit ja korko on jaettu tutkimusajan- jakson kokonaisviennille. Kaksi yritystä käytti tätä järjestelmää tutkimusajanjakson aikana ja sai 0,02 prosentin ja 0,09 prosentin määräisiä tukia. Koska Intia on kehitysmaa, joka mainitaan WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen liitteessä ja koska pidetään aiheellisena myöntää edullinen VII, kohtelu tällaisille maille kuitenkin vähentämättä huomat- sellaista oikeutettua tavasti tuontia vastaan, johon yhteisön tuotannonala on oikeutettu, tämän järjestelmän mukaisesti saatuja etuja ei oteta huomioon näiden kahden yrityksen saamien tukien kokonaismäärää laskettaessa. tuettua suojaa 23) 24) 3. Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitle- ment Passbook Scheme, DEPB) 25) Toinen vientiin liittyvää tukea koskeva vienti- ja tuonti- politiikan väline on DEPB, joka tuli voimaan 7 päivänä huhtikuuta 1997. DEPB:llä korvattiin PBS, jonka voimas- saolo päättyi 31 päivänä maaliskuuta 1997. DEPB:tä on kahta lajia: — vientiä edeltävä DEPB, — viennin jälkeinen DEPB. L 219/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 8. 1999 a) Tukikelpoisuus vientiä edeltävässä DEPB:ssä 32) 26) jokainen intialainen valmistaja, Vientiä edeltävää DEPB:tä voivat käyttää vientiä harjoit- tavat tuottajat eli joka harjoittaa vientiä, tai valmistajiin etuyhteydessä olevat kauppiasviejät eli kauppiaat. Voidakseen käyttää kyseistä tukijärjestelmää yrityksen on täytynyt harjoittaa vientiä kolmen vuoden ajan ennen hyvityspyynnön esittämistä. b) Käytännön toteutus Käyttöön ei myöskään ole otettu järjestelyä tai menet- telyä sen tarkistamiseksi, mitä tuotantopanoksia käyte- tään missäkin määrin vientituotteen tuotannossa. Perus- asetuksen liitteessä II olevan ii kohdan 5 alakohdassa ja liitteessä III olevan ii kohdan 3 alakohdassa säädetään, että kun on todettu, että viejämaan viranomaiset eivät ole ottaneet käyttöön kyseistä järjestelyä, viejämaan on tavallisesti suoritettava tosiasiallisesti käytettyihin tuotan- topanoksiin tai todellisuudessa tapahtuneisiin maksusuo- rituksiin perustuva uusi tutkimus sen määrittämiseksi, onko maksuja palautettu liikaa. Intian viranomaiset eivät suorittaneet kyseistä tutkimusta. Sen vuoksi komissio- kaan ei tutkinut, oliko vientituotteen tuotannossa käytet- tyjen tuotantopanosten tuonnista aiheutuvia maksuja tosiasiallisesti palautettu liikaa. 27) 28) 29) 30) 31) Jokainen tukikelpoinen viejä voi hakea lisenssiä. Lisens- sillä, joka annetaan ilman eri toimenpiteitä, myönnetään hyvitysmäärä, joka voidaan käyttää myöhemmin tuota- vien tavaroiden tuontitullien kuittaamiseen. Lisenssin arvo on 5 prosenttia lisenssinhakijan kolmen edellisen vuoden kokonaisviennin arvosta. keskimääräisen vuotuisen Lisenssi, jota ei voida siirtää, on voimassa 12 kuukautta sen antamispäivästä. Kun lisenssiin kirjattu hyvitysmäärä on käytetty, toimivaltaiselle viranomaiselle on suoritet- tava maksu. Tämän jälkeen yritys voi hakea uutta hyvi- tysmäärää, joka on myös 5 prosenttia kolmen edellisen vuoden kokonaisviennin arvosta. keskimääräisen vuotuisen Vientiä edeltävä DEPB mahdollistaa tavaroiden tuotan- toon tarvittavien tuotantopanosten tullittoman tuonnin. Tuotteet, joita voidaan tuoda tullitta, riippuvat valmistet- tavasta tuotteesta, ja ne määritellään tuotantopanoksia ja myyntiä koskevissa vakionormeissa. Tullittomia tuotan- topanoksia ei saa käyttää muuhun tarkoitukseen kuin asianomaisen tuotteen valmistukseen. tuotantopanoksina Järjestelmien käyttö merkitsee myös vientivelvoitetta. Kun lisenssiä käytetään, sen haltija sitoutuu käyttämään tavaroita tarkoitettujen lopputuotteiden valmistukseen. Kun lisenssinhaltija on vienyt tavaroita sellaisesta arvosta, joka oikeuttaa vastaa- vaan hyvitykseen kuin mitä tämä on jo saanut vientiä edeltävän DEPB:n mukaisesti, lisenssinhaltijan velvoite on täyttynyt. vietäviksi c) Vientiä edeltävää DEPB:tä koskevat päätelmät Vientiä edeltävä DEPB ei ole perusasetuksen säännösten mukaisesti sallittu tullinperuutus- tai palautusjärjestelmä taikka korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestely, vaikka siihen sisältyy tosiasiallista käyttäjää koskeva edel- lytys. Tämä johtuu ensisijaisesti siitä, että DEPB-hyvitys lasketaan viennin arvosta. DEPB-hyvitystä ei lasketa tuotannossa tosiasialli- sesti kulutettujen tuotantopanosten perusteella. prosenttimääränä aikaisemman 33) 34) 35) 36) 37) Hyötyäkseen järjestelmästä yrityksen on sitouduttava tavaroiden vientiin. Tällöin kyse on selvästi vientituesta. Tämän perusteella esitetään alustavana päätelmänä, että tämä järjestelmä on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan Jos a alakohdan mukaisesti Intian viranomaiset esittämään näytön järjestelmän tosiasiallisesta tutkimuksesta tai toimittavat muita olennaisia tietoja, komissio voi menet- telyn päätösvaiheessa muuttaa tätä järjestelmää koskevia päätelmiään. tasoitustulliin oikeuttava. kuitenkin pystyvät d) Tuen määrän laskeminen Vientiä harjoittavien tuottajien saamat edut on laskettu johdanto-osan 23 kappaleessa selostetun laskutavan mukaisesti. Kaksi yritystä käytti tätä järjestelmää tutkimusajanjakson aikana ja sai 1,31 prosentin ja 6,84 prosentin määräisiä tukia. e) Tukikelpoisuus viennin jälkeisessä DEPB:ssä Viennin jälkeinen DEPB on itse asiassa hyvin samankal- tainen kuin edellä kuvattu PBS. Kuten jo mainittiin, se korvasi PBS:n ja on itse asiassa korvaava järjestelmä. Sitä voivat käyttää vientiä harjoittavat tuottajat eli jokainen intialainen valmistaja, joka harjoittaa vientiä tai kaup- piasviejät eli kauppiaat. f) Käytännön toteutus Tässä järjestelmässä tukikelpoiset viejät voivat pyytää hyvityksiä, jotka lasketaan prosenttimääränä vietyjen ovat lopputuotteiden arvosta. vahvistaneet kyseiset DEPB-prosenttimäärät useimmille tuotteille, myös tuotteelle, tuotantopanoksia ja myyntiä koskevien vakionormien perusteella. Lisenssi, josta ilmenee hyvityksen määrä, annetaan ilman eri toimenpiteitä. tarkasteltavana olevalle Intian viranomaiset 19. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 219/19 38) Viennin jälkeinen DEPB mahdollistaa kyseisten hyvi- tysten käytön kaikkien muiden kuin kiellettyjen tuontita- varoiden luettelossa mainittujen tavaroiden (esim. raaka- aineet tuotantohyödykkeet) myöhemmin tapahtu- vassa tuonnissa. Kyseiset tuontitavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihto- veroa) tai ne voidaan käyttää muuten. tai kuvatun laskutavan mukaisesti. Tuen määrä on jaettu tutkimusajanjakson kokonaisviennille. 45) Neljä yritystä käytti kyseistä järjestelmää tutkimusajan- jakson aikana ja sai 2,85—17,81 prosentin määräisiä tukia. 39) DEPB-lisenssit ovat vapaasti siirrettävissä. DEPB-lisenssi on voimassa 12 kuukautta sen antamispäivästä. Kun kaikki hyvitykset on käytetty, yrityksen on suoritettava toimivaltaiselle viranomaiselle maksu. 4. Tuotantohyödykkeiden etuustullein koskeva järjestelmä (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS) tuontia 40) 41) 42) 43) g) Viennin jälkeistä DEPB:tä koskevat päätelmät Tämä järjestelmä on selvästi sidoksissa vientitulokseen. Kun yritys vie tavaroita, sille myönnetään hyvitys, jota voidaan käyttää minkä tahansa myöhemmin tuotavien tavaroiden tuontitullien kuittaamiseen. Kuten PBS, sekään ei ole sallittu tullinpalautusjärjestelmä tai korvaa- vien tuotantopanosten palautusjärjestely samoista syistä kuin mitä on mainittu edellä johdanto-osan 20 kappa- leessa. Järjestelmässä on kyse tuesta, sillä kantamatto- mien tuontitullien muodossa ilmenevästä Intian viran- omaisten taloudellisesta tuesta koituu etua yritykselle, joka voi tuoda tavaroita tullitta. Se on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva tuki, ja sen vuoksi sitä pidetään erityisenä tukena perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. h) Tuen määrän laskeminen viennin jälkeisessä DEPB:ssä Viejille koituvat edut on laskettu kahdella eri tavalla riippuen siitä, kuinka yritys on käyttänyt DEPB-lisens- sejä. 46) 47) 48) Kolmas vientiin liittyvää tukea koskeva väline on tuotan- tohyödykkeiden tuontia etuustullein koskeva järjestelmä (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS), jäljempänä ’EPCGS’, joka otettiin käyttöön 1 päivänä huhtikuuta 1990 ja jota muutettiin 5 päivänä kesäkuuta 1995. a) Tukikelpoisuus EPCGS:ää voivat käyttää vientiä harjoittavat tuottajat eli jokainen intialainen valmistaja, joka harjoittaa vientiä, tai kauppiasviejät eli kauppiaat. Myös kauppiasviejiin etuyh- teydessä olevat valmistajat ovat voineet käyttää järjes- telmää 1 päivästä huhtikuuta 1997 lähtien. b) Käytännön toteutus Jotta yritys voi käyttää järjestelmää, sen on esitettävä toimivaltaisille viranomaisille yksityiskohtaiset tiedot tuotavien tuotantohyödykkeiden lajista ja arvosta. Yritys voi tuoda tuotantohyödykkeitä joko tullitta tai alenne- tulla tullilla riippuen siitä, minkä tasoiseen vientivelvoit- teeseen yritys on valmis sitoutumaan. Lisenssi, jolla annetaan lupa tuontiin etuustullein, annetaan ilman eri toimenpiteitä. Jos yritys käytti lisenssejä tullittomaan tuontiin, saatu etu laskettiin sen tullimäärän perusteella, joka normaalisti tutkimusajanjaksona harjoitetusta tuon- olisi kertynyt nista, mutta jota ei DEPB:n mukaisesti kannettu. 49) Vientivelvoitteen täyttäminen edellyttää vientitavaroiden tuottamista tuotuja tuotantohyödykkeitä käyttämällä. 50) Lisenssin saamiseksi on maksettava käsittelymaksu. Jos yritys myi lisenssinsä, saatu etu laskettiin lisenssiin kirjatun hyvityksen määrän perusteella riippumatta siitä, millä hinnalla lisenssi myytiin. Eräät yritykset väittivät, että saatu etu olisi määritettävä lisenssin tosiasiallisen myyntihinnan perusteella, koska se on joskus lisenssiin alhaisempi. Tätä kirjattua hyvityksen nimellisarvoa väitettä ei voida hyväksyä, koska lisenssin myyminen sen nimellisarvoa alhaisempaan hintaan on selvä kaupallinen päätös, joka ei muuta järjestelmästä saadun edun määrää. 