title: Uredba Sveta (ES) št. 1796/1999 z dne 12. avgusta 1999 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev, o dokončnem pobiranju začasnih dajatev, uvedenih na uvoz jeklenih vrvi in kablov po poreklu iz Ljudske republike Kitajske, Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine, ter o ustavitvi protidampinškega postopka v zvezi z uvozom po poreklu iz Republike Koreje

text: 106 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 31999R1796 17. 8. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 217/1 UREDBA SVETA (ES) št. 1796/1999 z dne 12. avgusta 1999 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev, o dokončnem pobiranju začasnih dajatev, uvedenih na uvoz jeklenih vrvi in kablov po poreklu iz Ljudske republike Kitajske, Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine, ter o ustavitvi protidampinškega postopka v zvezi z uvozom po poreklu iz Republike Koreje SVET EVROPSKE UNIJE JE (3) Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile stranke, so bile dokončne ugotovitve ustrezno spreme- njene, kjer se je to štelo za primerno. ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) in zlasti členov 9 in 10(2) Uredbe, (ES) ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je dala po posvetovanju s svetovalnim odborom, (4) ob upoštevanju naslednjega: A. ZAČASNI UKREPI (1) (2) Komisija je z Uredbo (ES) št. 362/1999 (2) (v nadaljnjem besedilu „začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz jeklenih vrvi in kablov po poreklu iz Ljudske republike Kitajske (LRK), Indije, Mehike, Južne Afrike in Ukrajine v Skupnost, ter sprejela zaveze, ki so jih ponudili nekateri izvozniki iz Madžarske in Poljske. B. NADALJNJI POSTOPEK Po uvedbi začasnih protidampinških dajatev je bila stran- kam na zahtevo dana tudi možnost za zaslišanje. Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi priporočili uvedbo dokončne protidampinške dajatve in dokončno pobiranje, na ravni teh dajatev, varščin, položenih za začasne dajatve. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za predstavitev sta- lišč. (1) UL L 56, 6. 3. 1996, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 905/98 (UL L 128, 30. 4. 1998, str. 18). (2) UL L 45, 19. 2. 1999, str. 1. (5) (6) (7) C. OBRAVNAVANI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK 1. Obravnavani izdelek Treba je opomniti, da je uvodna izjava 7 začasne uredbe obravnavani izdelek opisala kot jeklene žice in kable, vključno z zaprtimi svitki vrvi, vendar ne vrvmi in kabli iz nerjavnega jekla, maksimalnega prereza več kot 3 mm (v nadaljnjem besedilu v industrijski terminologiji jeklene žičnate vrvi ali „JŽV“). Trdilo se je, da bi morale biti JŽV razdeljene v dve katego- riji izdelkov glede na dve različni področji uporabe ali rabe, to je vrvi za splošno rabo in vrvi za posebne namene za rabo v določenih industrijah. V nasprotju z domnevnim obstojem dveh različnih loče- nih izdelkov, to je vrvi za splošno rabo in vrvi za posebne namene, je bilo ugotovljeno, da proizvajalci izvozniki pro- izvajajo JŽV v široki paleti različnih vrst in da imajo vse JŽV iste temeljne fizične značilnosti (to je jeklene žice, ki tvorijo pramene, pramene, ki so zaviti okoli stržena, ki tvori vrv in stržen sam). Ravno tako je bilo ugotovljeno, da imajo vse JŽV iste temeljne tehnične značilnosti (vse imajo določeno število žic v pramenu, določeno število prame- nov v vrvi, določen premer in določeno zgradbo). Različne vrste JŽV se lahko razvršča v različne skupine izdelkov, ki odražajo njihove in tehnične značilnosti. Medtem ko JŽV, ki spadajo na skrajne konce palete, očitno niso medsebojno zamenljive, je bila za JŽV v sosednih skupinah ugotovljena medsebojna zamenlji- vost. Zato je bilo sklenjeno, da med JŽV iz različnih sku- pin obstaja določena stopnja prekrivanja in konkurence. fizične 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 107 Zaradi tega prekrivanja med skupinami se ni mogla poteg- niti jasna ločnica na nobeni točki palete JŽV. Ta ugotovi- tev se sodno prakso sodišča Evropskih skupnosti (1). sklada s (8) Kot zadnje, ker so bile ugotovljene iste temeljne fizične in tehnične značilnosti ter ista raba JŽV, čeprav med JŽV iz skrajnih koncev palete obstajajo razlike, saj so JŽV iz sosednih skupin medsebojno konkurenčne, se je sklepalo, da so vsi izdelki iz palete sestavljali en sam izdelek, zato so se vse JŽV štele za en izdelek. 2. Podoben izdelek (9) Treba je opomniti, da je Komisija v uvodni izjavi 8 ugoto- vila, da so si JŽV, uvožene iz zadevnih držav, in JŽV, ki jih proizvaja in prodaja industrija Skupnosti v Skupnosti, po svojih temeljnih fizičnih in tehničnih značilnostih podobne. Ravno tako je bilo ugotovljeno, da se JŽV, pro- izvedene v Skupnosti, in uvožene JŽV v glavnem enako porabljajo v enak namen in da so si medsebojno konku- renčne. (10) Trdilo se je, da JŽV, ki jih proizvajajo in prodajajo proiz- vajalci Skupnosti, niso podobne JŽV, uvoženim iz zadev- nih držav. Še zlasti se je trdilo, da države izvoznice proiz- vajajo predvsem JŽV za splošno rabo, medtem ko se v Skupnosti proizvajajo posebne jeklene vrvi. Nadalje se je trdilo, da so v preiskovanem obdobju proizvajalci Skupno- sti v svojo paleto JŽV vključili več tako imenovanih poseb- nih vrst izdelkov, kot je bilo razvidno iz povečanja njiho- vih cen na enoto. (11) Ugotovljeno je bilo naslednje: — ugotovljeno je bilo, da se proizvajalci Skupnosti tako izvozniki ukvarjajo s proizvodnjo kot proizvajalci celotne palete JŽV, to je s proizvodnjo bolj specializi- ranih JŽV kot tudi JŽV za splošno rabo, in proizvajalci — prekrivanje med izdelki, ki jih proizvedejo proizvajalci izvozniki dokazuje obseg Skupnosti prodaje, v okviru katere so bili ugotovljeni isti modeli JŽV vrvi (75 % obsega prodaje proizvajalcev izvozni- kov in 51 % obsega prodaje industrije Skupnosti). To prekrivanje je razvidno tudi iz dejstva, da JŽV, proiz- in uvožene JŽV zajemajo vse vedene v Skupnosti, zadevne oznake KN. (1) Zadeva C-l 75/87 Matsushita Electric Industrial Co. Ltd v. Svet, [1992] ECR I, str. 1409. (12) Zato se potrdijo začasne ugotovitve, da so JŽV, proizve- dene v Skupnosti, in uvožene JŽV enaki izdelki v smislu člena 1(4) Uredbe (ES) št. 384/96 (v nadaljnjem besedilu „osnovna uredba“). D. DAMPING 1. Normalna vrednost 1. 1 Določanje normalne vrednosti (13) En indijski proizvajalec izvoznik je trdil, da je treba proiz- vodne stroške za obdobje preiskave (od 1. januarja 1997 do 31. marca 1998, v nadaljnjem besedilu „OP“) določiti na podlagi podatkov, ki se nanašajo na obdobje pred OP. Vendar pa se v skladu s členom 6(1) osnovne uredbe za namen reprezentativne ugotovitve o dampingu izbere OP, analizirane informacije pa so običajno omejene na izbrano obdobje. Predloženi niso bili nobeni razlogi, ki bi utemeljili uporabo proizvodnih stroškov za obdobje pred OP. Treba je opozoriti predvsem na dejstvo, da je proizvajalec izvoz- nik še naprej proizvajal in prodajal zadevne vrste izdelkov tudi med OP. Ugotovitve na podlagi informacij, ki se nana- šajo na OP, so se štele za reprezentativne in zadevni zahtevek zato ni bil sprejet. (14) Južnoafriški proizvajalec izvoznik in en indijski proizvaja- lec izvoznik sta ugovarjala metodi, ki je bila uporabljena za določitev sestavljene običajne vrednosti obravnavanega izdelka. (15) Južnoafriški proizvajalec izvoznik je trdil, da je bil izračun pribitka dobička na domačo prodajo neprimeren, saj je temeljil na vseh domačih transakcijah, vključno z domačo prodajo JŽV za rudarsko dejavnost. Zaradi posebnih lastnosti JŽV za rudarsko dejavnost, ki niso izvožene v Skupnost in so poseben izdelek, ki zahteva visoko razvito opremo in se prodaja z znatnim pribitkom dobička, je zadevni proizvajalec izvoznik trdil, da se pribitek dobička na domačo prodajo ne bi smel upoštevati pri izračunava- nju sestavljene normalne vrednosti drugih vrst vrvi. (16) Indijski proizvajalec izvoznik je zahteval, naj se domača prodaja nekaterih vrst izdelkov visoke vrednosti izključi iz izračunov sestavljene normalne vrednosti, ker ti izdelki v obdobju preiskave niso bili izvoženi, ali so bili izvoženi zelo redko, in ker je domača prodaja teh vrst izdelkov dosegla izjemno visok dobiček, ki je izkrivil določanje povprečnega dobička obravnavanega izdelka. 108 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 (17) Ugotovljeno je bilo, da so južnoafriške JŽV za rudarsko dejavnost in vrste izdelkov visoke vrednosti po poreklu iz Indije „podobni izdelki“ obravnavanemu proizvodu v smi- slu člena 1(4) osnovne uredbe. Pribitek dobička, uporab- ljen pri sestavljanju normalne vrednosti, je bil tako pra- vilno določen v skladu s členom 2(3), (4) in (6) osnovne uredbe, to je na podlagi celotne domače prodaje podob- nega izdelka, izvedene v okviru rednega trgovanja. V tej zvezi je treba navesti, da je za določanje pribitka dobička skladno s členom 2(6) osnovne uredbe nepomembno, če so bile zadevne vrste izdelkov izvožene tudi v Skupnost, dokler predstavljajo enak proizvod v smislu osnovne uredbe. (18) Zadevni zahtevki so bili zato zavrnjeni. (19) Indijsko podjetje je kot drugo možnost za zgoraj navedeno zahtevalo, naj se povprečni dobiček izračuna na podlagi vse domače prodaje, to je prodaje donosnih in nedonosnih vrst izdelkov, in ne samo na podlagi domače prodaje donosnih vrst izdelkov. V zvezi s tem je treba opozoriti, da mora v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe znesek za dobiček temeljiti na podatkih za proizvodnjo in prodajo enakega izdelka v okviru rednega trgovanja na domačem trgu države izvoznice. V tej zvezi se prodaja pod stroški določene vrste izdelka pri določanju pribitka dobička lahko upošteva samo, če obseg nedonosne prodaje take vrste proizvoda ne presega 20 % celotne prodaje zadevne vrste izdelka ali če tehtana povprečna prodajna cena ni manjša od tehtanih povprečnih stroškov na enoto. To pravilo se je upoštevalo pri določanju pribitka dobička in zato zahte- vane druge možnosti ni bilo mogoče sprejeti. (20) Ker niso bile predložene nobene pripombe glede normalne vrednosti, se potrdijo začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 9 do 13 začasne uredbe. 1. 2 Izbira analogne države za države brez tržnega gospodarstva (21) Kitajski in ukrajinski proizvajalci izvozniki so ugovarjali izbiri Indije kot analogne države in zahtevali revizijo začasne izbire analogne države. Ukrajinski proizvajalec izvoznik je predlagal izbiro Republike Koreje (v nadaljnjem besedilu „Južna Koreja“), ker ima odprt trg. (22) Predloženi argumenti proti Indije kot analogne države so bili natančno analizirani in zaradi spodaj nave- denih razlogov je bila sprejeta odločitev, da se izbira Indije kot analogne države opusti. Ker so bile vse sodelujoče tretje izbiri države tržnega gospodarstva predmet sedanje preiskave, se je Poljska štela za najbolj primerno izbiro analogne države za izračun normalne vrednosti za Kitajsko in Ukrajino. (23) Po začasnem obvestilu so kitajski in ukrajinski proizvajalci izvozniki dvomili o izbiri Poljske kot analogne države; trdili so, da bi bila Južna Koreja primernejša v smislu stopnje uvoznih dajatev, velikosti domačega trga in obstoja konkurence na domačem trgu. Vendar pa se je Poljska štela za primerno izbiro zaradi njene nizke stopnje uvoznih dajatev, odprtosti in velikosti njenega domačega trga, obstoja konkurence med lokalnimi proizvajalci in dejstva, da so poljske JŽV na splošno nudile najbolj reprezenta- tivno primerjavo v smislu modelov, ki ustrezajo modelom iz Kitajske in Ukrajine. (24) Kar zadeva Južno Korejo je bilo ugotovljeno, da je kljub nizki stopnji uvoznih dajatev v tej državi odstotek domače prodaje, primerljive z uvozom v Skupnost iz LRK, precej nižji. (25) Zato se je štelo, da je Poljska najbolj primerna izbira ana- logne države tako za Ukrajino kot za LRK. 2. Izvozna cena (26) Ker niso bile predložene nobene pripombe glede izvozne cene, se potrdijo začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 14 do 17 začasne uredbe. 