44) Jotta saataisiin selville edunsaajan tästä järjestelmästä saama kokonaishyöty, kyseistä määrää on oikaistu lisää- mällä siihen tutkimusajanjaksona kertynyt 7 prosentin korko. Korko lasketaan johdanto-osan 23 kappaleessa 51) 52) c) EPCGS:ää koskevat päätelmät EPCGS on tasoitustullin käyttöönottoon oikeuttava tuki, tuo koska se, että viejä maksaa alennetun tullin tai tullitta, on Intian viranomaisten taloudellista tukea; viranomainen luopuu sille kuuluvasta tulosta, ja yritys saa etua, koska kannettavia tulleja on alennettu tai sille on myönnetty vapautus tuontitulleista. Tuki on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti riippuva, koska sitä ei voi saada sitoutumatta tavaroiden vientiin, ja sen vuoksi sitä pidetään erityisenä tukena. vientituloksesta oikeudellisesti L 219/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 8. 1999 53) d) Tuen määrän laskeminen tutkimusajanjaksoa Viejien saamat edut on laskettu tuotantohyödykkeistä kantamatta jääneiden tuontitullien perusteella jakamalla tämä määrä 18 vuodelle, joka vastaa kunkin yrityksen EPCGS:n mukaisesti tosiasiallisesti tuomien tuotantohyö- dykkeiden tavanomaista poistoaikaa. Mainitulla tavalla laskettua koskevaa määrää on oikaistu lisäämällä siihen tutkimusajanjakson aikainen korko edunsaajan kyseisestä järjestelmästä saaman koko- naishyödyn määrittämiseksi. Ottaen huomioon kyseisen järjestelmän luonne, joka vastaa kertaluonteista avus- tusta, katsottiin aiheelliseksi soveltaa Intian tutkimus- ajanjakson aikaista markkinakorkoa eli 14 prosenttia. Kyseinen määrä on jaettu tutkimusajanjakson kokonais- viennille. 54) Kuusi yritystä käytti tätä järjestelmää tutkimusajanjakson aikana ja sai 1,44—27,66 prosentin määräisiä tukia. 59) 55) 56) 5. Vientiteollisuuden vapaa-alueiden (Export Proces- sing Zones, EPZ) ja vientiin suuntautuneiden yksikköjen (Export Oriented Units, EOU) järjes- telmä Vientiin liittyvää tukea koskeviin vienti- ja tuontipoli- tiikan välineisiin kuuluvat lisäksi vientiteollisuuden vapaa-alueiden (Export Processing Zones, EPZ), jäljem- pänä taulukossa ”EPZ” ja vientiin suuntautuneiden yksik- öiden (Export Oriented Units, EOU), jäljempänä taulu- kossa ”EOU” järjestelmät, jotka otettiin käyttöön 22 päivänä kesäkuuta 1994. a) Tukikelpoisuus Seitsemällä maantieteellisesti määritellyllä vientiteolli- suuden vapaa-alueella sijaitsevat yritykset, jotka sitou- tuvat viemään vähintään 75 prosenttia tuotannostaan, voivat saada tiettyjä etuja. Samat edut myönnetään vien- tiin suuntautuneille yksiköille, jotka voivat sijaita missä tahansa Intiassa (niitä kutsutaan itsenäisiksi vientiin suuntautuneet suuntautuneiksi yksiköiksi). Vientiin tullivi- yksiköt ranomaisten valvonnassa: tullivapaina yksikköinä toimivat b) Käytännön toteutus 57) Vientiteollisuuden vapaa-alueilla sijaitsevat yritykset ja vientiin suuntautuneet yksiköt voivat saada seuraavia etuja: — tuotantohyödykkeiden johtuvien tullien suspendoiminen kyseisten tavaroiden tullival- vonnassa olon ajaksi, hankkimisesta — vapautus raaka-aineiden ja kulutustavaroiden hankki- misesta johtuvista tulleista, — vapautus kotimarkkinoilta hankittujen tavaroiden valmisteverosta, — paikallisilla markkinoilta tavaroista maksetun valtion liikevaihtoveron palauttaminen. hankituista 58) Vientiteollisuuden vapaa-alueilla sijaitsevien yritysten ja yritysten, jotka hakevat vientiin suuntautuneen yksikön asemaa, on jätettävä hakemus toimivaltaisille viranomai- sille. Kyseisessä hakemuksessa on oltava yksityiskohtaiset tiedot viiden seuraavan vuoden osalta muun muassa tuotantomääristä, arvioidusta viennin suunnitelluista tuontitarpeesta ja kotimarkkinoihin liittyvistä arvosta, tarpeista. Jos viranomaiset hyväksyvät yrityksen hake- muksen, yritykselle toimitettavaan hyväksymisilmoituk- seen liitetään asiaa koskevat ehdot. Vientiteollisuuden vientiin suuntautuneet ja vapaa-alueiden yritykset yksiköt voivat tuottaa mitä tahansa tuotetta. Vientiteolli- suuden vapaa-alueella olevan yrityksen ja vientiin suun- tautuneen yksikön asemaa on voimassa viisi vuotta. Sopimus voidaan uusia useam- maksi viisivuotiskaudeksi. sopimus koskeva c) Vientiteollisuuden vapaa-alueiden ja vientiin suuntautu- neiden yksikköjen järjestelmiä koskevat päätelmät yritykset käyttivät Koska vientiteollisuuden vapaa- alueiden ja vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjes- yksinomaan tuotantohyödykkeiden tuontiin, telmiä komission yksiköt arvioivat tasoitustullin käyttöönoton oikeutuksen ainoastaan tullivalvonnassa olleiden tuotan- tohyödykkeiden tullien suspendoimisen osalta. 60) 61) 62) 63) 64) 65) Tämän perusteella järjestelmiin sisältyy tukien myöntä- mistä, koska niissä myönnetyt helpotukset ovat Intian viranomaisten myöntämää taloudellista tukea, sillä viran- omaiselle kuuluvista tuloista luovutaan ja järjestelmän käyttäjä saa etuja. Tuotantohyödykkeistä kannettavien tullien suspendoimi- sella on sama vaikutus kuin tullittomuudella, koska vien- tiedellytysten täyttyessä yritys voi päättää itse täysin vapaasti, milloin se vapauttaa tuotantohyödykkeet tulli- valvonnasta. Tämä tuki on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti oikeudellisesti vientituloksesta riip- puva, koska sitä ei voi saada sitoutumatta tavaroiden vientiin, ja sen vuoksi se katsotaan erityiseksi ja tasoitus- tullin käyttöönottoon oikeuttavaksi tueksi. d) Tuen määrän laskeminen Yksi yritys toimi hyväksyttynä vientiin suuntautuneena järjestelmää tuotantohyödykkeiden yksikkönä ja käytti tuontiin. Tälle viejälle koitunut hyöty on laskettu EPCGS:n osalta johdanto-osan 53 kappaleessa seloste- tulla tavalla. Tämän perusteella yrityksen tästä järjestelmästä saamien etujen määrä oli 0,7 prosenttia. Komissio totesi, että tarkasteltavana olevan tuotteen toisella vientiä harjoittavalla tuottajalla, joka on etuyh- teydessä vientiin suuntautuneen yksikköön, oli myös itsellään vientiin suuntautuneen yksikön asema ja se myös toi tuotantohyödykkeitä myös tämän järjestelmän mukaisesti tutkimusajanjakson ensimmäisen puoliskon irti vientiin aikana. Myöhemmin tämä yritys sanoutui suuntautuneen yksikön asemastaan ja muutti vientiin suuntautuneen yksikön järjestelmässä tuodut tuotanto- hyödykkeet EPCGS:ssä tuoduiksi tuotantohyödykkeiksi. Tästä johtuen tämän yrityksen tuomat tuotantohyödyk- keet on tutkittu kokonaisuudessaan EPCGS:n mukaisesti. 19. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 219/21 66) 6. Tuloveron vapautusjärjestelmä (Income Tax Exemption Scheme, ITES) Tuloveron vapautusjärjestelmän (Income Tax Exemption Scheme, ITES) oikeusperusta on vuoden 1961 tulovero- säädös. Kyseisellä säädöksellä, jota muutetaan vuosittain varainhoitosäädöksellä, säädetään veronkannon perus- teista sekä haettavissa olevista lukuisista vapautuksista ja vähennyksistä. Yritykset voivat muun muassa hakea kyseisen säädöksen 10A, 10B ja 80HHC jaksossa tarkoi- tettuja vapautuksia, jotka koskevat vientitulojen vapau- tusta tuloverosta. Säädöksen 10A jaksossa tarkoitettua vapautusta voivat hakea vapaakauppa-alueille sijoittautu- neet yritykset, 10B jaksossa tarkoitettua vapautusta ja 80HHC puolestaan vientiin suuntautuneet yksiköt jaksossa tarkoitettua vapautusta mikä tahansa tavaroiden vientiä harjoittava yritys. 67) Yksikään tarkasteltavina olevan tuotteen viejistä ei kuitenkaan soveltanut näitä vapautuksia. Tämän vuoksi komission ei tarvitse arvioida kyseistä järjestelmää tämän tutkimuksen yhteydessä. 68) 69) 70) 71) 7. Alueelliset järjestelmät — Liikevaihtoveron ja kauppaveron kannustusjärjestelmät Gujaratin, Maharashtran ja Uttar Pradeshin osavaltiot tukikelpoisille teollisuusyrityksille kannus- myöntävät timia liikevaihto- ja/tai kauppaveron vapautuksen tai lykkäämisen muodossa näiden osavaltioiden taloudel- taan kehittymättömien alueiden teollisuuden kehittämi- seksi. Koska nämä järjestelmät ovat käytännössä saman- laiset, niitä arvioidaan yhdessä. a) Tukikelpoisuus Voidakseen hyötyä järjestelmistä yritysten on investoi- tava kehittymättömille alueille joko perustamalla niille uuden tuotantolaitoksen tai tekemällä laajoja pääomasi- joituksia jo olemassa olevan tuotantolaitoksen laajenta- miseksi tai sen toiminnan monipuolistamiseksi. Nämä alueet, jotka ovat näiden kolmen osavaltion tiettyjä alueyksikköjä, luokitellaan niiden talouden kehitystason perusteella eri luokkiin (esim. kaikkein kehittymättö- mimmät alueet, kehittymättömät alueet, muut tukikel- poiset alueet ja tuen ulkopuoliset alueet). Kannustimien määrää laskettaessa tärkeimpänä perusteena käytetään investoinnin määrää ja aluetta, jolle yritys sijoittautuu tai on sijoittautunut. b) Erityisluonne Näitä järjestelmiä voivat käyttää ainoastaan yritykset, jotka ovat investoineet tietyille määritetyille maantieteel- lisille alueille, joilla asianomaisella osavaltiolla on lain- käyttövalta. Näiden alueiden ulkopuolelle sijoittautuneet yritykset eivät voi käyttää näitä järjestelmiä. Myönnet- tävän edun taso vaihtelee alueen mukaan. Järjestelmissä ei ole kyse perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista poikkeuksista, joiden mukaan tietyille yrityksille kohdistettu tuki voi kuitenkin olla muuta kuin erityistä tukea, jos tukikelpoi- suus perustuu objektiivisiin perusteisiin tai edellytyksiin, koska niitä olisi muun muassa sovellettava horisontaali- sesti eikä tiettyjä yrityksiä pitäisi suosia toisten kustan- nuksella. Näitä järjestelmiä ei sovelleta horisontaalisesti, koska maan tai asianomaisen alueellisen yksikön tietyt alueet eivät ole tukeen oikeutettuja. Näin ollen tukikel- poiselle alueelle sijoittautunut yritys voi saada tukea, kun taas tuen ulkopuoliselle alueelle sijoittunut samanlainen yritys ei voi saada tukea. Lisäksi kaksi samanlaista tuki- kelpoisille alueille sijoittautunutta yritystä voivat saada eri määrät tukea, jos asianomaisten alueiden tuille on vahvistettu eri enimmäismäärät. 72) Tästä syystä järjestelmien tuki on erityistä tukea perusa- setuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. 73) 74) 75) 76) c) Järjestelmien laillisuuden määrittäminen Intian viranomaiset väittivät, että nämä järjestelmät eivät ole tasoitustullien käyttöönottoon oikeuttavia tukia, koska niissä täyttyvät perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdassa säädetyt edellytykset, minkä perusteella ne ovat kunkin asianomaisen osavaltion myöntämiä sallittuja alueellisia tukia. viejämaan alueella jota annetaan Edellä mainitun artiklan mukaan tuen, alkuperämaan ja/tai sijaitseville epäsuotuisille alueille, on täytettävä tietyt edellytykset, jotta tuki ei olisi tasoitustoimenpiteiden alaista; erityisesti seuraavien edellytysten olisi täytyttävä: 1) tuki on alueel- lisen kehittämisen yleisen kehyksen mukaista, 2) asian- omaiset alueet ovat selvästi määritettyjä yhtenäisiä maantieteellisiä alueita, joilla on tarkasti määriteltävissä oleva taloudellinen ja hallinnollinen omaleimaisuus ja 3) alueita pidetään epäsuotuisina sellaisin puolueettomin ja objektiivisin arviointiperustein, jotka on selkeästi määri- teltävä lainsäädännössä tai muissa virallisissa asiakir- joissa. Näihin perusteisiin sisältyy talouden kehittynei- syyden mittari, joka perustuu vähintään yhteen seuraa- vista tekijöistä: tulo asukasta kohti, kotitalouksien tulo asukasta kohti tai bruttokansantuote asukasta kohti, joka saa olla enintään 85 prosenttia asianomaisen maan kyseisen alueen keskiarvosta taikka kolmen vuoden ajan- jakson perusteella laskettu työttömyysaste, jonka on oltava vähintään 110 prosenttia asianomaisen maan keskiarvosta. Olisi huomattava, että Intian viranomaisten alueellisista järjestelmistä toimittamat tiedot olivat vajavaisia. Komis- sion yksiköt pyysivät Intian viranomaisilta tarkastus- käyntien yhteydessä ja myöhemmissä yhteyksissä tietoja, joita tarvittaisiin sen tutkimiseksi, ovatko nämä järjes- telmät edellä johdanto-osan 74 kappaleessa mainittujen, tukien laillisuudelle asetettujen perusteiden mukaisia. Intian viranomaiset eivät ole vielä toimittaneet näitä tietoja. Kun komission yksiköt tiedustelivat tarkastuskäyntinsä aikana Intian viranomaisilta epäsuotuisan alueen määrit- tämisessä käytettyjä puolueettomia ja objektiivisia arvi- ointiperusteita, Intian viranomaiset eivät kyenneet esittä- mään tilastotietoja näiden arviointiperusteiden todenta- miseksi. L 219/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 8. 1999 77) 78) 79) 80) 81) 82) Koska tarkempia tietoja ei ollut käytettävissä, komission yksiköiden oli käytettävissä olevien tietojen perusteella pääteltävä, että ei ollut olemassa riittävää näyttöä Intian viranomaisten näiden alueellisten järjestelmien laillisuu- desta esittämän väitteen tueksi. Näin ollen esitetään alus- tavana päätelmänä, että nämä järjestelmät ovat tasoitus- tullien käyttöönottoon oikeuttavia. d) Tuen määrän laskeminen kertynyt Vientiä harjoittavien tuottajien saama etu on laskettu sellaisen liikevaihto- tai kauppaveron määrän perusteella, tutkimusajanjakson joka normaalisti olisi aikana, mutta jota ei näiden järjestelmien mukaisesti kannettu. Jotta saataisiin selville edunsaajan tästä järjes- telmästä saama kokonaishyöty, kyseistä määrää on oikaistu lisäämällä siihen tutkimusajanjaksona kertynyt korko. Ottaen huomioon kyseisen tuen luonne, joka vastaa useita perättäisiä avustuksia, katsottiin aiheelli- seksi soveltaa 7 prosentin korkoa eli puolta Intian tutki- musajanjakson aikaisesta markkinakorosta. Saadun edun määrä on jaettu tutkimusajanjakson kokonaismyynnille. alakohdan mukaisesti edellä johdanto-osan 70 ja 71 kappaleessa mainituista syistä. c) Järjestelmien laillisuuden määrittäminen 83) Intian viranomaiset väittivät, että näissä järjestelmissä ei ole kyse tasoitustullien käyttöönottoon oikeuttavista tuista, koska ne ovat perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdassa säädettyjen perusteiden mukaisia. 84) Perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdan perusteet on selitetty edellä johdanto-osan 74 kappaleessa. 85) Muistutettakoon, että Intian viranomaisten alueellisista järjestelmistä toimittamat tiedot olivat vajavaisia. Koska tarkempia tietoja ei ollut käytettävissä, komission yksi- köiden oli käytettävissä olevien tietojen perusteella pääteltävä, että ei ollut olemassa riittävää näyttöä Intian viranomaisten sähköveron vapautusjärjestelmien lailli- suudesta esittämän väitteen tueksi. Näin ollen esitetään alustavana päätelmänä, että nämä järjestelmät ovat tasoi- tustullien käyttöönottoon oikeuttavia. Kuusi yritystä käytti näitä järjestelmiä tutkimusajan- jakson aikana ja sai 0,15—5,47 prosentin määräisiä tukia. Olisi huomattava, että yhden yrityksen saamaa 0,15 prosentin tukea ei ole huomioitu tämän yrityksen saaman edellä kokonaismäärää johdanto-osan 24 kappaleessa mainituista syistä. laskettaessa tuen 8. Alueelliset järjestelmät — sähköveron vapautus- järjestelmä tuotantolaitoksille kannustimia Gujaratin ja Maharashtran osavaltiot myöntävät tukikel- poisille sähköverosta vapautuksen muodossa kannustaakseen teollisuuden kehittymistä näiden osavaltioiden taloudellisesti kehitty- mättömillä alueilla ja Maharashtrassa erityisesti Marath- wadan alueella. Koska nämä järjestelmät ovat käytän- nössä samanlaiset, niitä arvioidaan yhdessä. a) Tukikelpoisuus Voidakseen hyötyä järjestelmistä yritysten on investoi- tava kehittymättömille alueille joko perustamalla niille uuden tuotantolaitoksen tai tekemällä laajoja pääomasi- joituksia jo olemassa olevan tuotantolaitoksen laajenta- miseksi tai sen toiminnan monipuolistamiseksi. b) Erityisluonne Näitä järjestelmiä voivat käyttää ainoastaan yritykset, jotka ovat investoineet tietyille määritetyille maantieteel- lisille alueille, joilla Gujaratin ja Maharashtran osaval- tioilla on lainkäyttövalta. Näissä järjestelmissä on kyse erityisestä tuesta perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a 86) 87) d) Tuen määrän laskeminen Vientiä harjoittavien tuottajien saama etu on laskettu joka normaa- sellaisen sähköveron määrän perusteella, listi olisi kertynyt tutkimusajanjakson aikana, mutta jota ei näiden järjestelmien mukaisesti kannettu. Jotta saatai- siin selville edunsaajan tästä järjestelmästä saama koko- naishyöty, kyseistä määrää on oikaistu lisäämällä siihen tutkimusajanjaksona kertynyt korko. Ottaen huomioon kyseisen tuen luonne, joka vastaa useita perättäisiä avus- tuksia, katsottiin aiheelliseksi soveltaa 7 prosentin korkoa eli puolta Intian tutkimusajanjakson aikaisesta markkinakorosta. Saadun edun määrä on jaettu tutki- musajanjakson kokonaismyynnille. Kaksi yritystä käytti näitä järjestelmiä tutkimusajan- jakson aikana ja sai 0,25 ja 4,13 prosentin määräisiä tukia. Olisi huomattava, että yhden yrityksen saamaa 0,25 prosentin tukea ei ole huomioitu tämän yrityksen saaman edellä kokonaismäärää johdanto-osan 24 kappaleessa mainituista syistä. laskettaessa tuen 9. Alueelliset järjestelmät — paikallisveron palau- tusjärjestelmä (Octroi Refund) kannustimia paikallisveron 88) Maharashtran osavaltio myöntää tukikelpoisille tuotan- tolaitoksille palautusten muodossa. Paikallisvero on vero, jota Intian paikallisvira- saapuvat tavaroista, nomaiset kaupungin tai piirikunnan alueelle. Palautettava koko- naismäärä on enintään 100 prosenttia käyttöomaisuu- teen kohdistuvasta jona yritykset voivat hyödyntää tätä palautusta, vaihtelee niiden sijaintialueen perusteella. investoinnista. Ajanjakso, kantavat kun ne 19. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 219/23 89) 90) a) Tukikelpoisuus Voidakseen hyötyä järjestelmästä yritysten on investoi- tava kehittymättömille alueille joko perustamalla niille uuden tuotantolaitoksen tai tekemällä laajoja pääomasi- joituksia jo olemassa olevan tuotantolaitoksen laajenta- miseksi tai sen toiminnan monipuolistamiseksi. b) Erityisluonne Tätä järjestelmää voivat käyttää ainoastaan yritykset, jotka ovat investoineet tietyille määritetyille maantieteel- lisille alueille, joilla Maharashtran osavaltiolla on lain- käyttövalta. Tässä järjestelmässä on kyse erityisestä tuesta perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti edellä johdanto-osan 70 ja 71 kappaleessa mainituista syistä. c) Järjestelmän laillisuuden määrittäminen 91) Intian viranomaiset väittivät, että tässä järjestelmässä ei ole kyse tasoitustullien käyttöönottoon oikeuttavista tuista, koska se on perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdassa säädettyjen perusteiden mukainen. 92) Perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdan perusteet on selitetty edellä johdanto-osan 74 kappaleessa. 93) Muistutettakoon, että Intian viranomaisten alueellisista järjestelmistä toimittamat tiedot olivat vajavaisia. Koska tarkempia tietoja ei ollut käytettävissä, komission yksi- köiden oli käytettävissä olevien tietojen perusteella pääteltävä, että ei ollut olemassa riittävää näyttöä Intian viranomaisten paikallisveron palautusjärjestelmän lailli- suudesta esittämän väitteen tueksi. Näin ollen esitetään alustavana päätelmänä, että tämä järjestelmä on tasoitus- tullien käyttöönottoon oikeuttava. d) Tuen määrän laskeminen 94) Vientiä harjoittavien tuottajien saama etu on laskettu sellaisen paikallisveron määrän perusteella, joka normaa- listi olisi kertynyt tutkimusajanjakson aikana, mutta jota ei tämän järjestelmän mukaisesti kannettu. Jotta saatai- siin selville edunsaajan tästä järjestelmästä saama koko- naishyöty, kyseistä määrää on oikaistu lisäämällä siihen tutkimusajanjaksona kertynyt korko. Ottaen huomioon kyseisen tuen luonne, joka vastaa kertaluonteista avus- tusta, katsottiin aiheelliseksi soveltaa 7 prosentin korkoa eli puolta Intian tutkimusajanjakson aikaisesta markkina- korosta. Saavutetun edun määrä on jaettu tutkimusajan- jakson kokonaismyynnille. 