3. Primerjava (27) (28) En poljski proizvajalec izvoznik je ponovil zahtevek za pri- lagoditev normalne vrednosti za razlike v financiranju in skladiščenju zalog med domačo in izvozno prodajo. Ker pa niso bili predloženi nobeni novi dokazi o učinku zgoraj navedenih dejavnikov na primerljivost cen v skladu s čle- nom 2(10)(k) osnovne uredbe, zahtevek ni bil sprejet. Isti poljski proizvajalec izvoznik in en madžarski proizva- jalec izvoznik sta ponovila zahtevo za prilagoditev nor- malne vrednosti za razlike v obsegu trgovine. Ker so bili predloženi novi dokazi, so se zahtevki ponovno proučili in bili sprejeti, saj je bilo dokazano, da sta se izvozna cena in normalna vrednost nanašali na različen obseg trgovine, ta razlika pa je vplivala na primerljivost cen. 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 109 (29) (30) En indijski proizvajalec izvoznik je vložil zahtevek za pri- lagoditev za razlike v obsegu trgovine na podlagi dejstva, da je izvozna prodaja potekala izključno s trgovci na debelo, medtem ko je domača prodaja potekala tako s trgovci na debelo kot s končnimi uporabniki. Prilagoditev je bila odobrena, kolikor je bil zahtevek utemeljen. En poljski proizvajalec izvoznik je ugovarjal uporabi mesečnih povprečnih menjalnih tečajev za preračunavanje izvozne cene v domačo valuto pri določanju začasnih ugo- tovitev. Zadevni proizvajalec izvoznik je trdil, da bi se morali uporabiti dejanski uporabljeni menjalni tečaji. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je običajna praksa uporaba mesečnih povprečnih menjalnih tečajev. Poleg tega sta bila preizkušena oba pristopa in ugotovljeno je bilo, da so razlike le neznatne in da so bile vse pozitivne razlike izravnane z negativnimi razlikami, kar pomeni, da ni noben od teh dveh pristopov povzročil dosledno višje ali nižje menjalne tečaje in da je bil vpliv te zadeve na končno dampinško maržo neznaten. Zato je bila sprejeta odločitev, da se uporabi običajna praksa mesečnih povprečnih menjalnih tečajev. (31) Južnoafriški proizvajalec izvoznik je zahteval popravek za valutno pretvorbo v zvezi z izvoznimi cenami na podlagi dejstva, da je primerjava med najnižjim menjalnim tečajem južnoafriške valute in ekuja med OP na eni strani ter naj- višjim menjalnim tečajem v letu 1999 na drugi strani pokazala pomembno devalvacijo ekuja. (32) V skladu s členom 2(10)(j) osnovne uredbe je bil ta zahtevek zavrnjen, saj nihanja menjalnih tečajev med OP niso pokazala trajnih sprememb, ki bi utemeljile prilago- ditev. Poleg tega je treba opozoriti, da je bila povprečna devalvacija ekuja v razmerju do južnoafriškega randa med OP zelo majhna. (33) Ker niso bile predložene nobene druge pripombe o prime- rjavi, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav 17 do 19 in 21 do 23 začasne uredbe. 4. Dampinške marže 4. 1 Metodologija (34) V predhodni fazi je bila izvozna prodaja JŽV, ki jo je indijski proizvajalec izvoznik opravil s povezanim uvozni- kom v Skupnosti in jo je povezani uvoznik kasneje preoblikoval, izvzeta iz določanja dampinga. (35) Po obvestilu o začasnih ugotovitvah je indijski proizvaja- lec izvoznik ugovarjal temu pristopu. Zahteval je, naj se je bil ugotovljen za preverjene izvozne damping, ki izrazi v odstotku celotne cene CIF, to je transakcije, vključno s tistimi izvoznimi transakcijami, povezanimi z izdelki, ki so bili naknadno preoblikovani, kot je opisano zgoraj. V podporo temu zahtevku je proizvajalec izvoznik izpostavil, da se bodo protidampinški ukrepi uporabili za celoten uvoz obravnavanega izdelka. (36) Tega zahtevka ni bilo mogoče sprejeti. Prvič, težko bi bilo sestaviti zanesljivo izvozno ceno za tiste uvožene izdelke, ki so bili naknadno preprodani v preoblikovanem stanju. Drugič, izvozna prodaja, ki se je upoštevala pri določanju dampinške marže, je pomenila 80 % celotne nadaljnje pro- daje za izvoz v Skupnosti, ki jo je med OP opravil proiz- vajalec izvoznik. Ta odstotek se je štel za več kot zadostno podlago za reprezentativne ugotovitve. Tretjič, ker se izvozna prodaja, povezana z izdelki, ki so bili naknadno preoblikovani, ni mogla uporabiti za izračunavanje dampinga, je ni bilo mogoče upoštevati pri izračunavanju dampinške marže, saj bi to izkrivilo ugotovitve z umetnim znižanjem dampinške marže. (37) Zato se potrdi metodologija, uporabljena za določanje začasnih ugotovitev, vključno s preostalo maržo, kot je opisano v uvodnih izjavah 24 do 26. 4. 2 Raven dampinške marže (38) Povprečna tehtana normalna vrednost vsake vrste izdelka se je primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno na ravni franko tovarna in za isti obseg trgovine v skladu s čle- nom 2(11) osnovne uredbe. (39) Po reviziji izračunov, ki je bila posledica dejstva, da so nor- malne vrednosti za LRK in Ukrajino temeljile na prodaji na domačem trgu poljskih proizvajalcev, so dokončno ugo- tovljene dampinške marže, izražene v odstotku uvozne cene CIF na mejah Skupnosti, za: — LJUDSKA REPUBLIKA KITAJSKA: 60,4 % — MADŽARSKA Drótáru és Kereskedelmi Rt Vsi proizvajalci/izvozniki: Drötkotél Ipari és — INDIJA: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Mohatta & Heckel Vsi proizvajalci/izvozniki: — REPUBLIKA KOREJA: Kiswire Ltd Manho Rope & Wire Ltd Chung Woo Rope Co. Ltd Chun Kee Steel and Wire Rope Co. Ltd 28,1 % 28,1 % 23,8 % 30,8 % 30,8 % 1,2 % 0,1 % 0,2 % 0,4 % 110 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 — MEHIKA: Aceros Camesa SA de CV Vsi proizvajalci/izvozniki: — POLJSKA: Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut“ Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów „Linodrut“ Zabrze Spólka organiczona odpowiedzialnoscia z Fabryka Lin i Drutów „Falind“ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Górnoslaska i Drutu „Linodrut“ Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia Lin Lin Fabryka Dolnoslaska i Drutu „Linodrut Linmet“ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Vsi proizvajalci/izvozniki: — JUŽNA AFRIKA: Haggie Rand Ltd (podjetje je spremenilo ime in se sedaj imenuje Haggie) Vsi proizvajalci/izvozniki: — UKRAJINA: E. INDUSTRIJA SKUPNOSTI 95,6 % 95,6 % 27,9 % 48,3 % 48,3 % 132 % 132 % 51,8 % 1. Proizvodnja Skupnosti (40) Ker niso na voljo nobene nove informacije, se potrdijo začasne ugotovitve, kot so opisane v uvodnih izjavah 34 do 36 začasne uredbe. 2. Industrija skupnosti (41) Po pripombah, ki so jih predložile zainteresirane stranke, je industrija Skupnosti sestavljena, kot sledi. (42) Naslednjih 16 proizvajalcev Skupnosti pritožnikov in šti- rje proizvajalci Skupnosti, ki podpirajo pritožbo in so sodelovali v preiskavi, so sestavljali „industrijoSkupnosti“ v smislu člena 4 osnovne uredbe, to je: — Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Nemčija), — Bridon International Limited (Združeno kraljestvo), — BTS Drahtseile GmbH (Nemčija), — Cables Y Alambres Especiales SA (Španija), — Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Nemčija), — Cordoaria Oliveira SA (Portugalska), — Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Nemčija), — Holding FICADI (Francija), — Iscar Funi Metalliche (Italija), — D. Koronakis SA (Grčija), — Metalcalvi Wire Ropes (Italija), — Midland Wire Cordage Co. Ltd (Združeno kraljestvo), — Randers Rebslaareri (Danska), — Redaelli Tecnacordati SpA (Italija), — Trefileurope (Francija), — Trenzas Y Cables SL (Španija), — Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Nemčija), — Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Avstrija), — Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Nemčija), — Wadra GmbH (Nemčija). 3. Uvoz industrije Skupnosti (43) Nekatere zainteresirane stranke so dvomile o izračunu ravni uvoza, ki ga je opravila industrija Skupnosti. (44) Treba je opozoriti, da so informacije o uvozu temeljile na podatkih, ki so jih predložili izvozniki v svojih seznamih izvozne prodaje in so bili ustrezno preverjeni. Tako je bilo ugotovljeno, da znaša uvoz, ki ga je opravila industrija Skupnosti, 4,4 % porabe v obdobju preiskave. (45) Potrdi se analiza iz začasne uredbe, da je osnovna dejavnost industrije Skupnosti ostala proizvodnja JŽV glede na nizek obseg njenega uvoza. Poleg tega ta nizek obseg ni bil tak, da bi ščitil proizvajalce Skupnosti pred škodljivimi učinki dampinga ali jim omogočal, da bi neupravičeno koristili ugodnosti zadevnega uvoza. F. ŠKODA 1. Uvodna opomba – obdobje preiskave (46) Dokazovalo se je, da vključitev leta 1994 izkrivlja analizo škode, ker je bil največji del uvoza opravljen med letoma 1994 in 1995, po tem obdobju pa je obseg uvoza iz zadev- nih držav ostala stabilen. Trdilo se je tudi, da je položaj industrije Skupnosti od leta 1995 do OP ostal stabilen. Zaradi tega se je zahtevalo, naj se OP škode začne z letom 1995. (47) Namen preiskave je oceniti učinek dampinškega uvoza na gospodarske razmere industrije Skupnosti med OP. Za izvedbo take analize se določijo trendi za vrsto kazalnikov na podlagi informacij, ki se nanašajo na določeno število let pred obdobjem preiskave. Zato je nepomembno, če je bilo za izhodišče za določitev trendov določeno leto 1994 ali 1995. 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 111 (48) V vsakem primeru pa je treba opozoriti, da: — čeprav je bil največji del uvoza iz zadevnih držav oprav- ljen v letih 1994 in 1995, je v nasprotju z izrečenim zadevni uvoz po letu 1995 še naprej naraščal (+12 % med letom 1995 in OP), — so cene tega uvoza ostale bistveno nižje od cen indu- strije Skupnosti v celotnem obdobju, — je vpliv tega uvoza na položaj industrije Skupnosti povzročil bistveno znižanje donosnosti v letih 1994 in 1995 (z 1,3 % na -0,3 %), kar je sovpadalo z izgubo tržnega deleža (-10 odstotnih točk). Kot je obrazloženo v začasni uredbi, je industrija Skupnosti poskušala znova pridobiti tržni delež z znižanjem cen v letih 1995 in 1996, vendar je to povzročilo le nadaljnje izgube (od -0,3 % na -0,7 %). Da bi te izgube zmanj- šala, je industrija Skupnosti zopet zvišala cene v letih 1996 in 1997. Vendar je bilo to storjeno na račun trž- nega deleža, ki je utrpel nadaljnjo zmanjšanje, — poslabšanje položaja industrije Skupnosti je bilo tako posledica pritiska obsega uvoza iz zadevnih držav in nizkih cen tega uvoza. opravil uvoznik, povezan s proizvajalcem Skupnosti, in da se tega uvoza ne bi smelo upoštevati pri določanju ravni uvoza iz Mehike. Posledično bi bil preostali mehiški uvoz neznaten in zato bi se za namene analize škode uvoz iz Mehike moral odšteti iz drugega zadevnega uvoza. (53) Treba je opozoriti, da se pri ocenjevanju, ali se uvoz iz zadevne države šteje kot neznaten v skladu s členom 9(3) osnovne uredbe, izračuna celoten obseg uvoza po poreklu iz zadevne države. (54) Zato se potrdi raven uvoza, opisana v uvodnih izjavah 45 in 48 začasne uredbe, to je 3 % porabe v obdobju preis- kave, poleg tega pa se zavrne domneva, da je mehiški uvoz neznaten. (49) Na podlagi zgoraj navedenega se zato zavrne domneva o izhodišču analiz trenda. 3. Cene dampinškega uvoza (50) Obdobje, v katerem so bile analizirane gospodarske raz- mere industrije Skupnosti, je tako omogočilo izvedbo pra- vilne ocene položaja in natančno odraža razvoj trga JŽV v Skupnosti. 2. Kumulacija 2. 1 Uvoz iz Madžarske (51) En proizvajalec izvoznik je ponovil trditev, da se uvoz iz Madžarske ne bi smel združiti z uvozom iz drugih zadev- nih držav. Vendar pa niso bili predloženi nobeni novi argumenti v podporo neupoštevanja uvoza iz Madžarske. Zato se potrdijo razlogi za združitev, kot so opisani v uvodni izjavi 47 začasne uredbe. 2. 2 Uvoz iz Mehike (52) En proizvajalec izvoznik je trdil, da uvoz iz Mehike ne bi smel biti združen z uvozom iz drugih zadevnih držav na podlagi dejstva, da je treba mehiški uvoz šteti za neznaten. V zvezi s tem se je trdilo, da je večino uvoza iz Mehike 3. 