95) Yksi yritys käytti tätä järjestelmää tutkimusajanjakson aikana ja sai tukea 1,46 prosenttia. 97) 98) Myönnettävä kokonaismäärä riippuu alueesta ja yri- tyksen tasosta. a) Tukikelpoisuus tuotantoyksiköt Tietyillä alueilla 1 päivän lokakuuta 1988 jälkeen perus- tetut uudet ”uranuurtajayksiköt” lukuun ottamatta tuotantoyksikköjä, jotka ovat laajenta- neet tai monipuolistaneet toimintaansa, ovat oikeutettuja käyttämään tätä järjestelmää. tai b) Erityisluonne Tätä järjestelmää voivat käyttää ainoastaan yritykset, jotka ovat investoineet tietyille määritetyille maantieteel- lisille alueille, joilla Maharashtran osavaltiolla on lain- käyttövalta. Tässä järjestelmässä on kyse erityisestä tuesta perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti edellä johdanto-osan 70 ja 71 kappaleessa mainituista syistä. c) Järjestelmän laillisuuden määrittäminen 99) Intian viranomaiset väittivät, että tässä järjestelemässä ei ole kyse tasoitustullien käyttöönottoon oikeuttavasta tuesta, koska se on perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdassa säädettyjen perusteiden mukainen. 100) Perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdan perusteet on selitetty edellä johdanto-osan 74 kappaleessa. 101) Muistutettakoon taas, että Intian viranomaisten alueelli- sista järjestelmistä toimittamat tiedot olivat vajavaisia. Koska tarkempia tietoja ei ollut käytettävissä, komission yksiköiden oli käytettävissä olevien tietojen perusteella pääteltävä, että ei ollut olemassa riittävää näyttöä Intian viranomaisten tämän järjestelmän laillisuudesta esit- tämän väitteen tueksi. Näin ollen esitetään alintavana päätelmänä, että tämä järjestelmä on tasoitustullien käyt- töönottoon oikeuttava. d) Tuen määrän laskeminen 102) Vientiä harjoittavien tuottajien saamat edut on laskettu edellä EPCGS:n osalta johdanto-osan 53 kappaleessa selostetulla tavalla tutkimusajanjakson aikana saadun sellaisen kertaluonteisen avustuksen perusteella, joka liittyy käyttöomaisuuden hankkimiseen. Saadun edun määrä on jaettu tutkimusajanjakson kokonaismyynnille. 103) Yksi yritys käytti tätä järjestelmää tutkimusajanjakson tukea 0,01 prosenttia, mitä ei ole edellä aikana ja sai huomioitu tuen kokonaismäärää johdanto-osan 24 kappaleessa mainituista syistä. laskettaessa 10. Alueelliset järjestelmät — Erityinen pääoman kannustusjärjestelmä (Special Capital Incentive Scheme) 11. Tasoitustullin käyttöönoton oikeuttavien tukien määrä 96) Maharashtran osavaltiossa on myös käytössä erityinen pääoman kannustusjärjestelmä (Special Capital Incentive Scheme), jossa tuki voidaan myöntää joko raha-avustuk- liikevaihtoveroon kohdistuvana kannustimena. sena tai 104) Perusasetuksen säännösten mukaisesti tasoitustullin käyt- töönottoon oikeuttavien tukien määrä on arvona ilmais- tuna kunkin tutkimuksen kohteena olevan viejän osalta seuraava: L 219/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti DEPB Osavaltioiden järjestelmät PBS Vientiä edeltävä Viennin jälkeinen EPCGS EPZ/EOU Liikevaihtovero Pääomankan- nustin Paikallisveron palautus Sähköveron palautus 6,84 2,85 2,92 10,48 2,24 1,31 1,48 1,12 2,48 1,46 Ester Industries Ltd Flex Industries Ltd Garware Plastic & Polyester Ltd India Polyfims Ltd ja Jindal Polyesters Ltd MTZ Polyester Ltd Polyplex Corporation Ltd 4,31 1,58 0,70 0,51 27,66 17,18 1,44 5,47 1,09 19. 8. 1999 (%) Yhteensä 12,6 13,8 6,7 7,1 4,13 37,2 20,3 D. VAHINKO 1. Yhteisön tuotannonalan määritelmä kokonaismäärän perusteella. Yhteisöön tuodun PET- kalvon määrä laskettiin Eurostatin tilastotietojen perus- teella ja Intian osalta intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien vientimyyntitietojen perusteella. a) Yhteisön tuottajat 105) Tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistavat yhteisössä: — valituksen tehneet tuottajat, työssä kappaleessa), tutkimuksessa ja jotka toimivat yhteis- (lueteltu johdanto-osan 5 — muut yhteisön tuottajat, jotka eivät ole tehneet vali- tusta mutta eivät myöskään ole vastustaneet menet- telyä. Näiden katsotaan tämän vuoksi muodostavan yhteisön tuotannon perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukai- sesti. b) Yhteisön tuotannonala 106) Valituksen tehneet neljä tuottajaa, jäljempänä ’yhteisön tuotannonala’, täyttävät perusasetuksen 10 artiklan 8 kohdassa vahvistetut edellytykset, koska niiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta yhteisössä on yli 80 prosenttia; niiden katsotaan tämän vuoksi muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 2. Yhteisön kulutus ilmi, tuottajat eivät myyneet 108) Yhteisön kulutusta arvioitaessa ei otettu huomioon kytkösmarkkinoille tapahtuvaa tuotantoa, joka oli noin 60 000 tonnia (1998), koska tätä tuotantoa ei myydä PET-kalvona. Kytkösmarkkinoiden tuottaja valmistaa kalvosta lopputuotteen, jossa PET-kalvo on vain yksi sen että intialaiset aineksista. Tutkimuksessa kävi vientiä harjoittavat tuotettaan kytkösmarkkinoille. Lisäksi todettiin, että ainoastaan yksi kytkösmarkkinoiden tuottaja möi vähäisiä määriä muille ja yhteisön tuotannonalan kuin kytkösmarkkinoille, myynti kytkösmarkkinoille oli vähäistä. Tästä syystä kytkösmarkkinoille tuotettu ja niillä käytetty PET-kalvo ei kilpaillut muille kuin kytkösmarkkinoille tuotetun ja myydyn PET-kalvon kanssa, mistä syystä se ei joutunut alttiiksi tuonnin vaikutuksille. Yhden kytkös- markkinoiden tuottajan vähäinen myynti muille kuin kytkösmarkkinoille otettiin kuitenkin huomioon koko- naiskulutusta määritettäessä. tuetun, 107) PET-kalvon kulutus yhteisön markkinoilla tarkastelta- vana olevana ajanjaksona määritettiin yhteisön tuotan- nonalan kuulumattomien yhteisön tuottajien tuottaman PET-kalvon kokonais- myynnin ja yhteisön markkinoille tuodun PET-kalvon valituksen tekijöihin ja 109) Tämän perusteella PET-kalvon kulutuksen todettiin kasvaneen yhteisössä 15,1 prosenttia tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Kulutus oli 183 241 tonnia vuonna 1995, 178 734 tonnia vuonna 1996, 206 772 tonnia vuonna 1997 ja 210 914 tonnia tutkimusajanjaksona. 19. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 219/25 3. Intian markkinaosuudet ja Intiasta tulevan tuonnin määrät 110) Intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkina- laskettiin prosenttimääränä Intiasta yhteisöön osuus suuntautuneen kokonaisviennin (vientiä harjoittavien tuottajien ilmoituksen mukaisesti) osuudesta yhteisön kulutuksesta. Tämän perusteella todettiin, että Intian markkinaosuus oli 3,6 prosenttia vuonna 1995, 3,1 prosenttia vuonna 1996, 8,2 prosenttia vuonna 1997 ja 9,6 prosenttia tutkimusajanjaksona. Tämä vastaa 167 prosentin kasvua tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Absoluuttisina määrinä ilmaistuna tuonti kehittyi seuraa- vasti: 6 534 tonnia vuonna 1995, 5 574 tonnia vuonna 1996, 17 011 tonnia vuonna 1997 ja 20 250 tonnia tutkimusajanjaksona. Tämän perusteella kasvu oli 210 prosenttia. 4. Tuetun tuonnin hinnat a) Hintojen kehitys 111) Intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat ovat laskeneet tasaisesti vuodesta 1995 lähtien. Vuonna 1995 keskimääräinen hinta oli 3 219 ecua tonnilta; hinta aleni 2 425 ecuun vuonna 1996, 1 865 ecuun vuonna 1997 ja 1 674 ecuun tonnilta tutkimusajanjaksona, mikä vastaa 48 prosentin kokonaislaskua. b) Hinnan alittavuus 112) Yksityiskohtainen analyysi toteutettiin sen määrittämi- seksi, alittivatko intialaisten vientiä harjoittavien tuotta- jien hinnat yhteisön tuotannonalan myyntihinnat. Kussakin johdanto-osan 8 kappaleessa luetellussa mark- kinalohkossa käytettyjä PET-kalvon lajikohtaisia paino- tettuja keskimääräisiä vientihintoja vertailtiin yhteisön tuotannonalan lajien painotettuihin keskimääräisiin myyntihintoihin; molemmissa tapauksissa myynti oli tapahtunut etuyhteydettömille osapuolille. tuonti tapahtui etuyhteydessä olevien yritysten kautta, käytet- tiin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta veloitet- tuja jälleenmyyntihintoja. Jos 113) Intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintoja oikais- tiin tarvittaessa kuljetus- ja käsittelykustannuksia sekä tuontimaksuja vastaavasti vapaasti yhteisön rajalla tullat- tuna -hinnan määrittämiseksi. Yhteisön tuotannonalan myyntihintoja oikaistiin tarvittaessa vastaavasti vapaasti tehtaalla -tason määrittämiseksi. 114) Vertailtaessa oikaistuja asianmukaisesti painotettuja keskimääräisiä Intiasta peräisin olevan viennin hintoja ja yhteisön tuotannonalan painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja keskenään kävi ilmi, että intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat alittivat yhteisön keskimäärin tuottajien prosenttia (vaihteluväli 28. 2—50. 5 prosenttia). painotettuna hinnat 40. 