1 Primerjava med cenami Skupnosti in cenami dampinškega uvoza (55) Trdilo se je, da elementi, ki so bili uporabljeni v kategorizaciji JŽV za izračunavanje nelojalnega nižanja cen, ne omogočajo smiselne in ustrezne primerjave cen. Še zlasti se je trdilo, da imajo elementi, ki niso bili vključeni v izračunavanje nelojalnega nižanja cen (to je galvanizacija, natezna trdnost, jedro in plašč), in dodatni elementi, ki niso bili predvideni v vprašalniku (to je dovoljena varianca pre- mera, razteznostni koeficient in prelomna obremenitev) bistven vpliv na cene. Poleg tega se je trdilo, da bi se morala uporabiti ista kategorizacija izdelkov za izračunavanje dampinga in škode. (56) Ugotovljeno je bilo naslednje: — za izračunavanje nelojalnega nižanja cen so bile JŽV razvrščene glede na število žic, število pramenov v vrvi, vrsto zgradbe vrvi in njen premer. Ugotovljeno je bilo, da so ti elementi glavni dejavniki, ki vplivajo na ceno JŽV. Za druge elemente, ki niso bili vključeni v analizo nelojalnega nižanja cen (to je galvanizacija, natezna trdnost, jedro in plašč), je bilo ugotovljeno, da imajo samo drugotni vpliv na cene na trgu Skupnosti. Iz izračunov nelojalnega nižanja cen, ki so JŽV razvrščali tako, kot je opisano zgoraj, izhaja razumen obseg prodaje, ki zajema tako proizvajalce izvoznike kot industrijo Skupnosti, zato se je štelo, da navedeni izračuni dajejo smiseln in reprezentativen rezultat, 112 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 — vključitev dodatnih elementov, ki niso bili predvideni v vprašalniku (to je dovoljena varianca premera, razteznostni koeficient in prelomna obremenitev), se je štela za nepotrebno, ker so ti elementi večinoma rezultat kombinacije glavnih elementov JŽV, ki so že vključeni v kategorizacijo izdelkov. Ugotovljeno je bilo, da njihova vključitev ne omogoča natančnejše cenovne primerjave in bi zato neupravičeno obremenila vse zainteresirane stranke, — kategorizacija izdelkov za izračunavanje dampinške marže se ni štela za dober model izračunavanja zbijanja cen, ker je bila kategorizacija dampinga večinoma pri- merjava palete izdelkov posameznega podjetja, to je enakih ali podobnih izdelkov, ki jih proizvaja en in isti proizvajalec in se prodajajo na dveh različnih trgih. Izračunavanje nelojalnega nižanja cen pa je bila prime- rjava med večjim številom JŽV, ki jih prodaja večje šte- vilo strank. Zato se je štelo, da je metodologija, ki je bila že uporabljena v začasni uredbi, primernejša pod- laga za analize nelojalnega nižanja cen: ob upoštevanju glavnih dejavnikov, ki vplivajo na ceno, je ta pristop pokril največji obseg prodaje, — končno je bilo ugotovljeno, da ni bistvenih razlik v ceni med različnimi vrstami JŽV znotraj ene skupine. 4. Položaj industrije Skupnosti (61) Določeni proizvajalci izvozniki so trdili, da industrija Skupnosti ni utrpela znatne škode v smislu člena 3 osnovne uredbe, saj so proizvodnja, zmogljivost, cene, naložbe in storilnost industrije Skupnosti med letom 1994 in obdobjem preiskave ostale stabilne ali so se izboljšale. 4. 1 Proizvodnja (62) Proizvodne ravni so v preiskovanem obdobju ostale sta- bilne (+1 %), kar je treba obravnavati v povezavi z narašča- jočimi ravnmi zalog (+30 %) in zmanjšanjem obsega pro- daje (-9 %), kot je navedeno v uvodnih izjavah 58 do 60 začasne uredbe. Poleg tega je treba opomniti, da je v tem obdobju poraba narasla za 5 %. 4. 2 Zmogljivost in naložbe (57) Argumenti v zvezi s kategorizacijo izdelkov za izračunavanje nelojalnega nižanja cen se tako zavrnejo. (63) Potrdi se ugotovitev, da je povečanje zmogljivosti, nave- deno v začasni uredbi (+11 %), posledica naložb, s katerimi so bili zastareli stroji zamenjani z bolj učinkovitimi stroji, kot je določeno v uvodnih izjavah 59 in 65 začasne uredbe. 3. 2 Obseg trgovine 4. 3. Donosnost (58) Določene zainteresirane stranke so zahtevale prilagoditev prodajnih cen, da bi se odrazile domnevne razlike med obsegom trgovine na podlagi dejstva, da je industrija Skup- nosti prodajala končnim uporabnikom, medtem ko so bili uvoženi trgovcem na debelo/distributerjem. običajno prodani izdelki (59) Ugotovljeno je bilo, da je prodaja industrije Skupnosti potekala prek različnih prodajnih kanalov, ki so vključe- vali trgovce na debelo in končne uporabnike. Poleg tega niso bile ugotovljene nobene dosledne in/ali znatne razlike v ceni med različnimi prodajnimi kanali. (60) Zahtevek za prilagoditev glede na obseg trgovine je bil zato zavrnjen. (64) Določeni proizvajalci izvozniki so dvomili o uporabi revidiranih zaključnih računov za izračunavanje donosno- sti industrije Skupnosti, kot je navedeno v uvodni izjavi 64 začasne uredbe. Trdili so, da so revidirani zaključni računi vključevali prodajo izdelkov, ki niso bili predmet preis- kave, in niso zajeli celotnega obdobja preiskave. (65) Ugotovljeno je bilo, da so nekatera podjetja sicer predlo- žila informacije, specifične za obravnavani izdelek, vendar pa nekatera druga niso imela stroškovnega računovodstva, ki omogoča ločeno identifikacijo izdelkov v preiskavi. Ker te informacije niso bile na voljo, se je štelo, da revidirani zaključni računi dajejo zanesljive informacije o najožji sku- pini izdelkov, ki je vključevala obravnavani izdelek, za katero so bile na razpolago potrebne informacije o donos- nosti. Za vseh šest vzorčnih podjetij pomeni proizvodnja JŽV njihovo glavno dejavnost. Za druge izdelke, ki jih izde- lujejo ta podjetja (to je žičnate vrvi iz nerjavnega jekla, JŽV s premerom manj kot 3 mm, jeklene žice in prednapeti prameni), je bilo ugotovljeno, da so v glavnem povezani s to glavno dejavnostjo in uporabljajo enake surovine, stroje in osebje. 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 113 (66) Uporaba donosnosti za leto 1997 namesto za obdobje pre- iskave se je štela za razumno, saj leto 1997 v glavnem pokriva obdobje preiskave, ki traja od januarja 1997 do marca 1998. (67) Iz zgoraj navedenih razlogov se je končno štelo, da revidirani zaključni računi dajejo reprezentativno in zanes- ljivo sliko donosnosti obravnavanega izdelka v skladu s členom 3(8) osnovne uredbe. (68) V času začasne uredbe je en proizvajalec Skupnosti, čigar finančno leto se je zaključilo marca, imel na voljo samo začasne podatke o donosnosti. Od takrat je zadevni proiz- vajalec predložil končne informacije in donosnost indu- strije Skupnosti je bila ponovno izračunana ter v letu 1997 znaša -0,3 %, kar je, kot je že bilo navedeno zgoraj, repre- zentativno za OP. Donosnost industrije Skupnosti je tako s +1,3 % v letu 1994 padla na -0,3 % v letu 1997. 4. 4 Ugotovitve o položaju industrije Skupnosti (69) Nekateri proizvajalci izvozniki so trdili, da je industrija Skupnosti v obdobju po letu 1995 poslovala dobro in da je zato bila ugotovitev znatne škode neupravičena. (70) Treba je opomniti (glej oddelek F. 1 „Uvodna pripomba“), da se je, ne glede na to, če se za izhodišče za analizo škode izbere leto 1994 ali 1995, položaj industrije Skupnosti poslabšal. Tudi če bi bilo za izhodišče izbrano leto 1995, so se proizvodnja, obseg prodaje, zaposlenost in naložbe zmanjšale. Zaloge so se povečale. Tržni delež je ostal sta- bilen (s 65,26 % je narasel na 65,64 %) in donosnost je ostala negativna (-0,3 %). (71) V vsakem primeru pa se v skladu s členom 3(5) začasne uredbe analiza škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, nanaša na celotno oceno teh gospodarskih kazalcev, pri čemer pa noben od teh kazalcev ne more sam zase imeti odločilne teže. (72) Ta argument se zato zavrne. 4. 5 Ugotovitve o škodi H. INTERES SKUPNOSTI (75) Določene stranke so dvomile o oceni vpliva protidampinških ukrepov na industrijo uporabnikov. (76) Treba je opomniti, da nobena predelovalna industrija, ki jo ta postopek zadeva, ni odgovorila na vprašalnike služb Komisije (uvodna izjava 87 začasne uredbe). Poleg tega niso bile po objavi začasne uredbe prejete nobene informacije. Treba je opozoriti, da so ugotovitve iz začasne uredbe navajale, da uvedba ukrepov ne bo bistveno vpli- vala na uporabnike. Tej ugotovitvi uporabniki niso ugovarjali, zato se jo potrdi. (77) Številne zainteresirane stranke so trdile, da proizvajalci Skupnosti ne proizvajajo JŽV majhnega premera in da bi uvedba protidampinških ukrepov povzročila pomanjkanje teh JŽV na trgu Skupnosti. Poleg tega so trdile, da bi to imelo negativen vpliv na stanje na področju zaposlovanja uvoznikov, ki trenutno uvažajo JŽV majhnega premera v Skupnost. (78) Treba je opomniti, da industrija Skupnosti proizvaja celotno paleto JŽV, vključno z JŽV majhnega premera. Sklepa se, da uvedba ukrepov ne bi pripeljala do takega povišanja cen, ki bi povzročilo pomanjkanje dobave JŽV majhnega premera na trgu Skupnosti. Poleg tega se potrdi, da obstajajo številni alternativni viri nabave JŽV, za katere ne veljajo protidampinški ukrepi (uvodna izjava 105 začasne uredbe). (79) Na podlagi zgoraj navedenega se sklepa, da uvedba imela bitvenega negativnega dokončnih ukrepov ne bi vpliva na gospodarske subjekte v Skupnosti. I. PROTIDAMPINŠKI UKREPI (73) Potrdi se ugotovitev, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo, kot je navedeno v uvodni izjavi 68 začasne uredbe. 1. Ustavitev postopka v zvezi z Južno Korejo G. VZROK ŠKODE (74) Ker niso na voljo nobene nove informacije, se potrdijo začasne ugotovitve, kot so opisane v uvodnih izjavah 69 do 85 začasne uredbe. (80) Z vidika ugotovitev iz uvodne izjave 24 in vseh naslednjih uvodnih izjav začasne uredbe, da je dampinška marža za Južno Korejo neznatna in da niso bili predloženi nobeni novi argumenti proti ustavitvi postopka za Južno Korejo, se postopek v zvezi z uvozom po poreklu iz Južne Koreje ustavi brez uvedbe ukrepov. 114 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 2. Stopnja odprave škode (81) Za določitev stopnje dokončnih ukrepov se je štelo, da je treba cene dampinškega uvoza povečati na neškodljivo raven. Za izračunavanje potrebnega zvišanja cen, to je stopnje škode, so se cene dampinškega uvoza primerjale s prodajnimi cenami industrije Skupnosti, h katerim sta se prištela primanjkljaj dobička in primerna raven dobička. Treba je opomniti, da je bil, ker je bila donosnost industrije Skupnosti ponovno izračunana na -3 % v letu 1997 (glej točko 4. 3 „Donosnost“ v oddelku F), ustrezno spremenjen tudi element za primanjkljaj dobička pri izračunavanju prodaje pod ceno. Drugače se potrdi metodologija za določanje stopnje škode, kot je opisana v uvodni izjavi 110 začasne uredbe. 3. Zaveze (82) V zaključni stopnji preiskave so številni proizvajalci izvozniki iz LRK, Mehike in Ukrajine ponudili zaveze. V primeru Indije in Južne Afrike so proizvajalci izvozniki predložili tudi revidirane ponudbe cenovnih zavez, — kar zadeva LRK se zaradi dejstva, da ni bila nobenemu od podjetij iz te države odobrena individualna obrav- nava in da ponudbe niso vsebovale nobenih garancij kitajskih oblasti, ki bi omogočale ustrezno spremljanje, zaveze niso štele za sprejemljive, — kar zadeva Indijo (Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd), Mehiko, Južno Afriko in Ukrajino, so zadevni proizvajalci cenovne zaveze, ki se štejejo za sprejemljive. izvozniki ponudili (83) V uvodni izjavi 112 in vseh naslednjih uvodnih izjavah začasne uredbe je bilo navedeno, da so proizvajalci izvozniki iz Madžarske in Poljske ponudili zaveze, ki jih je Komisija sprejela. Najnižje cene, določene v teh zavezah, so bile prilagojene tako, da upoštevajo dokončne ugotovitve preiskave. 