1 5. Yhteisön tuotannonalan tilanne a) Kapasiteetti vuonna 115) Yhteisön tuotannonalan kapasiteetti kasvoi tasaisesti 20 prosenttia tarkasteltavana olevana ajanjaksona ( 145 756 tonnista vuonna 1995 148 726 1996, 157 683 tonniin vuonna 1997 ja 175 075 tonniin tutkimusajanjaksona). Yhteisön tuotannonala päätti rakentaa uusia tuotantolinjoja vuonna 1995 PET- kalvon kysynnän lisäännyttyä. Investoinnit otettiin käyt- töön kahden-kolmen vuoden viiveellä. tonniin b) Tuotantomäärät 116) Yhteisön tuotannonalan kokonaistuotanto vaihteli ajanjaksona kasvun hieman tarkasteltavana olevana ollessa 2 prosenttia. Vuotta 1995 ( 132 948 tonnia) voidaan luonnehtia myönteiseksi vuodeksi yhteisön tuotannonalalle, koska kysyntä oli erittäin suurta, kun taas vuonna 1996 ( 122 977) tuotanto supistui huomat- tavasti. Vuonna 1997 yhteisön tuotannonalan tuotanto lisääntyneen kysynnän kasvoi jälleen 128 741 tonniin, ansiosta. Tutkimusajanjaksona tuotanto oli 135 287 tonnia. c) Kapasiteetin käyttöaste 117) Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste pieneni 91 prosentista vuonna 1995 83 prosenttiin vuonna 1996, 82 prosenttiin vuonna 1997 ja 77 prosenttiin tutkimusajanjaksona eli supistuminen oli 15 prosenttia. d) Myyntimäärät (yhteisössä tuotettu PET-kalvo) 118) Vuosina 1995 ja 1996 etuyhteydettömille osapuolille yhteisössä tapahtuneen myynnin määrät supistuivat 7,8 prosenttia ( 104 750 tonnista 96 572 tonniin). Seuraa- vana vuonna myynti saavutti lähes vuoden 1995 tason ( 103 629 tonnia). Tarkasteltavana olevana ajanjaksona myynti kasvoi 1 prosentin eli 106 138 tonniin tutki- musajanjaksona. e) Jälleenmyytyjen tuotteiden myyntimäärät 119) Yhteisön tuotannonalan PET-kalvo-ostot kolmansista maista kasvoivat huomattavasti tarkasteltavana olevana ajanjaksona; kun tällaisten jälleenmyytyjen tuotteiden osuus PET-kalvon kokonaismyynnistä yhteisössä oli vuonna 1995 vain 7,6 prosenttia, vastaava luku oli tutkimusajanjaksona 16,0 prosenttia. Jälleenmyytyjen tuotteiden myyntimäärät olivat 8 595 tonnia vuonna 1995, 7 011 tonnia 1996, 17 029 tonnia vuonna 1997 ja 20 197 tonnia tutkimusajanjaksona, mikä vastaa 135 prosentin kasvua. L 219/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 8. 1999 f) Markkinaosuus 120) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus sen itsensä tuot- taman PET-kalvon yhteisön markkinoille tapahtuneen myynnin perusteella laskettuna supistui tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Komissio totesi, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuus oli 57,2 prosenttia vuonna 1995, mutta se supistui 54,1 prosenttiin vuonna 1996 ja 50,6 prosenttiin vuonna 1997 saavuttaen alhai- simman tasonsa 50,4 prosenttia tutkimusajanjaksona. Tämän perusteella markkinaosuus supistui kokonaisuu- dessaan 12 prosenttia. g) Myyntihinnat 121) Tutkimuksesta ilmeni, että yhteisön tuotannonalan oli alennettava hintojaan 23 prosenttia vuodesta 1995. Myyntihinnat (ecua tonnilta) alenivat 4 429 ecusta vuonna 1995 4 286 ecuun vuonna 1996, 3 631 ecuun vuonna 1997 ja 3 393 ecuun tonnilta tutkimusajanjak- sona. h) Kannattavuus 122) Yhteisön tilanne taloudellinen tuotannonalan oli parempi vuonna 1995 kuin tutkimusajanjaksona. Kaik- voimakkaasti kien yritysten kannattavuus heikkeni tarkasteltavana olevana ajanjaksona, ja erityisesti kaksi yritystä kärsi huomattavia tappioita tutkimusajanjak- sona. Olisi huomattava, että komissio ei huomioinut johdanto-osan 115 kappaleessa mainittujen uusien tuotantolinjojen investointikustannuksia laskiessaan PET- kalvon kannattavuutta. Voittomarginaali kutistui 16,1 prosentista vuonna 1995 10,6 prosenttiin vuonna 1996, 4,0 prosenttiin vuonna 1997 ja muuttui tappiolliseksi eli –0,7 prosentiksi tutkimusajanjaksona. nonalan oli käytettävä varoja hankkeisiinsa vielä vuosia sen jälkeen, kun markkinoilla oli jo alkanut laskusuun- taus. Investointien arvo kasvoi 24,702 miljoonasta ecusta vuonna 1995 96,450 miljoonaan ecuun vuonna 1996, 170,007 miljoonaan ecuun vuonna 1997 ja 203,699 miljoonaan ecuun tutkimusajanjaksona. Inves- tointien arvo kasvoi 725 prosenttia. k) Varastot 125) Todettiin, että varastot kasvoivat 23 prosenttia tarkastel- tavana olevana ajanjaksona saavuttaen 21 783 tonnia tutkimusajanjakson lopussa verrattuna 17 644 tonniin vuonna 1995, 19 121 tonniin vuonna 1996 ja 18 434 tonniin vuonna 1997. Samaan aikaan varastojen osuus — ilmaistuna prosenttimääräisenä osuutena tuotannosta — kasvoi 13 prosentista 16 prosenttiin. 6. Vahinkoa koskevat päätelmät ei 126) Yhteisön tuotannonalan myynti säilyi yleisesti vakaana vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Supistuttuaan vuonna 1996 myynti seurannut yhteisön kulutuksen huomattavaa kasvua, joka oli yli 15 prosenttia eli 183 000 tonnista 211 000 tonniin tarkas- teltavan olevana ajanjaksona. Tästä seurasi yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden jatkuva supistuminen, joka olisi voinut olla suurempikin, jollei yhteisön tuotan- nonala olisi alentanut myyntihintojaan 23 prosenttia. Myynnin väheneminen lisäsi myös varastoja 23 prosenttia. 127) Tuotannon hienoisesta kasvusta ja melko vakaista myyn- timääristä huolimatta yhteisön tuotannonalan kannatta- vuus pieneni vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson väli- senä aikana. i) Työllisyys 128) että Edellä mainituista yhteisön tuotannonalan tilanne huononi vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. vahinkotekijöistä ilmenee, ansiosta. hinnanalennusten 123) Yhteisön tuotannonalan ei tarvinnut vähentää työvoimaa huomattavasti, koska myyntimäärät säilyivät vakaina toistuvien asiassa työvoiman määrä kasvoi uusien investointien myötä vuoteen 1997 saakka, väheni. Työvoiman määrä kasvoi 2 445 työntekijästä vuonna 1995 2 519 työntekijään vuonna 1996 ja 2 588 työnte- kijään aikana työvoiman määrä työntekijään. supistui Työvoiman määrä kasvoi kokonaisuudessa 3 prosenttia. Tutkimusajanjakson 2 514 jälkeen se vuonna 1997. jonka Itse 129) Komissio esittää alustavana päätelmänään, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. E. SYY-YHTEYS 1. Alustavat huomautukset j) Investoinnit 124) Investoinnit lisääntyivät tasaisesti. Yhteisön tuotannonala päätti investoinneista vuonna 1995, koska markkinoiden tarjonta oli riittämätöntä kasvavan kysynnän takia. Vei kuitenkin kauan, ennen kuin uusiin tuotantolinjoihin tehdyt investoinnit olivat käytössä, ja yhteisön tuotan- 130) Komissio on tutkinut perusasetuksen 8 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, onko tarkasteltavana oleva tuonti vahinkoa. Tuetun tuonnin aiheuttanut merkittävää lisäksi muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat saat- aiheuttaa vahinkoa yhteisön taneet tuotannonalalle, että näiden muiden tekijöiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa ei pidettäisi tuetusta tuonnista johtuvana. tutkittiin sen varmistamiseksi, samanaikaisesti 19. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 219/27 2. Tuetun tuonnin vaikutus 131) Intiasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuuden huomattava kasvu 3,6 prosentista vuonna 1995 9,6 prosenttiin tutkimusajanjaksona sekä todettu huomat- tava hintojen alittavuus (jopa 50,5 prosenttia) tapah- samaan aikaan, kun yhteisön tuotannonalan tuivat tilanne heikkeni sen markkinaosuuden supistuessa, hintojen laskiessa ja kannattavuuden heikentyessä. 132) Yhteisön tuotannonala pystyi vastaamaan Intiasta peräisin olevaan alhaisin hinnoin tapahtuvaan tuontiin joko säilyttämällä hintatasonsa, mikä olisi johtanut myynnin ja markkinaosuuden supistumiseen tai seuraa- malla tuetun tuonnin alhaisten hintojen suuntausta, millä puolestaan olisi heikentänyt kannattavuutta. Useimmat valituksen tehneistä yhteisön tuottajista päät- tivät alentaa hintojaan jo vuonna 1996. Seuraavina tutkimusajanjakson aikana ne vuosina ja erityisesti kaikki alensivat myyntihintojaan edelleen, mikä heikensi niiden kannattavuutta. Tämä osoittaa markkinoiden alttiuden hintavaihteluille sekä intialaisten vientiä harjoit- tavien tuottajien harjoittaman hintojen alittavuuden keskeisen merkityksen. 133) Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat väittäneet, että yhteisön tuotannonala toimii pääasiassa PET-kalvon markkinoiden ylemmissä lohkoissa, kun taas intialaiset tuottajat toimivat ainoastaan alemmissa lohkoissa. Ne väittivät myös, että ne käyttivät eri myyntikanavia kuin yhteisön tuotannonala. Nämä väitteet ovat ristiriidassa intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja intialaisen PET-kalvon tuojien itsensä komissiolle kyselylomakkeissa antamiin tietoihin nähden. On syytä muistaa, että PET-kalvon yhteisön markkinat jakautuvat viiteen lohkoon, kuten mainitaan johdanto- osan 8 kappaleessa, ja että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimivat kaikissa niissä magneettialaa lukuun ottamatta ja että yhteisön tuotannonala toimii kaikissa lohkoissa. Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että kaikille toimijoille yhteisissä neljässä lohkossa sekä yhteisön tuotannonala että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat tarjoavat korkealaatuisia erikoiskalvoja. Lisäksi intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja yhteisön tuotannonala käyttävät samoja myyntikanavia eli kaup- piaita ja jatkojalostajia. Näin ollen intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien esittämät väitteet on hylättävä. 3. Muiden tekijöiden vaikutus a) Tuonti muista kolmansista maista sista maista Etelä-Korea, joka on merkittävin PET-kalvon toimittaja yhteisön markkinoilla, lisäsi markkinaosuut- taan 8,3 prosentista vuonna 1995 12,9 prosenttiin tutki- musajanjaksona. Kaksi muuta merkittävää PET-kalvon toimittajaa yhteisön markkinoilla tarkasteltavana olevana ajanjaksona olivat Japani, jonka osuus yhteisön markki- noista supistui 5,8 prosentista 3,6 prosenttiin, ja USA, jonka osuus kasvoi 1 prosenttiyksikön eli 9,1 prosentista 10,1 prosenttiin (tuonti tapahtui pääasiassa yhteisön tuotannonalan toimesta). Eurostatin tietojen mukaan tämän tuonnin keskimääräinen hinta oli huomattavasti korkeampi kuin Intiasta peräisin olevan tuonnin hinnat. b) Kulutuksen kehittyminen yhteisön markkinoilla 135) On syytä muistaa, että tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus lisääntyi yhteisössä 15,1 prosenttia tarkastelta- vana olevana ajanjaksona. Yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ei ole siten voinut johtua kysynnän supistumisesta yhteisön markkinoilla. c) Yhteisön tuotannonalan ylikapasiteetti 136) Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat väittäneet, että yhteisön tuotannonalalle syntyi ylikapasiteettia PET- kalvon osalta, mikä on yksi merkittävimmistä syistä sen vaikeuksiin. Tämän osalta tutkimuksessa on ilmennyt, että yhteisön tuottajien tuotantokapasiteetti kasvoi 20,1 prosenttia vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä kasvu perustui tulevien markkinasuuntauk- sien perusteelliseen arviointiin, joka osoittautui pääosil- taan yhteisön kulutuksen todellista kasvua vastaavaksi. Olisi myös huomattava, että kapasiteetti ei ole tarkoi- tettu pelkästään myyntiin yhteisön markkinoille vaan myös vientiin. Investointipäätöksen osalta on otettava huomioon erittäin suuret pääomakustannukset sekä uusien tuotantolaitosten edellyttämät pitkät käyttöönot- toajat. Mikäli maailmanmarkkinoilla on havaittavissa ylikapasiteettia PET-kalvon osalta, se on luultavasti aiheutunut pikemminkin uuden tuotantokapasiteetin käyttöönotosta Intiassa kuin yhteisössä. Todettiin, että intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kapasiteetti kasvoi 97 prosenttia tarkasteltavana olevana ajanjaksona (62 100 tonnista 122 600 tonniin). 134) Tuonti tämän menettelyn ulkopuolisista maista kasvoi 31 prosenttia tarkasteltavana olevana ajanjaksona, mikä oli enemmän kuin mitä yhteisön kulutus kasvoi (15,1 prosenttia) mutta vähemmän kuin mitä Intiasta peräisin oleva tuonti lisääntyi (210 prosenttia). Näistä kolman- 137) Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste supistui 91,2 prosentista vuonna 1995 77,3 prosenttiin tutkimusajanjaksona, samalla kun kapasiteetti kasvoi ainoastaan hieman enemmän kuin yhteisön kulutus. L 219/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 8. 1999 d) Yhteisön tuotannonalan kilpailukyky 138) Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat väittäneet, että yhteisön tuotannonala on menettänyt tosiasiallisen monopoliasemansa, kun Intiasta peräisin oleva tuonti on saapunut yhteisön markkinoille. Tämän perusteella väite- tään, että yhteisön tuotannonala ei ole kyennyt vastaa- maan kilpailuun tarpeeksi hyvin. Tutkimuksessa on ilmi, että yhteisön tuottajat eivät ole käynyt selvästi kokonaisuutena koskaan olleet määräävässä asemassa yhteisön markkinoilla. Jo vuonna 1995, jolloin Intian markkinaosuus oli vielä pieni, tuonnin osuus oli yli 30 lisäksi prosenttia markkinoilla kilpaili kuusi yhteisön tuottajaa keskenään. tuetun Intialaisten tuottajien harjoittavien tuonnin saapuminen yhteisön markkinoille aiheutti epätervettä kilpailua. yhteisön markkinoilla. Tuonnin vientiä e) Raaka-aineiden hintojen vaihtelu 139) Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat väittäneet, että PET-kalvon hintojen aleneminen yhteisön markki- noilla johtuu pääasiassa raaka-ainehintojen alenemisesta maailmanmarkkinoilla. 140) Tutkimuksessa ilmeni, että raaka-aineiden hinnat ovat todellakin alentuneet; yhteisön tuotannonalan myymän PET-kalvon raaka-ainekustannukset tonnilta alenivat 17 prosenttia tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Samana ajanjaksona valmiin PET-kalvon keskimääräinen myynti- hinta tonnilta aleni kuitenkin yli 23 prosenttia. Koska raaka-aineiden osuus kokonaistuotantokustannuksista oli 33—38 prosenttia vuodesta riippuen, kokonaistuotanto- kustannusten voidaan katsoa alentuneen alhaisempien raaka-aineiden hintojen johdosta noin 6 prosenttia. Tämä osoittaa sen, että raaka-aineiden hintojen alene- minen on saattanut alentaa kokonaistuotantokustan- nuksia, minkä perusteella myyntihintojen aleneminen tietyssä määrin on perusteltua. Tämä ei kuitenkaan selitä myyntihintojen todellista alenemista 23 prosenttia koko- naisuudessaan eikä yhteisön tuotannonalan kannatta- vuuden heikkenemistä. f) Polyesterialan yleiset vaikeudet 141) että vahinko, Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat esittivät näkökan- tanaan, jonka yhteisön tuotannonala väittää sille aiheutuneen, on osittain saattanut olla muiden polyesterialojen kuin PET-kalvoalan aiheuttama. valituksen Olisi huomattava, kolme neljästä että tehneestä yhteisön tuottajasta toimii yksinomaan PET- kalvoalalla (1). Myös muilla aloilla toimivan yrityksen osalta todettiin, että muut alat olivat kannattavampia kuin PET-kalvoala erityisesti tarkasteltavana olevan ajan- jakson kahtena viimeisenä vuotena. g) Valituksen tekijöihin kuulumattomien yhteisön tuottajien tilanne 142) Tutkimuksessa tarkasteltiin myös, erosiko muilla kuin kytkösmarkkinoilla yhteisössä toimivien valituksen teki- jöihin kuulumattomien yhteisön tuottajien tilanne yhteisön tuotannonalan tilanteeseen nähden. Todettiin, että valituksen tekijöihin kuulumattomat yhteisön tuot- tajat olivat myös menettäneet markkinaosuuttaan 12,4 prosentista vuonna 1995 9,4 prosenttiin tutkimusajan- jaksona. Niiden keskimääräinen PET-kalvon myyntihinta tonnilta oli alentunut 24 prosenttia eli 1 prosenttiyk- sikön enemmän kuin yhteisön tuotannonalan hinta. Tämän perusteella esitetään päätelmänä, että yhteisön tuotannonalan kielteinen suuntaus kohdistui myös vali- tuksen tekijöihin kuulumattomiin yhteisön tuottajiin. h) Valituksen tehneiden yhteisön tuottajien jälleenmyymä PET-kalvo 143) Kuten johdanto-osan 119 kappaleessa mainitaan, yhteisön tuotannonala on hankkinut yhä enemmän PET- kalvoa yhteisön ulkopuolisista lähteistä. Lisääntyneet hankinnat voidaan selittää sillä, että yhdysvaltalaiset tai japanilaiset yritykset ovat ostaneet kolme valituksen tehneistä yhteisön tuottajista vuosina 1996—1998. Näiden suurten monikansallisten yritysten tuotanto on organisoitu siten, että niiden PET-kalvon kokonaistuote- valikoima erikoistuu kaiken aikaa ja tuotteita tuotetaan eri tuotantolaitoksissa ympäri maailmaa, yhteisö mukaan lukien. Tästä syystä yhteisöön sijoittautuneet yritykset ovat keskittyneet tuottamaan tiettyjä PET-kalvon lajeja ja täydentävät yhteisössä tarjottavaa kokonaistuotevali- koimaa samaan konserniin kuuluvien, yhteisön ulkopuo- lelle sijoittuneiden yritysten tuottamilla tuotteilla. Vastaa- vasti yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneet yritykset ostavat joiden tuotanto on keskittynyt tuotelajeja, yhteisöön, myydäkseen niitä omilla maantieteellisillä markkinoillaan. Tämä molemminpuolinen konsernin sisäinen kaupankäynti ilmenee sekä yhteisön tuottajien lisääntyneinä ostoina että niiden lisääntyneenä vieminä. Tämän perusteella kauppaa pidetään lisääntynyttä normaalina ilmiönä, joka johtuu tuotannonalan globali- saatiosta. 144) Edellä selostetun kaupan osuus oli 14,0 prosenttia yhteisön tuotannonalan kokonaismyyntimääristä tutki- musajanjaksona. Itse tuotetun PET-kalvon myynti vien- tiin kasvoi 7,4 prosenttia tarkasteltavana olevana ajan- jaksona ja sen osuus oli 16,7 prosenttia kokonaismyyn- timäärästä tutkimusajanjaksona. (1) Lukuun ottamatta sivutuotteita, joita myydään pieniä määriä. 19. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 219/29 4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät 3. Muiden yhteisön tuottajien etu 145) Ei voida kieltää, etteivätkö muutkin tekijät kuin Intiasta peräisin oleva tuettu tuonti, erityisesti Etelä-Koreasta peräisin oleva tuonti, olisi saattaneet vaikuttaa osaltaan yhteisön tuotannonalan vaikeaan tilanteeseen. Intiasta peräisin olevan tuonnin määrän huomattavalla lisäänty- misellä ja sen markkinaosuuden kasvamisella, huomatta- valla hintojen alenemisella ja asianomaisen tuonnin kuitenkin aiheuttamalla hintojen alittavuudella oli huomattavat kielteiset vaikutukset yhteisön tuotan- nonalan tilanteeseen. Sen vuoksi komissio esittää päätel- mänään, että kyseinen tuonti erikseen tarkasteltuna on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannon- alalle, eikä muiden tekijöiden aiheuttama vahinko ollut riittävän suuri rikkomaan tätä syy-yhteyttä. 149) Kuten edellä on selostettu komissio vastaanotti kolme vastausta valituksen tekijöihin kuulumattomilta yhteisön tuottajilta. Kuitenkin ainoastaan yksi muiden kuin kytkösmarkkinoiden tuottaja esitti näkökantansa Intiasta tuodun PET-kalvon vaikutuksista. Yritys totesi, että vaikka intialaiset yritykset eivät vie samoille markkina- lohkoille, joilla se toimii, niiden hintojen välilliset vaiku- tukset ovat huomattavat. Tutkimuksessa on saatu vahvistus sille, että tämä johtuu PET-kalvon markki- noiden avoimuudesta. Hinnan muuttuminen yhdessä markkinalohkossa vaikuttaa välittömästi kaikkiin muihin lohkoihin. F. YHTEISÖN ETU 1. Alustavat huomautukset 146) Komissio tutki alustavasti sille toimitettujen todisteiden perusteella, oliko tuetun tuonnin vahingollisista vaiku- joiden tuksista huolimatta olemassa pakottavia syitä, perusteella olisi päätettävä, että toimenpiteiden käyt- töönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Tämän vuoksi ja perusasetuksen 31 artiklan 1 kohdan nojalla komissio arvioi käytettävissä olevien tietojen perusteella mahdollisten toimenpiteiden vaiku- tuksia olevien osapuolten kannalta sekä toimenpiteiden käyttöönotosta luopumisen seurauksia. Tässä yhteydessä tarkasteltiin erityisesti, millainen vaikutus tukien vastaisilla toimenpi- teillä olisi yhteisön tuotannonalaan, valituksen tekijöihin kuulumattomiin yhteisön tuottajiin, tuojiin ja tarkastelta- vana olevan tuotteen käyttäjiin. kaikkien menettelyssä osallisina 2. Yhteisön tuotannonalan etu 147) Kuten edellä on selostettu, yhteisön tuotannonalalla on jotka ovat liittyneet Intiasta peräisin ollut vaikeuksia, olevaan tuettuun tuontiin. Katsotaan, että jos tuetun tuonnin vaikutuksia ei korjata, yhteisön tuotannonala joutuu edelleen kärsimään hinnan alittavuudesta ja siitä aiheutuvasta hintojen alenemisesta, mikä on johtanut yhteisön tuotannonalan kannatta- vuuden heikentymiseen. Jos tällaisen tilanteen annetaan jatkua, yhteisön tuottajilla olisi ainoana vaihtoehtona sulkea tiettyjä tuotantolinjoja tai jopa kokonaisia tuotan- tolaitoksia, jotka tuottavat yksinomaan PET-kalvoa. 