4. Oblika in raven dokončnih ukrepov (84) Dokončni ukrepi imajo obliko dajatev ad valorem, katerih stopnje so bile za sodelujoča podjetja posamično določene. Kar zadeva druge proizvajalce izvoznike je treba zaradi ugotovljene visoke stopnje sodelovanja uporabiti najvišjo dajatev, specifično za posamezno podjetje, ki je bila ugo- tovljena za sodelujočega izvoznika v zadevni državi. Za podjetja, ki so ponudila sprejemljive cenovne zaveze, imajo dokončni ukrepi obliko zavez. (85) V skladu s členom 9(4) osnovne uredbe so bile, če so bile dampinške marže, ki so bile ugotovljene za določenega proizvajalca izvoznika, pod ustreznimi povišanji izvoznih cen, potrebnimi za odpravo škode in izračunanimi na zgoraj opisan način, dokončne dajatve omejene na ugotov- ljene dampinške marže. (86) Zadevne dajatve, izražene v odstotku neto cene CIF franko meja Skupnosti, neocarinjeno, znašajo: — LJUDSKA REPUBLIKA KITAJSKA: Vsi proizvajalci/izvozniki: 60,4 % — MADŽARSKA Drótáru és Kereskedelmi Rt Vsi proizvajalci/izvozniki: Drótkötél Ipari és — INDIJA: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Mohatta & Heckel Vsi proizvajalci/izvozniki — MEHIKA: Aceros Camesa SA de CV Vsi proizvajalci/izvozniki: — POLJSKA: Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut“ Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów „Linodrut“ Zabrze Spólka organiczona odpowiedzialnoscia z Fabryka Lin i Drutow „Falind“ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Górnoslaska i Drutu „Linodrut“ Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia Lin Lin Fabryka Dolnoslaska i Drutu „Linodrut Linmet“ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Vsi proizvajalci/izvozniki: — JUŽNA AFRIKA: Haggie Vsi proizvajalci/izvozniki: — UKRAJINA: Vsi proizvajalci/izvozniki: 28,1 % 28,1 % 23,8 % 30,8 % 30,8 % 56,1 % 56,1 % 27,9 % 48,3 % 48,3 % 38,6 % 38,6 % 51,8 % (87) Individualne stopnje dajatev, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev v okviru te protidampin- ške preiskave. Zato odražajo položaj, ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev veljajo tako izključno za uvoz izdelkov, ki imajo poreklo v zadevnih državah in so jih proizvedle poimensko navedene pravne osebe. Za izdelke, ki so jih proizvedla druga podjetja, ki v izvedbenem delu te uredbe niso poimensko navedena, vključno s poveza- nimi subjekti, ne veljajo te individualne stopnje dajatev, temveč preostala dajatev. 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 115 (88) Zahtevke za uporabo teh individualnih stopenj dajatev (npr. zaradi spremembe imena podjetja) je treba nemu- doma vložiti pri Komisiji, in sicer skupaj s potrebnimi informacijami, zlasti o spremembi dejavnosti podjetja na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani s to spremembo imena. J. POBIRANJE ZAČASNIH DAJATEV (89) Zaradi obsega dampinških marž, ugotovljenih za proizva- jalce izvoznike, in zaradi obsega škode, povzročene indu- striji Skupnosti, se šteje za potrebno, da je treba varščine, položene za začasne protidampinške dajatve v skladu z začasno uredbo, dokončno pobrati v višini dokončnih dajatev oziroma v višini začasnih dajatev, če so slednje nižje – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz jeklenih vrvi in kablov, ki se trenutno razvrščajo pod oznake KN ex 7312 10 82 (oznaka TARIC ex 7312 10 82*10), 7312 10 84 (oznaka TARIC ex 7312 10 84*10 ), 7312 10 86 (oznaka TARIC ex 7312 10 86*10), TARIC 7312 10 88 7312 10 88*10) in ex 7312 10 99 (oznaka TARIC 7312 1099*10), ter so po poreklu iz Ljudske republike Kitajske, Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine. (oznaka 2. Dokončne protidampinške stopnje dajatev na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno, so za izdelke, ki jih proiz- vajajo spodaj naštete družbe, naslednje: Država Družba Stopnja dajatve (%) Dodatna oznaka TARIC LRK Madžarska Indija Mehika Poljska Južna Afrika Ukrajina Vse družbe Vse družbe Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Shakespeare Sarani Calcutta-700071 Indija Vse druge družbe Vse družbe Drumet SA 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74 Poljska Vse druge družbe Vse družbe Vse družbe 60,4 28,1 23,8 30,8 56,1 27,9 48,3 38,6 51,8 — 8900 8613 8900 8900 8614 8900 8900 8900 3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi. Člen 2 1. Ne glede na člen 1 se dokončne dajatve ne uporabljajo za uvoz izdelka, opisanega v členu 1(1) zgoraj, ki ga proizvajajo in neposredno izvažajo ter fakturirajo uvoznemu podjetju v Skupnosti podjetja iz odstavka 3, katerih cenovne zaveze je Komisija sprejela s Sklepom 1999/572/ES z dne 13. avgusta 1999 o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškimi postopki glede uvoza jeklenih vrvi in kablov po poreklu iz Ljudske republike Kitajske, Madžarske, Indije, Republike Koreje, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine (1). (1) UL L 217, 17. 8. 1999, str. 63. 116 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 2. Ob vložitvi zahtevka za sprostitev v prosti promet v skladu z zavezo je oprostitev dajatve odvisna od predložitve veljavne fakture, ki ustreza zavezi, carinskim organom ustrezne države članice v obliki, določeni v Prilogi k začasni uredbi, in ki jo je izdala ena od družb iz odstavka 3. V primeru ukrajinskega podjetja mora fakturo, ki ustreza zavezi, spremljati veljavno izvozno dovoljenje, ki ga izdajo ukrajinski organi oblasti v obliki iz Priloge. 3. Opravljen uvoz v okviru ponujenih in sprejetih zavez se prijavi pod naslednjimi dodatnimi oznakami TARIC: Država Madžarska Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt Besenyői utca 18,3527 Miskolc, Madžarska Družba Dodatna oznaka TARIC Poljska Drumet SA 87-880 Wloclawek, ül. Polna 26/74, Poljska Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut“ Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów „Linodrut“ Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia PL-41-800. Zabre, Sobieskiego Street No 1, Fabryka Lin i Drutów Falind Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia PL-41-201 Sosnowiec, Niwecka Street 1 Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu Linodrut Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia,41-906 Bytom, Ks. Jerzago Popieluszki Street 1 Dolnoslaska fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet“ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia,58-309 Walbrzych, Sluga Street 2 Aceros Camesa SA de CV Margarita Maza de Juárez No. 154, Col. Nueva Ind. Vallejo México D. F. C. P. 07700 Mehika Haggie Lower Germiston Road Jupiter PO Box 40072 Cleveland Južna Afrika Usha Martin Industries & Usha Bekrön Ltd. Shakespeare Sarani, Calcutta 700071 Indija Joint Stock Company, Silur,343700 Khartsyzsk,Donetsk Region, Ukrajina Člen 3 Mehika Južna Afrika Indija Ukrajina 8616 8617 8619 A022 A023 A024 A025 Kar zadeva uvoz izdelka, opisanega v členu 1(1) po poreklu iz LRK, Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine, se varščine, položene za začasno protidampinško dajatev, ki jo je uvedla začasna uredba, poberejo v višini dokončno uvedene dajatve. Varščine, ki presegajo dokončne protidampinške dajatve, se sprostijo. Člen 4 Postopek v zvezi z uvozom izdelka, opisanega v členu 1(1), po poreklu iz Republike Koreje, se ustavi. 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 117 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Člen 5 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 12. avgusta 1999 Za Svet Predsednik T. HALONEN 118 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 PRILOGA ELEMENTI, KI MORAJO BITI NAVEDENI V IZVOZNEM DOVOLJENJU IZ ČLENA 2(2) 1. Številčna oznaka izdelka (kot je določena v zavezi zadevnega proizvajalca izvoznika), vključno z vrsto, številom pramenov, številom žic na pramen in oznako KN. 2. Natančen opis blaga, vključno z: — oznako, ki jo izdelku pripiše podjetje, — oznako KN, — dodatno oznako TARIC, s katero se blago na računu carini na meji Skupnosti, — količino (podano v kilogramih), — veljavno najnižjo ceno. Številka računa. Številka izvoznega dovoljenja in datum izdaje. Ime uvoznika, ki mu družba neposredno izda fakturo. 3. 4. 5


title: Nariadenie Rady (ES) č. 1796/1999 z 12. augusta 1999 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečnom výbere uloženého dočasného cla na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Maďarsku, Indii, Mexiku, Poľsku, Južnej Afrike a Ukrajine a o ukončení antidumpingového konania súvisiaceho s dovozmi s pôvodom v Kórejskej republike

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
import
originating product
steel
third country

formats: html pdf print

text: 106 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 32 31999R1796 17. 8. 1999 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 217/1 NARIADENIE RADY (ES) č. 1796/1999 z 12. augusta 1999 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečnom výbere uloženého dočasného cla na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Maďarsku, Indii, Mexiku, Poľsku, Južnej Afrike a Ukrajine a o ukončení antidumpingového konania súvisiaceho s dovozmi s pôvodom v Kórejskej republike RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decem- bra 1995 o ochrane proti dumpingovým dovozom z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) a predovšetkým na jeho články 9 a 10 ods. 2, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po konzultácii s Poradným výborom, (4) keďže: (1) (2) A. DOČASNÉ OPATRENIA Nariadením (ES) č. 362/1999 (2) (ďalej len „dočasné naria- denie“) Komisia zaviedla dočasné antidumpingové clo na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ČĽR), Južnej Afrike a Ukrajine, do spoločenstva a prijala záväzky predložené určitými vývozcami v Maďarsku a Poľsku. Indii, Mexiku, B. NÁSLEDNÉ KONANIE Po zavedení dočasných antidumpingových ciel zaintereso- vané strany, ktoré o to požiadali, dostali možnosť vypoču- tia. Strany boli informované o základných skutočnostiach a posúdeniach, z ktorých vyplynul úmysel odporučiť zave- denie konečného antidumpingového cla a konečného výberu súm zabezpečených na základe dočasných ciel, a to na úrovni týchto ciel. Bola im taktiež poskytnutá lehota na prednesenie návrhov po tomto uverejnení. (5) (6) (7) (1) Ú. v. ES L 56, 6. 3. 1996, str. 1. Nariadenie v znení nariadenia (ES) č. 905/98 (Ú. v. ES L 128, 30. 4. 1998, str. 18). (2) Ú. v. ES L 45, 19. 2. 1999, str. 1. (3) Boli posúdené ústne a písomné pripomienky predložené zainteresovanými stranami a tam, kde to bolo považované za primerané, boli v uvedenom zmysle zmenené konečné zistenia. C. POSUDZOVANÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 1. Posudzovaný výrobok Treba pripomenúť, že v úvodnej časti 7 dočasného naria- denia bol príslušný výrobok popísaný ako oceľové laná a káble, vrátane uzavretých splietaných lán, okrem lán a káblov z nezhrdzavejúcej ocele, s maximálnym prierezo- vým rozmerom presahujúcim 3 mm (ďalej len „laná z oce- ľového drôtu“ alebo „SWR“). Bolo uvedené tvrdenie, že SWR sa majú rozdeliť na dva osobitné výrobky podľa popisu dvoch odlišných oblastí uplatnenia alebo použitia, t. j. laná na všeobecné účely určené na všeobecné uplatnenie a laná na osobitné účely určené na použitie v špecifických priemyselných odvet- viach. Napriek tvrdeniu o existencii dvoch osobitných výrobkov, t. j. lán na všeobecné účely a lán na osobitné účely, sa zis- tilo, že vyvážajúci výrobcovia vyrábali SWR v širokom sor- timente rôznych druhov a že všetky SWR mali rovnaké základné fyzikálne vlastnosti (t. j. oceľové laná tvoriace pra- mene, pramene obalené okolo jadra tvoriace lano a jadro samotné). Taktiež sa zistilo, že všetky SWR mali rovnaké základné technické vlastnosti (všetky majú určitý počet drôtov v prameni), určitý počet prameňov v lane, určitý priemer a určitú konštrukciu). Rôzne druhy SWR možno rozdeliť na určitý počet skupín výrobkov, ktoré zohľadňujú ich fyzikálne a technické vlast- nosti. Zatiaľ čo SWR v skupinách v hornej a spodnej časti sortimentného pásma sú jasne navzájom nezameniteľné, zistilo sa, že SWR v priľahlých skupinách sa dajú navzá- jom zamieňať. Bol vyvodený záver, že v rôznych skupi- nách medzi SWR existuje určitý stupeň prekrývania a súťa- 11/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 107 že. Vzhľadom na toto prekrývanie medzi skupinami, v žiadnom bode v sortimente SWR nebolo možné určiť jasnú deliacu čiaru. Tento záver je v súlade jurisprudenciou Súdneho dvora Európskych spoločenstiev (1). skutočnosti, že SWR vyrobené v spoločenstve a dove- zené SWR pokrývajú všetky príslušné číselné znaky KN. (8) Z toho vyplýva, že vzhľadom na zistenie, že všetky SWR majú rovnaké fyzikálne a technické vlastnosti a použitie, aj keď existovali rozdiely medzi SWR v hornej a spodnej časti sortimentného pásma, a keďže existuje súťaž medzi SWR v priľahlých skupinách, bol vyvodený záver, že všetky výrobky v tomto sortimentnom pásme predstavujú jediný výrobok a preto boli všetky SWR považované za jeden výrobok. (12) Tým sa potvrdili predbežné zistenia, že SWR vyrobené v spoločenstve a dovezené SWR sú podobné výrobky v zmysle článku 1 (4) nariadenia (ES) č. 384/96 (ďalej len „základné nariadenie“). D. DUMPING 1. Bežná hodnota 2. Podobný výrobok 1. 