148) Pitkällä aikavälillä toimenpiteiden puuttuminen vaaran- taisi suorastaan kolmen valituksen tehneen yhteisön tuottajan selviytymiskyvyn, koska ne eivät tuota muita tuotteita. Yhteisön tuotannonalan työllistämän noin 2 500 henkilön työpaikat olisivat vaarassa, jos yhteisön tuotannonalan olisi alettava sulkea tuotantolaitoksiaan. kuin kytkösmarkkinoilla Tästä syystä esitetään alustavana päätelmänä, että tasoi- tustoimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaa myönteisesti toimivien muiden muilla yhteisön korkeimpien hintojen avulla ja että käytettävissä olevien todisteiden perusteella toimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköi- toimiviin ole sesti yhteisön tuottajiin. kytkösmarkkinoilla kannattavuuteen vaikutusta tuottajien 4. Tuojien etu 150) Kuten edellä mainittiin, komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tiedossa olleille tarkasteltavina olevan tuotteen tuojille eli 12 yritykselle, mutta se vastaanotti ainoastaan neljä perusteltua vastausta. Saatujen tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että yhteisön tuojat hankkivat tarkastelta- vina olevaa tuotetta useista eri lähteistä, muun muassa Intiasta ja yhteisön tuotannonalalta. Näin ollen voidaan esittää päätelmänä, että Intiasta peräisin olevan PET- kalvon tuomisen lisäksi yhteisön tuojat käyvät myös kauppaa PET- kalvolla. Kyselyyn vastanneen kolmen yrityksen osalta PET-kalvon myynnin osuus oli alle 50 prosenttia niiden kokonaisliikevaihdosta. yhteisön tuotannonalalta hankitulla 151) Kun yrityksiä pyydettiin esittämään huomautuksia vaiku- tuksista, joita tasoitustoimenpiteiden todennäköisenä käyttöönotolla voisi olla niiden liiketoiminnalle, ainoas- taan kaksi tuojaa väitti, että kyseisten toimenpiteiden käyttöönotto todennäköisesti vaikuttaisi niihin kieltei- sesti. 152) Koska olennaisia laatueroja ei Intiasta tai muualta tuodun tuotteen ja yhteisössä tuotetun tuotteen välillä ole, katsotaan että yhteisön tuojilla ei olisi vaikeuksia tuotteen hankkimisessa muista lähteistä tai Intiasta, varsinkin kun maailmanmarkkinoilla ei ole puutetta tarjonnasta. Tämän perusteella komissio esittää alustavana päätelmä- nään, ei todennäköisesti olisi vakavaa vaikutusta yhteisön tuojiin. tasoitustoimenpiteiden käyttöönotolla että L 219/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 8. 1999 5. Tarkasteltavina olevan tuotteen käyttäjien etu 157) 153) Komissio lähetti kyselylomakkeen myös 29:lle PET- kalvon käyttäjälle yhteisössä ja vastaanotti kaksi perus- teltua vastausta. Yleensä sekä vastaanotettujen vastausten ja alhaisen vastaamisasteen perusteella pääteltiin, että tutkimuksen tuloksella ei mitä todennäköisimmin ole merkittävää vaikutusta käyttäjätuotannonalaan, koska PET-kalvo ei ole niille raaka-aineena merkittävä kustan- nustekijä tai koska niiden PET-kalvoon perustuvien myöhempien jalostusasteiden tuotteiden tuotannon osuus on vähäinen niiden koko tuotannosta. Lisäksi voidaan mainita, että käyttäjät, jotka ostavat PET-kalvoa Intiasta, ostavat sitä usein myös muista lähteistä kuten yhteisön tuottajilta ja muista kolmansista maista. 6. Yhteisön etua koskevat päätelmät 154) Tutkittuaan etuihin liittyviä eri näkökohtia ja edellä selostettuja seikkoja komissio esittää alustavana päätel- mänään, että ei ole olemassa pakottavia syitä jättää toteuttamatta tarkasteltavan tuonnin vastaisia toimenpi- teitä. G. VÄLIAIKAINEN TULLI 155) Komissio pitää tukea, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevien päätelmien perusteella tarpeellisena ottaa käyttöön väliaikaisia tasoitustoimenpiteitä. 156) Määrittääkseen näiden toimenpiteiden tason komissio otti huomioon sen, että yhteisön tuotannonalan paino- tettu keskimääräinen hinta yhteisön markkinoilla aleni huomattavasti tarkasteltavana olevana ajanjaksona ja että se ei enää ollut kannattavana tasolla. Poistaakseen vahin- gollisten tukien vaikutukset tässä tilanteessa komissio katsoi, että tuetun tuonnin hintoja olisi korotettava vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle. Tämä taso määri- tettiin yhteisön tuotannonalan painotettujen keskimää- räisten tuotantokustannusten, joihin lisättiin 6 prosentin voittomarginaali, perusteella. Tutkimuksessa todettiin, että tällaista voittomarginaalia olisi pidettävä tarkoituk- senmukaisena vähimmäisarvona ja että olisi huomioitava pitkäaikaisten pääomavaltaiselle tuotannonalalle ja määrä, jonka yhteisön tuotannonala voisi kohtuudella tehdä voittoa ilman vahingollista tukea. Vahingon tai vahinkomarginaalin poistamiseksi tarvittava määrä määritettiin vertailemalla lajeittain näin määritettyjä vahinkoa aiheuttamattomia tuontihintoja hinnan alittavuutta laskettaessa käytettyihin todellisiin tuontihintoihin. Tämä määrä ilmaistiin sitten prosentti- määränä todellisesta cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana, ja sitä käytetään vahinkomarginaalina. investointien tarve Perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaan tasoitus- tullin on vastattava tukimarginaalia, ellei vahinkomargi- naali ole tätä alempi. Yhteistyössä toimineisiin tuottajiin sovellettavat tullit ovat siten seuraavat: — Ester Industries Ltd — Flex Industries Ltd — Garware Plastics & Polyesters Ltd — India Polyfilms Ltd — Jindal Polyester Ltd — MTZ Polyesters Ltd — Polyplex Corporation Ltd 12,6 % 13,8 % 6,7 % 7,1 % 7,1 % 37,2 % 20,3 %. 158) Koska yhteistyössä toimimisen aste oli korkea eli se kattoi yli 80 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Intiasta yhteisöön suuntautuvasta tuonnista, pidettiin aiheellisena vahvistaa yhteistyöhön osallistumattomiin yrityksiin sovellettava tulli tasolle, joka on sama kuin korkein yhteistyössä toimineille yrityksille vahvistettu taso eli 37,2 prosenttia. Tällä tullin tasolla varmistetaan, että yhteistyöhön osallistumattomuudesta ei saada etua ja että tullin kiertäminen tehdään mahdollisimman vaikeaksi. 159) Tässä asetuksessa vahvistetut yksilölliset tullit määritet- tiin tämän tukien vastaisen tutkimuksen päätelmien tutkimuksessa perusteella. Näin ollen ne kuvastavat todettua tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa yksinomaan tarkasteltavana olevasta maasta peräisin olevien ja erikseen mainittujen oikeussubjektien tuotta- mien, tuotteiden tuontiin. Minkä tahansa muun yri- tyksen, mukaan lukien etuyhteydessä olevat yritykset, jota ei ole mainittu erikseen tämän asetuksen artiklao- sassa, tuottamiin tuotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava jäännöstullia. 160) Kaikki näiden yksilöllisten tullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esim. yrityksen nimen muutoksesta johtuvat) on toimitettava viipymättä komissiolle, ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityi- sesti tiedot, joista käy ilmi kyseiseen nimenmuutokseen mahdollisesti liittyvät yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinoille ja vientiin myynnin muutokset. H. LOPPUSÄÄNNÖKSET olisi varmistamiseksi 161) Hallinnon moitteettomuuden vahvistettava määräaika, jossa asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa esittää asetetussa määräajassa, ilmoituksessa kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat alustavia ja niitä voidaan joutua muuttamaan mahdollisista lopullisista tulleista päätet- täessä. voivat 19. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 219/31 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1) Otetaan käyttöön väliaikainen tasoitustulli CN-koodeihin 3920 62 19 (Taric-koodit 3920 62 19*10, 3920 62 19*15, 3920 62 19*35, 3920 62 19*30, 3920 62 19*25, 3920 62 19*50, 3920 62 19*45, 3920 62 19*40, 3920 62 19*65, 3920 62 19*60, 3920 62 19*55, 3920 62 19*75, 3920 62 19*85, 3920 62 19*80, 3920 62 19*70, 3920 62 19*87, 3920 62 19*81, 3920 62 19*89 ja 3920 62 19*91) ja 3920 62 90 (Taric- koodit 3920 62 90*30 ja 3920 62 90*91) kuuluvan, Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon (PET-kalvon) tuon- nissa. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan 2) sovellettava tulli on seuraava: Tuottaja Ester Industries Ltd 75—76, Amrit Nagar, Gehind NDSE-I, New Delhi — 110 003, India Flex Industries Ltd A—1, Sector—60, Noida — 201 301 (U. P. ), India Garware Plastics & Polyesters Ltd Western Express Highway, Bombay — 400 057, India India Polyfilms Ltd 112, Indra Prakash Building 21, Barakhamba Road New Delhi — 110 001, India Jindal Polyester Ltd 115—117, Indra Prakash Building, 21, Barakhamba Road New Delhi — 110 001, India MTZ Polyesters Ltd Sarnath Centre, Upvan Area, Upper Govind Nagar, Malad (E), Mumbai — 400 097, India Polyplex Corporation Ltd 75, Amrit Nagar, New Delhi — 110 003, India Kaikki muut intialaiset yritykset Tulli (%) 12,6 13,8 6,7 7,1 7,1 Taric-lisäkoodi A026 A027 A028 A029 A030 37,2 A031 20,3 37,2 A032 A999 Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja 3) koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 4) Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovuttaminen vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista. Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 2026/97 31 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta. 2 artikla 3 artikla Rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 2026/97 30 artiklan sovelta- mista asianomaiset osapuolet voivat esittää näkökantansa kirjal- lisesti ja pyytää komissiolta saada tulla kuulluiksi 15 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan neljän kuukauden ajan. L 219/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 8. 1999 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 17 päivänä elokuuta 1999. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen


title: Declaration by Finland in accordance with Article 5 of Council Regulation (EEC) No 1408/71 of 14 June 1971 on the application of social security schemes to employed persons, to self-employed persons and to members of their families moving within the Community