1 Určenie bežnej hodnoty (9) Treba pripomenúť, že v úvodnej časti 8 dočasného naria- denia Komisia zistila, že SWR dovezené z príslušných kra- jín a SWR vyrobené a predávané v spoločenstve priemy- selným odvetvím spoločenstva majú podobné fyzikálne a technické vlastnosti. Taktiež bolo zistené, že SWR vyro- bené v spoločenstve aj dovezené SWR majú v podstate rovnaké použitie a navzájom si konkurujú. (10) Bolo uvedené tvrdenie, že SWR vyrábané a predávané výrobcami spoločenstva sa nepodobajú SWR dovezeným z príslušných krajín. Predovšetkým boli vyslovené argu- menty, že výrobok vyrobený vo vyvážajúcich krajinách je predovšetkým komoditným SWR, zatiaľ čo výrobok vyro- bený v spoločenstve je špecializovaný SWR. Ďalej bol uve- dený argument, že výrobcovia spoločenstva počas obdo- bia vyšetrovania zaradili do svojho sortimentného pásma SWR viac takzvaných špecializovaných druhov výrobkov ako bolo možné zistiť zo zvýšenia ich jednotkových cien. (11) Boli vyvodené nasledovné závery: — zistilo sa, že výrobcovia spoločenstva sa zaoberajú výrobou celého sortimentu SWR, čo platí aj pre vyvá- žajúcich výrobcov, t. j. pre výrobu viac špecializova- ných SWR aj pre viac komoditný druh SWR, — prekrývanie medzi výrobkami vyrobenými výrobcami spoločenstva a vyvážajúcimi výrobcami dokazuje objem predaja, kde boli zistené zodpovedajúce modely SWR (75 % objemu predaja u vyvážajúcich výrobcov a 51 % objemu predaja v priemyselnom odvetví spo- ločenstva). Toto prekrývanie taktiež vyplýva zo (1) Prípad C-175/87 Matsushita Electric Industrial Co. Ltd proti rade, [1992] ECR I, str. 1409. (13) Jeden indický vyvážajúci výrobca tvrdil, že výrobné náklady za obdobie vyšetrovania (1. január 1997 až 31. marec 1998, ďalej len „IP“ [investigation period]) treba určiť na základe údajov týkajúcich sa obdobia predchádza- júceho IP. Podľa článku 6 (1) základného nariadenia však s cieľom reprezentatívneho zisťovania týkajúceho sa dum- pingu je však zvolené IP a analyzované informácie sa bežne obmedzujú na toto IP. Neboli predložené žiadne dôvody, podľa ktorých by bolo primeranejšie používať výrobné náklady týkajúce sa obdobia predchádzajúceho IP. Predo- všetkým treba poznamenať, že vyvážajúci výrobca naďalej vyrábal a predával príslušné druhy výrobkov aj počas IP. Z toho vyplýva, že zistenia založené na informáciách týka- júcich sa IP boli považované za reprezentatívne a táto požiadavka preto nebola prijatá. (14) Juhoafrický vyvážajúci výrobca a jeden indický vyvážajúci výrobca namietali voči metóde použitej na určenie prepo- čítanej bežnej hodnoty príslušného výrobku. (15) Juhoafrický vyvážajúci výrobca tvrdil, že výpočet ziskovej marže z domáceho predaja je neprimeraný, pretože vyplýva zo všetkých domácich transakcií vrátane domá- ceho predaja banských SWR. Vzhľadom na špecifické vlast- nosti banských SWR nevyvážaných do spoločenstva, ktoré predstavujú špecifický výrobok vyžadujúci komplikované zariadenia a predávajú sa so značnou ziskovou maržou, tento výrobca tvrdil, že zisková marža z domáceho pred- aja banských SWR sa nemá zohľadňovať pri výpočte pre- počítanej bežnej hodnoty iných druhov lán. (16) Indický vyvážajúci výrobca požadoval, aby bol domáci predaj určitých druhov výrobkov s vysokou hodnotou vylúčený z výpočtov prepočítanej bežnej hodnoty preto, že tieto výrobky sa počas IP nevyvážali alebo sa vyvážali len zriedka a že z domáceho predaja týchto druhov výrob- kov sa dosahuje nadštandardne vysoký zisk pri príslušnom výrobku. 108 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 32 (17) Bolo zistené, že juhoafrické banské SWR a indické druhy výrobkov s vysokou hodnotou sú „podobné výrobky“ ako posudzovaný výrobok v zmysle článku 1 (4) základného nariadenia. Zisková marža použitá pri prepočte bežnej hodnoty bola teda správne určená v súlade s článkom 2 (3), (4) a (6) základného nariadenia, t. j. na základe celko- vého predaja podobného výrobku na domácom trhu počas bežného obchodovania. V tejto súvislosti treba pozname- nať, že na určenie ziskovej marže podľa článku 2 (6) základného nariadenia nie je podstatné, či príslušné druhy výrobkov boli aj vyvezené do spoločenstva, pokiaľ pred- stavujú podobný výrobok v zmysle základného nariadenia. (18) Tieto požiadavky boli preto zamietnuté. (19) Alternatívne k horeuvedenému indická spoločnosť poža- dovala, aby bol priemerný zisk vypočítaný na základe všet- kého domáceho predaja, t. j. predaja ziskových aj nezisko- vých druhov výrobkov, a nielen na základe domáceho predaja ziskových druhov výrobkov. V tejto súvislosti treba poznamenať, že podľa článku 2 (6) základného naria- denia musí suma ziskov vychádzať z údajov týkajúcich sa výroby a predaja podobného výrobku pri bežnom obcho- dovaní na domácom trhu krajiny vývozu. V tejto súvislo- sti je možné pri určovaní ziskovej marže brať do úvahy predaj, ktorý je nižší ako náklady na určitý druh výrobku, len vtedy, ak objem neziskového predaja tohto druhu výrobku nie je vyšší ako 20 % celkového predaja prísluš- ného druhu výrobku alebo ak vážená priemerná predajná cena nie je nižšia ako vážené priemerné jednotkové náklady. Toto pravidlo bolo dodržané pri určovaní zisko- vej marže a teda ani požadovaná alternatíva teda nemohla byť následne prijatá. (20) Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa bežnej hodnoty, boli potvrdené zistenia uvedené v úvod- ných častiach 9) až 13) dočasného nariadenia. 1. 2 Výber analogickej krajiny pre krajiny hospodárstvom s netrhovým (21) Čínski a ukrajinskí vyvážajúci výrobcovia napadli výber Indie ako analogickej krajiny a požadovali prehodnotenie predbežného výberu analogickej krajiny. Ukrajinský vyvá- žajúci výrobca navrhol výber Kórejskej republiky (ďalej len „Južná Kórea“), pretože má otvorený trh. (22) Predložené argumenty proti výberu Indie ako analogickej krajiny boli starostlivo analyzované a z dolu uvedených dôvodov bolo rozhodnuté zrušiť Indiu ako analogickú krajinu. Pri absencii spolupracujúcich tretích krajín s trho- vým hospodárstvom, ktoré nepodliehajú súčasnému vyše- trovaniu, bolo usúdené, že Poľsko predstavuje najprimera- nejší výber analogickej krajiny pre výpočet bežnej hodnoty pre Čínu a Ukrajinu. (23) Na základe predbežného uverejnenia čínski a ukrajinskí vyvážajúci výrobcovia taktiež spochybnili výber Poľska ako analogickej krajiny; boli uvedené tvrdenia, že Južná Kórea by bola vhodnejšia vzhľadom na úroveň dovozného cla, veľkosť domáceho trhu a existenciu súťaže na domácom trhu. Poľsko však bolo považované za primerané na základe jeho nízkej úrovne dovozného cla, otvorenosti a veľkosti jeho domáceho trhu, existencie súťaže medzi domácimi výrobcami a skutočnosti, že poľské SWR vše- obecne umožňujú najreprezentatívnejšie porovnanie zod- povedajúcich modelov s a ukrajinskými modelmi. čínskymi (24) Pokiaľ ide o Južnú Kóreu, bola uvedená poznámka, že hoci táto krajina má tiež nízku úroveň dovozného cla, má oveľa nižšie percento domáceho predaja porovnateľného s dovo- zom z ČĽR do spoločenstva. (25) Preto bolo usúdené, že Poľsko predstavuje najprimeranejší výber analogickej krajiny pre Čínu aj Ukrajinu. 2. Vývozná cena (26) Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa vývoznej ceny, boli potvrdené zistenia uvedené v úvod- ných častiach 14) až 17) dočasného nariadenia. 3. Porovnávanie (27) Jeden poľský vyvážajúci výrobca zopakoval svoju požia- davku na úpravu bežnej hodnoty vzhľadom na rozdiely vo financovaní zásob a skladovania medzi domácim pred- ajom a predajom na vývoz. Pri absencii akýchkoľvek nových dôkazov o dopade uvedených faktorov na porov- nateľnosť cien, ktoré požaduje článok 2 (10) k) základného nariadenia, však táto požiadavka nebola prijatá. (28) Ten istý poľský vyvážajúci výrobca a jeden maďarský vyvá- žajúci výrobca zopakovali svoju požiadavku na úpravu bežnej hodnoty vzhľadom na rozdiely v úrovni obchodo- vania. Vzhľadom na predložené nové dôkazy boli tieto požiadavky prehodnotené a prijaté, pretože bolo doká- zané, že vývozná cena a bežná hodnota sú na rozličnej úrovni obchodovania a tento rozdiel má dopad na porov- nateľnosť cien. 11/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 109 (29) (30) Jeden indický vyvážajúci výrobca predložil požiadavku na úpravu vzhľadom na rozdiely v úrovni obchodovania preto, že predaj na vývoz sa dosahuje výlučne na úrovni veľkoobchodu, zatiaľ čo domáci predaj sa dosahuje na úrovni veľkoobchodu aj konečného spotrebiteľa. Úprava bola povolená v takom rozsahu, že požiadavka bola zohľadnená. Jeden poľský vyvážajúci výrobca napadol používanie mesačných priemerných výmenných kurzov pri prepočte vývoznej ceny na domácu menu na určenie predbežných zistení. Tento vyvážajúci výrobca tvrdil, že mali byť pou- žité efektívne uplatňované výmenné kurzy. V tejto súvis- losti treba poznamenať, že používanie mesačných priemer- ných výmenných kurzov je bežnou praxou. Okrem toho boli obidva prístupy testované a zistilo sa, že rozdiely sú len okrajové a že akékoľvek kladné rozdiely sú vyvážené negatívnymi rozdielmi, t. j. žiadny z týchto dvoch prístu- pov nemá za následok podstatne vyššie alebo nižšie výmenné kurzy a dopad tejto otázky na konečnú dumpin- govú maržu nie je významný. Následne bolo rozhodnuté o uplatňovaní mesačných priemerných výmenných kur- zov, ktoré sú bežnou praxou. (31) Juhoafrický vyvážajúci výrobca požadoval úpravu vzhľa- dom na menový prepočet dovozných cien, pretože porov- nanie medzi najnižším výmenným kurzom meny a eku počas IP a najvyšším výmenným kurzom v roku 1999 poukazovalo na významnú devalváciu eku. (32) V súlade s článkom 2 (10) j) základného nariadenia bola táto požiadavka zamietnutá, pretože výkyvy výmenných kurzov nepoukazovali na trvalý pohyb počas IP, ktorý by bol dôvodom na úpravu. Okrem toho treba poznamenať, že priemerná devalvácia eku voči juhoafrickému randu bola počas IP veľmi nízka. (36) Táto požiadavka nemohla byť prijatá. Po prvé, bolo by obtiažne vypočítať spoľahlivú vývoznú cenu pre tie dove- zené výrobky, ktoré boli následne predané v transformo- vanom stave. Po druhé, predaj na vývoz zohľadnený pri určovaní dumpingovej marže predstavoval 80 % celko- vého ďalšieho predaja spoločenstvu, ktorý vyvážajúci výrobca uskutočnil počas IP. Tento bol považovaný za dostatočný ako základ pre reprezentatívne zistenia. Po tre- tie, keďže predaj na vývoz, týkajúci sa výrobkov, ktoré boli následne transformované, nemohol byť použitý na výpo- čet dumpingu, nemohol byť zohľadnený pri výpočte dum- pingovej marže, pretože tým by sa skreslili zistenia v dôsledku umelého zníženia dumpingovej marže. (37) Preto bola potvrdená metóda použitá na určenie predbež- ných zistení, vrátane zostatkovej marže, uvedená v úvod- ných častiach 24) až 26). 4. 2 Úroveň dumpingových marží (38) Vážená priemerná bežná hodnota jedného druhu výrobku bola porovnaná s váženou priemernou vývoznou cenou na základe ex-works a na rovnakej úrovni obchodovania v súlade s článkom 2 (11) základného nariadenia. (33) Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa porovnávania, boli potvrdené zistenia uvedené v úvod- ných častiach 17) až 19) a 21) až 23) dočasného nariade- nia. (39) Po prehodnotení výpočtov predovšetkým z dôvodu, že bežné hodnoty pre ČĽR a Ukrajinu vychádzali z predaja poľských výrobcov na domácom trhu, konečné dumpin- gové marže určené ako percento ceny CIF na úrovni hra- nice spoločenstva, sú nasledovné: 4. Dumpingové marže 4. 1 Metóda (34) V prechodnom štádiu bol predaj SWR na vývoz u indic- kého vyvážajúceho výrobcu, ktorý ich predával svojmu spojenému dovozcovi v spoločenstve a ktoré tento dovozca následne transformoval, vylúčený z určovania dumpingu. (35) Po uverejnení predbežných zistení indický vyvážajúci výrobca napadol tento prístup. Bolo požadované, aby bol dumping, zistený pri skúmaných vývozných transakciách, vyjadrený ako percento celkovej ceny cif, t. j. vrátane vývozných transakcií týkajúcich sa výrobkov, ktoré boli následne transformované horeuvedeným spôsobom. Na podporu tejto požiadavky vyvážajúci výrobca uviedol, že akékoľvek antidumpingové opatrenia sa budú uplatňovať na všetky dovozy príslušného výrobku. — ČÍNSKA ĽUDOVÁ REPUBLIKA: 60,4 % — MAĎARSKO: Drótaru és Drótkötél Ipari és Kereske- delmi Rt Všetci výrobcovia/vývozcovia: 28,1 % 28,1 % — INDIA: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Mohatta & Heckel Všetci výrobcovia/vývozcovia: — KÓREJSKÁ REPUBLIKA: Kiswire Ltd Manho Rope & Wire Ltd Chung Woo Rope Co. Ltd Chung Kee Steel and Wire Rope Co. Ltd 23,8 % 30,8 % 30,8 % 1,2 % 0,1 % 0,2 % 0,4 % 110 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 32 — MEXIKO: Aceros Camesa SA de CV Všetci výrobcovia/vývozcovia: — POĽSKO: Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut“ Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów „Linodrut“ Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów „Falind“ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Lino- drut“ Bytom Spólka organiczona odpo- wiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Lino- drut Linmet“ Spólka z organiczona odpo- wiedzialnoscia Všetci výrobcovia/vývozcovia: — JUŽNÁ AFRIKA: Haggie Rand Ltd (spoločnosť zmenila názov a teraz sa volá Haggie) Všetci výrobcovia/vývozcovia: — UKRAJINA: E. PRIEMYSEL SPOLOČENSTVA 95,6 % 95,6 % 27,9 % 48,3 % 48,3 % 132 % 132 % 51,8 % 1. Výroba spoločenstva (40) Pri neexistencii akýchkoľvek nových informácií sa preto potvrdili predbežné zistenia uvedené v úvodných častiach 34 až 36 dočasného nariadenia. 2. Priemyselné odvetvie spoločenstva (41) Na základe pripomienok obdržaných od zainteresovaných strán, priemyselné odvetvie spoločenstva je nasledovné. (42) Nasledujúci 16 sťažujúci sa výrobcovia spoločenstva a šty- ria výrobcovia spoločenstva podporujúci túto sťažnosť, ktorí spolupracovali pri vyšetrovaní, tvoria „priemyselné odvetvie spoločenstva“ v zmysle článku 4 základného nariadenia, t. j. : — Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Nemecko), — Bridon International Limited (Spojené kráľovstvo), — BTS Drahtseile GmbH (Nemecko), — Cables Y Alambres Especiales SA (Španielsko), — Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Nemecko), — Cordoaria Oliveira SA (Portugalsko), — Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Nemecko), — Holding FICADI (Francúzsko), — Iscar Funi Metalliche (Taliansko), — D. Koronakis SA (Grécko), — Metalcavi Wire Ropes (Taliansko), — Midland Wire Cordage Co. Ltd (Spojené kráľovstvo), — Randers Rebslaareri (Dánsko), — Redaelli Tecnacordati SpA (Taliansko), — Trefileurope (Francúzsko), — Trenzas Y Cables SL (Španielsko), — Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Nemecko), — Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Rakúsko), — Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Nemecko), — Wadra GmbH (Nemecko). 3. Dovozy uskutočnené priemyselným odvetvím spoločenstva (43) Určité zainteresované strany spochybnili výpočet úrovne dovozov, ktoré uskutočnilo priemyselné odvetvie spolo- čenstva. (44) Treba poznamenať, že informácie o dovozoch vychádzajú z údajov poskytnutých vývozcami v ich výpisoch o pred- aji na vývoz, ktoré boli riadne overené. Týmto spôsobom bolo zistené, že dovozy uskutočnené priemyselným odve- tvím spoločenstva predstavovali 4,4 % spotreby v období vyšetrovania. (45) Bola potvrdená analýza v dočasnom nariadení, že výroba SWR zostala hlavnou činnosťou priemyselného odvetvia spoločenstva, a to vzhľadom na nízku úroveň jeho dovo- zov. Okrem toho táto nízka úroveň nebola taká, aby chrá- nila výrobcov spoločenstva pred rušivými dopadmi dum- pingu ani im neumožňovala získať neoprávnený prospech z príslušných dovozov. F. POŠKODENIE 1. Predbežná poznámka – obdobie vyšetrovania (46) Bol vyslovený argument, že zahrnutie roku 1994 skresľuje analýzu poškodení, pretože najväčšia časť dovozov sa uskutočnila v rokoch 1994 a 1995 a potom zostala úro- veň dovozov z príslušných krajín stabilná. Taktiež bol uve- dený argument, že situácia priemyselného odvetvia spolo- čenstva zostala stabilná od roku 1995 do IP. V dôsledku toho bolo požadované, aby obdobie vyšetrovania poško- dení začínalo v roku 1995. (47) Cieľom vyšetrovania je vyhodnotiť dopad dumpingových dovozov na hospodársku situáciu priemyselného odvetvia spoločenstva počas IP. S cieľom vykonania takejto analýzy sú určené trendy pre veľký počet ukazovateľov na základe informácií týkajúcich sa počtu rokov predchádzajúcich IP. Preto nie je podstatné, či sa za východisko pre určenie tren- dov považuje rok 1994 alebo 1995. 11/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 111 (48) V každom prípade treba poznamenať, že: — hoci sa najväčšia časť dovozov z príslušných krajín uskutočnila v rokoch 1994 a 1995, a to napriek uve- deným tvrdeniam, po roku 1995 tieto dovozy ďalej rástli (+ 12 % od roku 1995 do IP), — ceny týchto dovozov zostali významne nižšie ako ceny priemyselného odvetvia spoločenstva počas celého obdobia, — dopad týchto dovozov na situáciu priemyselného odvetvia spoločenstva bol dôsledkom významného zníženia rentability v rokoch 1994 a 1995 (z 1,3 % na -0,3 %), spolu so stratou podielu na trhu (-10 per- centuálnych bodov). Podľa vysvetlenia v dočasnom nariadení, priemyselné odvetvie spoločenstva sa sna- žilo získať späť podiel na trhu znížením cien v rokoch 1995 a 1996, pričom však len utrpelo ďalšie straty (-0,3 % až -0,7 %). Na zníženie týchto strát priemyselné odvetvie spoločenstva opäť zvýšilo ceny v rokoch 1996 a 1997. Bolo to však na úkor podielu na trhu, ktorý zaznamenal ďalší pokles, — zhoršenie situácie priemyselného odvetvia spoločen- stva bolo preto dôsledkom tlaku objemu dovozov z príslušných krajín a nízkej úrovne cien týchto dovo- zov. (49) Na základe horeuvedeného bolo preto zamietnuté tvrde- nie týkajúce sa východiska analýz trendu. (50) To znamená, že obdobie, počas ktorého bola analyzovaná hospodárska situácia priemyselného odvetvia spoločen- stva, umožnilo riadne hodnotenie jeho situácie a presne odráža vývoj na trhu so SWR v spoločenstve. 2. Kumulácia 2. 1 Dovozy z Maďarska (51) Jeden vyvážajúci výrobca zopakoval svoju požiadavku, že dovozy z Maďarska treba dekumulovať od dovozov z ostat- ných príslušných krajín. Na podporu dekumulácie dovo- zov z Maďarska však neboli predložené žiadne nové argu- menty. Preto boli potvrdené dôvody kumulácie uvedené v úvodnej časti 47 dočasného nariadenia. 2. 2 Dovozy z Mexika (52) Jeden vyvážajúci výrobca vyslovil argument, že dovozy z Mexika treba dekumulovať od dovozov z ostatných príslušných krajín, pretože tieto mexické dovozy sa majú považovať za de minimis. V tejto súvislosti bolo uvedené tvrdenie, že väčšinu dovozov z Mexika uskutočnil dovozca spojený s výrobcom spoločenstva a že tieto dovozy sa nemajú zohľadňovať pri určovaní úrovne dovozov z Mexika. Zostávajúce mexické dovozy by následne boli de minimis a preto je potrebné dekumulovať dovozy z Mexika od ostatných príslušných dovozov pre účely analýzy poškodení. (53) Treba poznamenať, že pri hodnotení toho, či dovozy z prí- slušnej krajiny sa považujú za de minimis v súlade s člán- kom 9 (3) základného nariadenia, sa vypočíta celkový objem dovozov s pôvodom v príslušnej krajine. (54) Preto bola potvrdená úroveň dovozov popísaných v úvod- ných častiach 45 a 48 dočasného nariadenia, t. j. 3 % spo- treby v IP, pričom bolo zamietnuté tvrdenie, že mexické dovozy sú de minimis. 3. Ceny dumpingových dovozov 3. 1 Porovnanie cien spoločenstva s cenami dumpingových dovozov (55) Bolo vyslovené tvrdenie, že prvky použité v kategorizácii SWR na výpočet predaja za znížené ceny neumožňujú zmysluplné a primerané cenové porovnanie. Predovšet- kým bol uvedený argument, že prvky nezahrnuté do výpočtov predaja za znížené ceny (t. j. galvanizácia, pev- nosť v ťahu, jadro a kryt) a ďalšie prvky nepredpokladané v dotazníku (t. j. tolerovaná odchýlka priemeru, faktor predĺženia a medzné zaťaženie) majú významný dopad na ceny. Taktiež bolo vyslovené tvrdenie, že pre výpočet dumpingu aj poškodenia by sa mala používať rovnaká kategorizácia výrobkov. (56) Boli vyvodené nasledovné závery: — pre výpočet predaja za znížené ceny boli SWR rozde- lené do skupín podľa počtu drôtov a počtu prameňov v lane, konštrukčného druhu lana a jeho priemeru. Zis- tilo sa, že tieto prvky sú hlavnými hnacími prvkami cien SWR. Zistilo sa, že ostatné prvky nezahrnuté v analýze predaja za znížené ceny (t. j. galvanizácia, pevnosť v ťahu, jadro a kryt) mali len druhotný dopad na ceny na trhu spoločenstva. Z rozdelenia SWR do skupín podľa uvedených výpoč- tov predaja za znížené ceny vyplynulo pokrytie prime- raného objemu predaja pre vyvážajúcich výrobcov aj pre priemyselné odvetvie spoločenstva a preto bolo usúdené, že poskytujú zmysluplný a reprezentatívny výsledok, 112 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 32 — zahrnutie ďalších prvkov nepredpokladaných v dotaz- níku (t. j. tolerovaná odchýlka priemeru, faktor pred- ĺženia a medzné zaťaženie) bolo posúdené ako nepo- trebné, pretože tieto prvky vo veľkej miere vyplynuli z kombinácie hlavných prvkov SWR, ktoré už boli zahrnuté do kategorizácie výrobkov. Bolo usúdené, že ich zahrnutie neposkytuje presnejšie cenové porovna- nie a ich požadovanie by preto predstavovalo neprime- rané bremeno pre všetky zúčastnené strany, — bolo usúdené, že kategorizácia výrobkov pre výpočet dumpingovej marže neslúži ako dobrý model pri výpočte predaja za znížené ceny, pretože dumpingová kategorizácia je z veľkej časti porovnaním výrobného sortimentu jednej spoločnosti, t. j. rovnakých alebo podobných výrobkov vyrobených jedným a tým istým výrobcom a predávaných na dvoch rôznych trhoch. Výpočet predaja za znížené ceny však predstavoval porovnanie väčšieho počtu SWR predávaných väčším počtom strán. Preto bolo usúdené, že metóda, ktorá už bola použitá v dočasnom nariadení, poskytuje prime- ranejšiu základňu pre analýzu predaja za znížené ceny; pri zohľadnení hlavných hnacích prvkov cien tento prí- stup zahŕňal najväčší objem predaja, — nebola zistená existencia žiadnych významných ceno- vých rozdielov pre rôzne druhy SWR v rámci jednej skupiny. 4. Situácia v priemyselnom odvetví spoločenstva (61) Určití vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že priemyselné odve- tvie spoločenstva neutrpelo významné poškodenie v zmy- sle článku 3 základného nariadenia, pretože výroba, kapa- cita, ceny, investície a produktivita priemyselného odvetvia spoločenstva zostali stabilné alebo sa zlepšili od roku 1994 do IP. 4. 1 Výroba (62) Zistilo sa, že úrovne výroby zostali stabilné počas obdobia vyšetrovania (+ 1 %), pričom túto skutočnosť treba posu- dzovať v súvislosti s rastúcimi úrovňami zásob (+ 30 %) a poklesom objemu predaja (-9 %), ako je uvedené v úvod- ných častiach 58 až 60 dočasného nariadenia. Taktiež treba pripomenúť, že spotreba sa za toto obdobie zvýšila o 5 %. 