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU national
Finland
self-employment
social security
wage earner

formats: html pdf print

text: 17. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 234/3 F(cid:246)rklaring fr(cid:229)n Finland i enlighet med artikel 5 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om till(cid:228)mpningen av systemen f(cid:246)r social trygghet n(cid:228)r anst(cid:228)llda egenf(cid:246)retagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen (1999/C 234/02) I. LAGSTIFTNING OCH SYSTEM SOM AVSES I ARTIKEL 4. 1 OCH 4. 2. 1 F(cid:214)RORDNING (EEG) Nr. 1408/71 (cid:151) Sairausvakuutuslaki (Sjukf(cid:246)rs(cid:228)kringslag), 364/1963 (cid:151) Laki kansanel(cid:228)kelaitoksen j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) kuntoutuksesta (Lag om rehabilitering som ordnas av folkpensionsans- talten), 610/1991 (cid:151) Kuntoutusrahalaki (Lag om rehabiliteringspenning), 611/1991 (cid:151) Perusterveydenhuolto ja erikoissairaanhoito (Ordning f(cid:246)r prim(cid:228)rh(cid:228)lsov(cid:229)rd och ordning f(cid:246)r specialh(cid:228)lsov(cid:229)rd) Pensionssystem f(cid:246)r anst(cid:228)llda: (cid:151) Ty(cid:246)ntekij(cid:228)in el(cid:228)kelaki (Lag om pension f(cid:246)r arbetstagare), 395/1961 (cid:151) Er(cid:228)iden ty(cid:246)suhteessa olevien taiteilijoiden ja toimittajien el(cid:228)kelaki (Lag om pension f(cid:246)r konstn(cid:228)rer och s(cid:228)rskilda grupper av arbetstagare), 662/1985 (cid:151) Lyhytaikaisessa ty(cid:246)suhteessa olevien ty(cid:246)ntekij(cid:228)in el(cid:228)ke- laki (Lag om pension f(cid:246)r arbetstagare i kortvariga arbets- f(cid:246)rh(cid:229)llanden), 134/1962 (cid:151) Yritt(cid:228)jien el(cid:228)kelaki (Lag om pension f(cid:246)r f(cid:246)retagare), 469/1969 (cid:151) Maatalousyritt(cid:228)jien el(cid:228)kelaki (Lag om pension f(cid:246)r lant- bruksf(cid:246)retagare), 467/1969 (cid:151) Merimiesel(cid:228)kelaki (Lag om sj(cid:246)manspensioner), 72/1956 (cid:151) Valtion el(cid:228)kelaki (Lag om statens pensioner), 290/1966 (cid:151) Laki virkateht(cid:228)viss(cid:228) apuna olleelle henkil(cid:246)lle er(cid:228)iss(cid:228) ta- pauksissa suoritettavasta tapaturmakorvauksesta (Lag om olycksfallsf(cid:246)rs(cid:228)kring i vissa fall (cid:229)t den som l(cid:228)mnat bis- t(cid:229)nd vid fullg(cid:246)randet av tj(cid:228)nste(cid:229)liggande), 625/1967 (cid:151) Ammattitautilaki (Yrkessjukdomslagen), 1343/1988 (cid:151) Maatalousyritt(cid:228)jien om olycksfallsf(cid:246)rs(cid:228)kring f(cid:246)r lantbruksf(cid:246)retagare), 1062/1981 tapaturmavakuutuslaki (Lag (cid:151) Sotilastapaturmalaki (Lag om olycksfall i milit(cid:228)rtj(cid:228)nst), 1211/1990 (cid:151) Laki er(cid:228)iden tapaturmakorvausten suorittamisesta kerta- kaikkisena korvauksena (Lag om eng(cid:229)ngsers(cid:228)ttningar som betalas ut inom ramen f(cid:246)r olycksfallsf(cid:246)rs(cid:228)kring), 533/1967 (cid:151) Ty(cid:246)tt(cid:246)myysturvalaki (Lag om utkomstskydd f(cid:246)r arbets- l(cid:246)sa), 602/1984 (cid:151) Lapsilis(cid:228)laki (Barnbidragslag), 796/1992 II. ICKE AVGIFTSFINANSIERADE S˜RSKILDA SYSTEM ENLIGT ARTI- KEL 4. 2a I F(cid:214)RORDNING (EEG) nr 1408/71 a) lapsen hoitotuki lapsen hoitotuesta, 444/1969) (V(cid:229)rdnadsbidrag f(cid:246)r barn: Lag om v(cid:229)rdnadsbidrag f(cid:246)r barn, 444/1969) (laki b) vammaistuki (vammaistukilaki, 1124/1988) (Handikapps- bidrag: Lag om handikappsbidrag, 1124/1988 c) el(cid:228)kkeensaajien asumistuki (el(cid:228)kkeensaajien asumistuki- laki, 591/1978) (Bostadsbidrag f(cid:246)r pension(cid:228)rer: Lag om bostadsbidrag f(cid:246)r pension(cid:228)rer, 591/1978) d) ty(cid:246)markkinatuki (laki (Arbetsmarknadsst(cid:246)d: 1542/1993) ty(cid:246)markkinatuesta, 1542/1993) om arbetsmarknadsst(cid:246)d, Lag III. MINIMIBELOPP ENLIGT ARTIKEL 50 I F(cid:214)RORDNING (EEG) nr (cid:151) Kunnallisten viranhaltijain ja ty(cid:246)ntekij(cid:228)in el(cid:228)kelaki (Lag om pension f(cid:246)r kommunala tj(cid:228)nsteinnehavare och ar- betstagare), 202/1964 1408/71 Ej till(cid:228)mpligt. (cid:151) Evankelis-luterilaisen kirkon el(cid:228)kelaki (Lag om evange- lisk-luterska kyrkans pensioner), 298/1966 IV. F(cid:214)RM¯NER ENLIGT ARTIKEL 77 I F(cid:214)RORDNING (EEG) nr 1408/71 Nationellt pensionssystem: (cid:151) Lapsilis(cid:228)laki (Barnbidragslag), 796/1992 (cid:151) Kansanel(cid:228)kelaki (Folkpensionslag), 347/1956 (cid:151) Perhe-el(cid:228)kelaki (Familjepensionslag), 38/1969 Olycksfallsf(cid:246)rs(cid:228)kringssystem f(cid:246)r anst(cid:228)llda: (cid:151) Tapaturmavakuutuslaki (Lag om olycksfallsf(cid:246)rs(cid:228)kring), 608/1948 V. F(cid:214)RM¯NER ENLIGT ARTIKEL 78 I F(cid:214)RORDNING (EEG) nr 1408/71 (cid:151) Ty(cid:246)ntekij(cid:228)in el(cid:228)kelaki (Lag om pension f(cid:246)r arbetstagare), 395/1961 (cid:151) Er(cid:228)iden ty(cid:246)suhteessa olevien taiteilijoiden ja toimittajien el(cid:228)kelaki (Lag om pension f(cid:246)r konstn(cid:228)rer och s(cid:228)rskilda grupper av arbetstagare), 602/1985 C 234/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 8. 1999 (cid:151) Lyhytaikaisessa ty(cid:246)suhteessa olevien ty(cid:246)ntekij(cid:228)in el(cid:228)ke- laki (Lag om pension f(cid:246)r arbetstagare i kortvariga arbets- f(cid:246)rh(cid:229)llanden), 134/1962 (cid:151) Kunnallisten viranhaltijain ja ty(cid:246)ntekij(cid:228)in el(cid:228)kelaki (Lag om pension f(cid:246)r kommunala tj(cid:228)nsteinnehavare och ar- betstagare), 202/1964 (cid:151) Yritt(cid:228)jien el(cid:228)kelaki (Lag om pension f(cid:246)r f(cid:246)retagare), 469/1969 (cid:151) Maatalousyritt(cid:228)jien el(cid:228)kelaki (Lag om pension f(cid:246)r lant- bruksf(cid:246)retagare), 467/1969 (cid:151) Merimiesel(cid:228)kelaki (Lag om sj(cid:246)manspensioner), 72/1956 (cid:151) Evankelis-luterilaisen kirkon el(cid:228)kelaki (Lag om evange- lisk-luterska kyrkans pensioner), 298/1966 (cid:151) Perhe-el(cid:228)kelaki (Familjepensionslag), 38/1969 (cid:151) Valtion el(cid:228)kelaki (Lag om statens pensioner), 290/1966 (cid:151) Lapsilis(cid:228)laki (Barnbidragslag), 796/1992 F(cid:246)rklaring fr(cid:229)n (cid:214)sterrike i enlighet med artikel 5 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om till(cid:228)mpningen av systemen f(cid:246)r social trygghet n(cid:228)r anst(cid:228)llda, egenf(cid:246)retagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen (1999/C 234/03) I LAGSTIFTNING OCH SYSTEM SOM AVSES I ARTIKEL 4. 1 OCH 4. 2 I F(cid:214)RORDNINGEN med (cid:228)ndringar, samt delstaternas lagstiftning om v(cid:229)rd av f(cid:246)rs(cid:228)krade patienter inom sjukv(cid:229)rdsinr(cid:228)ttningar. G(cid:228)llande lagstiftning (med undantag f(cid:246)r de best(cid:228)mmelser som anges artikel 4. 2 b och 4. 4 i f(cid:246)rordningen), inbegripet till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifterna till denna lagstiftning om (cid:228)ven dessa inneh(cid:229)ller best(cid:228)mmelser om de grenar av social trygg- het som anges i artikel 4. 1 i f(cid:246)rordningen: (cid:151) Lag om allm(cid:228)n f(cid:246)rs(cid:228)kring (Allgemeines Sozialversiche- rungsgesetz, ASVG) av den 9 september 1955, BGBl. nr 189/1955, med (cid:228)ndringar. (cid:151) Lag om allm(cid:228)n f(cid:246)rs(cid:228)kring inom handel och industri (Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz, GSVG) av den 11 oktober 1978, BGBl. nr 560/1978, med (cid:228)ndringar. (cid:151) Lag om allm(cid:228)n f(cid:246)rs(cid:228)kring f(cid:246)r lantbrukare (Bauern-So- zialversicherungsgesetz, BSVG) av den 11 oktober 1978, BGBl. nr 559/1978, med (cid:228)ndringar. (cid:151) Statlig lag om allm(cid:228)n f(cid:246)rs(cid:228)kring f(cid:246)r egenf(cid:246)retagare (Bun- desgesetz (cid:252)ber die Sozialversicherung freiberuflich selb- st(cid:228)ndig Erwerbst(cid:228)tiger, FSVG) af den 30 november 1978, BGBl. nr 624/1978, med (cid:228)ndringar. (cid:151) Lag om sjuk- och olyckfallsf(cid:246)rs(cid:228)kring f(cid:246)r offentlig an- st(cid:228)llda (Beamten-, Kranken- und Unfallversicherungs- gesetz, B-KUVG) av den 31 maj 1967, BGBl. nr 200/1967, med (cid:228)ndringar, samt (cid:246)vriga lagar som reglerar systemen f(cid:246)r sjuk- och olyckfallsf(cid:246)rs(cid:228)kring f(cid:246)r offentligt anst(cid:228)llda. (cid:151) Lag om sjukv(cid:229)rdsinr(cid:228)ttningar KAG) av den 18 december 1956, (Krankenanstaltengesetz, BGBl. nr 1/1957, (cid:151) 1965 (cid:229)rs pensionslag (Pensionsgesetz 1965, PG 1965) av den 18 november 1965, BGBl. nr 340/1965, med (cid:228)ndringar, samt (cid:246)vrig lagstiftning som reglerar offentligt anst(cid:228)lldas pensionsf(cid:246)rm(cid:229)ner. (cid:151) 1972 (cid:229)rs lag om registrerad f(cid:246)rs(cid:228)kring (Notarversiche- rungsgesetz, NVG 1972) av den 3 februari 1972, BGBl. nr 66/1972, med (cid:228)ndringar. (cid:151) Lag om utbetalning av ers(cid:228)ttning (Entgeltfortzahlungs- gesetz, EFZG) av den 26 juni 1974, BGBl. nr 399/1974, med (cid:228)ndringar, samt (cid:246)vrig lagstiftning om utbetalning av ers(cid:228)ttning vid sjukdom och moderskap samt vid olycks- fall i arbetet och yrkessjukdomar. (cid:151) Lag om tungt nattarbete (Nachtschwerarbeitsgesetz, NSchG) av den 2 juli 1981, BGBl. nr 354/1981, med (cid:228)ndringar. (cid:151) Statlig lag om v(cid:229)rdbidrag (Bundespflegegeldgesetz, BPGG) av den 19 januari 1993, BGBl. nr 110/1993, med (cid:228)ndringar, om v(cid:229)rdbidrag till olycksfallsf(cid:246)rs(cid:228)krade vid funktionshinder till f(cid:246)ljd av olycksfall i arbetet eller yrkessjukdom. (cid:151) Lag om skydd av pensionssystem f(cid:246)r f(cid:246)rsvarsmakten (Heeresversorgungsgesetz, HVG) av den 5 februari 1964, BGBl. nr 27/1964, med (cid:228)ndringar