4. 2 Kapacita a investície (57) Z toho vyplýva záver, že argumenty týkajúce sa kategori- zácie výrobkov pre výpočet predaja za znížené ceny boli zamietnuté. (63) Bolo potvrdené zistenie, že zvýšenie kapacity uvedené v dočasnom nariadení (+ 11 %) vyplynulo z investícií usku- točnených pri výmene strojov s vyšším výkonom, ako je uvedené v úvodných častiach 58 až 60 dočasného naria- denia. 3. 2 Úroveň obchodovania 4. 3 Rentabilita (58) Určité zainteresované strany argumentovali, že treba upra- viť predajné ceny tak, aby odrážali údajný rozdiel v úrov- niach obchodovania, pretože priemyselné odvetvie spolo- čenstva uskutočňuje predaj konečným užívateľom, zatiaľ čo predávajú veľkoobchodníkom/distributérom. všeobecne dovezené výrobky sa (59) Zistilo sa, že predaj priemyselného odvetvia spoločenstva sa uskutočňoval cez rôzne predajné kanály vrátane veľkoobchodníkov/distributérov a konečných užívateľov. Okrem toho nebola zistená existencia žiadnych podstat- ných a/alebo cenových rozdielov podľa rôznych predaj- ných kanálov. (60) Žiadosť o úpravu úrovne obchodovania bola preto zamiet- nutá. (64) Určití vyvážajúci výrobcovia spochybnili použitie účtov overených audítorom na výpočet rentability priemysel- ného odvetvia spoločenstva, ako je uvedené v úvodnej časti 64 dočasného nariadenia. Bol vyslovený argument, že účty overené audítorom zahŕňajú predaj výrobkov, ktoré nie sú predmetom vyšetrovania a nepokrývajú celé IP. (65) Bolo zistené, že hoci niektoré spoločnosti boli schopné poskytnúť špecifické informácie o príslušnom výrobku, niektoré iné spoločnosti nemali systém nákladového účtovníctva, ktorý by umožnil osobitnú identifikáciu skú- maného výrobku. Pri absencii týchto informácií bolo usú- dené, že účty overené audítorom poskytujú spoľahlivé informácie o najužšej skupine výrobkov, vrátane prísluš- ného výrobku, pri ktorých boli k dispozícii potrebné infor- mácie o rentabilite. Pri všetkých šiestich spoločnostiach vo vzorke výroba SWR predstavuje ich hlavnú činnosť. Bolo zistené, že ostatné výrobky vyrábané týmito spoločnos- ťami (napr. laná z nehrdzavejúcej ocele, SWR menej ako 3 mm, oceľové drôty a predpäté pramene) vo veľkej miere súvisia s touto hlavnou činnosťou, pričom sa všeobecne používali rovnaké suroviny, stroje a personál. 11/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 113 (66) Použitie rentability týkajúcej sa roka 1997 namiesto IP bolo posúdené ako primerané, pretože rok 1997 vo veľkej miere zahŕňa IP, ktoré prebieha od januára 1997 do marca 1998. (67) Z toho vyplýva, že z uvedených dôvodov bolo usúdené, že účty overené audítorom poskytujú reprezentatívny a spo- ľahlivý obraz o rentabilite príslušného výrobku v súlade s článkom 3 (8) základného nariadenia. (68) V čase dočasného nariadenia jeden výrobca spoločenstva, ktorého finančný rok končil v marci, mal k dispozícii len predbežné údaje o rentabilite. Odvtedy boli obdržané konečné informácie a rentabilita za priemyselné odvetvie spoločenstva bola prepočítaná s výsledkom -0,3 % v roku 1997, čo je reprezentatívny údaj za IP. Rentabilita priemy- selného odvetvia spoločenstva sa teda pohybovala od + 1,3 % v roku 1994 do -0,3 % v roku 1997. H. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA (75) Určité strany položili otázky, týkajúce sa hodnotenia dopadu antidumpingových opatrení na užívateľské odvet- via. (76) Treba pripomenúť, že na základe tohto konania neboli od príslušných užívateľských odvetví obdržané žiadne odpo- vede na otázky v dotazníku služieb Komisie (úvodná časť 87 dočasného nariadenia). Okrem toho neboli obdržané žiadne informácie po uverejnení dočasného nariadenia. Treba poznamenať, že závery uvedené v dočasnom naria- dení naznačili, že zavedenie opatrení by malo významný dopad na užívateľov. Užívatelia nenapadli tento záver, preto sa týmto potvrdzuje. 4. 4 Záver o situácii v priemyselnom odvetví spoločenstva (69) Určití vyvážajúci výrobcovia argumentovali, že priemy- selné odvetvie spoločenstva malo dobrú výkonnosť v období nasledujúcom po roku 1995 a že preto bolo neodôvodnené zistenie o významnom poškodení. (77) Viaceré zainteresované strany vyslovili argument, že výrobcovia spoločenstva nevyrábajú SWR s malým prie- merom a že účinok antidumpingových opatrení by mal za následok nedostatok týchto SWR na trhu spoločenstva. Taktiež bol vyslovený argument, že by to malo negatívny dopad na situáciu v zamestnanosti dovozcov, ktorí v súčas- nosti dovážajú SWR s malým priemerom v spoločenstve. (70) Treba pripomenúť (pozri Oddiel F. 1 „Predbežná poznámka“), že bez ohľadu na to, či sa pre analýzu poško- denia berie ako východisko rok 1994 alebo 1995, situácia priemyselného odvetvia spoločenstva sa zhoršila. Aj keby sa ako východisko bral rok 1995, došlo k poklesu výroby, objemu predaja, zamestnanosti a investícií. Vzrástli zásoby. Podiel na trhu zostal stabilný (od 65,26 % do 65,64 %) a rentabilita zostala záporná (-0,3 %). (71) V každom prípade v súlade s článkom 3 (5) základného nariadenia sa analýza poškodenia, ktoré utrpelo priemy- selné odvetvie spoločenstva, týka celkového hodnotenia týchto hospodárskych ukazovateľov a žiadny z týchto uka- zovateľov nemôže izolovane poskytnúť rozhodujúci pre- hľad. (72) Tento argument bol preto zamietnutý. 4. 5 Záver o poškodzovaní (73) Bol potvrdený záver, že priemyselné odvetvie spoločenstva utrpelo významné poškodenie, ako je uvedené v úvodnej časti 68 dočasného nariadenia. (78) Treba pripomenúť, že priemyselné odvetvie spoločenstva vyrába celý sortiment SWR vrátane SWR s malým prieme- rom. Z toho vyplýva záver, že zavedenie opatrení by neviedlo k zvýšeniu cien a nespôsobilo nedostatok ponuky SWR s malým priemerom na trhu spoločenstva. Taktiež bolo potvrdené, že existujú viaceré alternatívne zdroje ponuky SWR, ktoré nepodliehajú antidumpingovým opa- treniam (úvodná časť 105 dočasného nariadenia). (79) Z horeuvedeného vyplýva záver, že zavedenie konečných opatrení by nemalo významný negatívny dopad na hospo- dárskych prevádzkovateľov spoločenstve. I. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA 1. Ukončenie konania v súvislosti s Južnou Kóreou G. ODÔVODNENIE (74) Pri neexistencii akýchkoľvek nových informácií boli potvr- dené predbežné zistenia popísané v úvodných častiach 69 až 85 dočasného nariadenia. (80) Vzhľadom na závery uvedené v úvodných častiach 24 a nasl. dočasného nariadenia, že dumpingová marža pre Južnú Kóreu je de minimis a že neboli predložené žiadne nové argumenty proti ukončeniu konania pre Južnú Kóreu, konanie týkajúce sa dovozov s pôvodom v Južnej Kórei sa týmto ukončuje bez zavedenia opatrení. 114 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 32 2. Úroveň vylúčenia poškodenia (81) Pre účely určenia úrovne opatrení, ktoré majú byť zave- dené s konečným účinkom, bolo usúdené, že ceny dum- pingových dovozov sa majú zvýšiť na úroveň, ktorá nepredstavuje poškodenie. Pre účely výpočtu potrebného cenového zvýšenia, t. j. marže poškodenia, boli ceny dum- pingových dovozov porovnané s predajnými cenami prie- myselného odvetvia spoločenstva zvýšenými o ušlý zisk a primeranú úroveň zisku. Treba poznamenať, že rentabi- lita priemyselného odvetvia spoločenstva bola prepočítaná s výsledkom -3 % v roku 1997 (pozri bod 4. 3 „Rentabilita“ v oddieli F), pričom prvok ušlého zisku pri výpočte pred- aja za znížené ceny bol upravený v uvedenom zmysle. Inak bola potvrdená metóda použitá na určenie marže poško- denia, popísaná v úvodnej časti 110 dočasného nariadenia. dovozných cien potrebné na odstránenie poškodenia podľa horeuvedeného výpočtu, konečné clá boli obmedzené na určenú dumpingovú maržu. (86) Tieto clá, vyjadrené ako percento čistej cif franko ceny na hranici spoločenstva pred preclením, majú nasledovnú výšku: — ČÍNSKA ĽUDOVÁ REPUBLIKA: Všetci výrobcovia/vývozcovia 60,4 % — MAĎARSKO: Drótaru és Drötkötél Ipari és Kereske- delmi Rt Všetci výrobcovia/vývozcovia: 28,1 % 28,1 % 3. Záväzky (82) V neskoršom štádiu vyšetrovania viacerí vyvážajúci výrob- covia v ČĽR, Mexiku a Ukrajine ponúkli záväzky. Okrem toho v prípade Indie a Južnej Afriky vyvážajúci výrobcovia predložili prehodnotené ponuky na cenové záväzky, — pokiaľ ide o ČĽR, vzhľadom na to, že žiadnej spoloč- nosti v týchto krajinách nebolo poskytnuté individu- álne zaobchádzanie a že ponuky na strane čínskych orgánov neobsahovali žiadne záruky, ktoré by umož- nili primerané monitorovanie, ponuky záväzkov neboli považované za prijateľné, — pokiaľ ide o Indiu (Usha Martin Industries & Usha Bel- tron Ltd), Mexiko, Južnú Afriku a Ukrajinu, príslušní vyvážajúci výrobcovia ponúkli cenové záväzky, ktoré boli považované za prijateľné. (83) Z úvodnej časti 112 a nasl. dočasného nariadenia vyplýva, že záväzky ponúkli vyvážajúci výrobcovia v Maďarsku a Poľsku a Komisia ich prijala. Tieto záväzky boli upravené tak, aby odrážali konečné zistenia z vyšetrovania v súvis- losti s minimálnymi cenami, ktoré v nich boli poskytnuté. 4. Forma a úroveň konečných opatrení (84) Konečné opatrenia majú mať formu ciel ad valorem, kto- rých sadzby boli individuálne stanovené pre spolupracu- ide o ostatných vyvážajúcich júce spoločnosti. Pokiaľ výrobcov a zistenú vysokú úroveň spolupráce, treba uplat- ňovať najvyššie clo špecifické pre spoločnosť, ktoré bolo zistené pre spolupracujúceho vývozcu v príslušnej krajine. Pri spoločnostiach, ktoré ponúkli prijateľné cenové záväzky, konečné opatrenia majú formu záväzkov. (87) (85) Podľa článku 9 (4) základného nariadenia, ak bolo zistené, že dumpingové marže súvisiace s konkrétnym vyvážajú- cim výrobcom boli nižšie ako zodpovedajúce zvýšenia — INDIA: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Mohatta & Heckel Všetci výrobcovia/vývozcovia: — MEXIKO: Aceros Camesa SA de CV Všetci výrobcovia/vývozcovia: — POĽSKO: Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut“ Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów „Linodrut“ Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów „Falind“ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Lino- drut“ Bytom Spólka organiczona odpo- wiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Lino- drut Linmet“ Spólka z organiczona odpo- wiedzialnoscia Všetci výrobcovia/vývozcovia: — JUŽNÁ AFRIKA: Haggie Všetci výrobcovia/vývozcovia: 23,8 % 30,8 % 30,8 % 56,1 % 56,1 % 27,9 % 48,3 % 48,3 % 38,6 % 38,6 % — UKRAJINA: Všetci výrobcovia/vývozcovia: 51,8 % Jednotlivé sadzby ciel uvedené v tomto nariadení boli určené na základe zistení z tohto antidumpingového vyše- trovania. Preto odrážajú situáciu zistenú počas tohto vyše- trovania. Tieto sadzby ciel sa teda uplatňujú výlučne pre dovozy výrobkov s pôvodom v príslušných krajinách, ktoré vyrobili osobitne uvedené právnické osoby. Výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nie je oso- bitne uvedená v operatívnej časti tohto nariadenia, vrátane spojených subjektov, nemôžu získať výhody z týchto sadzieb a podliehajú zostatkovému clu. 11/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 115 (88) Akákoľvek požiadavka na uplatňovanie týchto individuál- nych sadzieb ciel (napr. po zmene názvu subjektu) musí byť okamžite adresovaná Komisii spolu so všetkými prí- slušnými informáciami, predovšetkým o akejkoľvek modi- fikácii činnosti spoločnosti súvisiacej s výrobou a informá- cie o domácom predaji a predaji na vývoz súvisiace s touto zmenou názvu. J. VÝBER DOČASNÉHO CLA (89) Vzhľadom na veľký rozsah dumpingových marží zistených u vyvážajúcich výrobcov a vzhľadom na závažnosť poško- denia spôsobeného priemyselnému odvetviu spoločenstva sa považuje za potrebné, aby sumy zabezpečené pomocou dočasného antidumpingového cla podľa dočasného naria- denia boli s konečným účinkom vyberané na základe sadzby s konečným účinkom zavedeného cla, ak sadzby dočasného cla nie sú nižšie, pričom v tomto prípade by tieto mali prednosť, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 1. Týmto sa zavádza konečné antidumpingové clo na dovozy oceľových lán a káblov, ktoré sa v súčasnosti klasifikujú v rámci číselných znakov KN ex 7312 10 82 (číselný znak TARIC TARIC 7312 10 82*10), znak TARIC 7312 10 84*10), znak znak 7312 10 86*10), TARIC 7312 10 88*10) znak TARIC 7312 10 99*10) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Maďar- sku, Indii, Mexiku, Poľsku, Južnej Afrike a Ukrajine. ex 7312 10 84 ex 7312 10 86 ex 7312 10 88 ex 7312 10 99 (číselný (číselný (číselný (číselný a 2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná pre čistú cif franko cenu na hranici spoločenstva pred preclením na výrobky vyrobené nasledovnými spoločnosťami je nasledovná: Krajina Spoločnosť Sadzba cla (%) Doplnkový číselný znak TARIC ČĽR Maďarsko India Mexiko Poľsko Všetky spoločnosti Všetky spoločnosti Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Shakespeare Sarani Calcutta-700 071 India Všetky ostatné spoločnosti Všetky spoločnosti Drumet SA 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74 Polska Všetky ostatné spoločnosti Južná Afrika Všetky spoločnosti Ukrajina Všetky spoločnosti 60,4 28,1 23,8 30,8 56,1 27,9 48,3 38,6 51,8 - 8900 8613 8900 8900 8614 8900 8900 8900 3. Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa účinné ustanovenia týkajúce sa ciel. Článok 2 1. Bez ohľadu na článok 1, konečné clo sa nevzťahuje na dovozy výrobku podľa článku 1 ods. 1, ktorý je vyrobený a priamo vyvezený a faktúrovaný dovážajúcej spoločnosti v spoločenstve spoločnosťami uvedenými v odseku 3, od ktorých Komisia prijala cenové záväzky podľa Rozhodnutia 1999/572/ES z 13. augusta 1999 o prijatí záväzkov ponúknutých v súvislosti s antidumpingovým konaním týkajúcim sa dovozu oceľových lán a káblov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Maďarsku, Indii, Kórejskej republike, Mexiku, Poľsku, Južnej Afrike a Ukrajine (1). (1) Pozri stranu 63 tohto Úradného vestníka. 116 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 32 2. Pri predložení žiadosti o prepustenie do voľného obehu podľa záväzku, oslobodenie od cla je podmienené predložením platnej záväzkovej faktúry colným službám príslušného členského štátu, a to vo forme uvedenej v prílohe dočasného nariadenia, vydanej jednou zo spoločností uvedených v odseku 3. V prípade spoločnosti na Ukrajine musí byť k záväzkovej faktúre priložená platná vývozná licencia doručená ukrajinskými orgánmi, a to vo forme uvedenej v prílohe. 3. Dovozy uskutočnené v rámci ponúknutých a prijatých záväzkov musia byť deklarované pod nasledovnými doplnkovými číselnými znakmi TARIC: Krajina Spoločnosť Doplnkový číselný znak TARIC Maďarsko Poľsko Drótaru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt. Besenyöi utca 18, 3527 Miskolc, Hungary Drumet SA 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74 Polska Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut“ Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów „Linodrut“ Zabrze Spólka z organiczona odpowie- dzialnoscia PL-41-800 Zabre, Sobieskogo Street No 1, Fabryka Lin i Drutów Falind Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia PL-41-201 Sosnowiec, Niwecka Street 1 Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu Linodrut Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia, 41-906 Bytom, Ks. Jerzago Popieluszki Street 1 Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet“ Spólka z organic- zona odpowiedzialnoscia, 58-309 Walbrzych, Sluga Street 2 Aceros Camesa SA de CV Margarita Maza de Juárez No. 154, Col. Nueva Ind. Vallejo México D. F. C. P. 07700 México Haggie Lower Germiston Road Jupiter PO Box 40072 Cleveland South Africa Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd. Shakespeare Sarani, Calcutta, 700071 India Joint Stock Company Silur, 343700 Khartsyzsk, Donetsk Region, Ukraine Mexiko Južná Afrika India Ukrajina 8616 8617 8619 A022 A023 A024 A025 Článok 3 Pokiaľ ide o dovozy výrobku podľa článku 1 ods. 1 s pôvodom v ČĽR, Maďarsku, Indii, Mexiku, Poľsku, Južnej Afrike a Ukrajine, sumy zabezpečené dočasným antidumpingovým clom uloženým podľa dočasného nariadenia sa vyberajú vo výške sadzby s konečným účinkom uloženého cla. Zabezpečené sumy, ktoré prevyšujú konečnú sadzbu antidumpingového cla, budú uvoľnené. Konanie týkajúce sa dovozu výrobku podľa článku 1 ods. 1 s pôvodom v Kórejskej republike, je týmto ukončené. Článok 4 11/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 117 Článok 5 Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň nasledujúci po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli, 12. augusta 1999 Za Radu predseda T. HALONEN 118 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 32 NÁLEŽITOSTI, KTORÉ MUSIA BYŤ UVEDENÉ VO VÝVOZNEJ LICENCII UVEDENEJ V ČLÁNKU 2 (2) PRÍLOHA 1. Číslo kódu výkazu výrobku (ustanovené v záväzku, ktorý prijal príslušný vyrábajúci vývozca), vrátane druhu, počtu prameňov, počtu drôtov na jeden prameň a číselného znaku KN. 2. Presný opis tovaru, vrátane: — kód výrobku spoločnosti [company product code] (CPC), — číselný znak KN, — doplnkový číselný znak TARIC, na základe ktorého môže byť tovar uvedený vo faktúre colne vybavený na hraniciach spoločenstva, — množstvo (uveďte v kilogramoch), — minimálna uplatniteľná cena. 3. Číslo faktúry. 4. Číslo vývoznej licencie a dátum vydania. 5. Názov dovozcu, ktorému spoločnosť priamo vystavila faktúru


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1787/1999 av den 12 augusti 1999 om ändring av förordning (EG) nr 1337/1999 om upprättande av en prognostiserad försörjningsbalans för försörjningen av Kanarieöarna med mjölk och mjölkprodukter

eurovoc_concepts:
Canary Islands
aid system
milk
milk product
supply balance sheet

text: 13. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 213/13 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1787/1999 av den 12 augusti 1999 om ändring av förordning (EG) nr 1337/1999 om upprättande av en prognostiserad försörjnings- balans för försörjningen av Kanarieöarna med mjölk och mjölkprodukter EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1601/92 av den 15 juni 1992 om särskilda åtgärder för Kanarieöarna rörande vissa jordbruksprodukter (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1257/1999 (2), och av följande skäl: 1. 2. Genom kommissionens förordning (EG) nr 2790/94 (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1620/1999 (4), fastställs tillämpningsföreskrifterna för den särskilda försörjningsordningen för Kanarieöarna för vissa jord- bruksprodukter. förordning (EG) nr 1337/ Genom kommissionens 1999 (5) upprättas en balans för mjölkprodukter för Kanarieöarna. Denna kan revideras om det skulle visa sig nödvändigt, varvid justeringar kan införas under budget- året av de olika produkternas kvantiteter inom ramen för den totala kvantitet som har fastställts för områdets behov. För att tillfredsställa behovet av mjölkprodukter, i synnerhet av koncentrerad mjölk avsedd för direkt konsumtion annan än mjölkpulver, på Kanarieöarna, har det visat sig nödvändigt att justera de fastställda kvantite- terna av dessa produkter i försörjningsbalanserna. Det är alltså lämpligt att ändra bilagan till förordning (EG) nr 1337/1999. För att möjliggöra en enhetlig förvaltning bör denna förordning börja tillämpas samtidigt som regleringsåret inleds. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. 3. 4. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Bilagan till förordning (EG) nr 1337/1999 skall ersättas med bilagan till denna förordning. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentlig- görs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 1 juli 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 12 augusti 1999. På kommissionens vägnar Monika WULF-MATHIES Ledamot av kommissionen (1) EGT L 173, 27. 6. 1992, s. 13. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 80. (3) EGT L 296, 17. 11. 1994, s. 23. (4) EGT L 192, 24. 7. 1999, s. 19. (5) EGT L 159, 25. 6. 1999, s. 18. L 213/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 8. 1999 BILAGA ”BILAGA Prognostiserad försörjningsbalans för Kanarieöarna för perioden 1 juli 1999–30 juni 2000 KN-nummer Varuslag (i ton) Kvantitet Mjölk och grädde, ej koncentrerade eller försatta med socker eller annat sötningsmedel 101 250 (1) Mjölk och grädde, koncentrerade eller försatta med socker eller annat sötningsmedel 28 800 (2) Smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk; bredbara smörfettspro- dukter 4 000 Ost: 0401 0402 0405 0406 0406 30 0406 90 23 0406 90 25 0406 90 27 0406 90 76 0406 90 78 0406 90 79 0406 90 81 0406 90 86 0406 90 87 0406 90 88 14 000 1 800 5 000 (3) 200 1901 90 99 Fettfria mjölkberedningar 2106 90 92 Mjölkberedningar för barn utan innehåll av mjölkfett m. m. (1) Varav 1 250 ton för förädlings- och/eller förpackningssektorn. (2) Varav — 13 500 ton inom ramen för KN-nummer 0402 10 och/eller 0402 21, och — 5 800 ton inom ramen för KN-nummer 0402 91 och/eller 0402 99 för förädlings- och/eller förpackningssektorn. (3) Hela försörjningsbalansen är avsedd för förädlings- och förpackningssektorn. ”


title: Komission asetus (EY) N:o 1786/1999, annettu 12 päivänä elokuuta 1999, yhteisön sekä Slovenian määrätyn järjestelmän mukaisesti tietyistä maito- ja maitotuotealan tuotteista vuoden 1999 heinäkuussa jätettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä

eurovoc_concepts:
Slovenia
agreement (EU)
import licence
milk
milk product

formats: pdf print

text: 13. 8. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 213/11 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1786/1999, annettu 12 päivänä elokuuta 1999, yhteisön sekä Slovenian määrätyn järjestelmän mukaisesti tietyistä maito- ja maitotuotealan tuot- teista vuoden 1999 heinäkuussa jätettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä joka Slovenian välisissä EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhteisön sekä Unkarin tasavallan, Puolan tasa- vallan, Tšekin tasavallan, Slovakian tasavallan, Bulgarian, Romanian ja Eurooppa-sopimuksissa, yhteisön sekä Baltian maiden välisissä vapaakauppaa koskevissa sopimuksissa määrätyn järjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maito- ja maitotuotealalla (1) kumoamisesta 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2508/97, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1643/1999 (2) ja erityisesti sen 4 artiklan 4 kohdan, sekä katsoo, että asetuksessa (EY) N:o 2508/97 mainittuja tuotteita koskevissa tuontitodistushakemuksissa ylitetään tiettyjen tuotteiden osalta käytettävissä olevat määrät; tietyille 1 päivän heinäkuuta ja 31 päivän joulukuuta 1999 väliselle ajanjaksolle haetuille määrille olisi siten vahvistettava jakokerroin, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 2508/97 mukaisesti 1 päivän heinäkuuta ja 31 päivän joulukuuta 1999 välistä ajanjaksoa koskevissa tuon- titodistushakemuksissa ilmoitetut määrät hyväksytään Slove- nian ja liitteessä olevien CN-koodeihin kuuluvien tuotteiden osalta imoitetulla jakokertoimella kerrottuina. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä elokuuta 1999. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 12 päivänä elokuuta 1999. Komission puolesta Monika WULF-MATHIES Komission jäsen (1) EYVL L 345, 16. 12. 1997, s. 31. (2) EYVL L 195, 28. 7. 1999, s. 5. L 213/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 13. 8. 1999 LIITE Slovenian tasavallasta peräisin olevat tuotteet CN-koodit ja tuotteet jakokerroin 0402 10 0402 21 0,0079 0403 10 jogurtti — 0406 90 muu juusto 0,0165


title: Regulamento (CE) n° 1786/1999 da Comissão, de 12 de Agosto de 1999, que determina a medida em que podem ser aceites os pedidos de certificados de importação introduzidos em Julho de 1999 para determinados produtos do sector do leite e dos produtos lácteos no âmbito dos regimes previstos nos acordos europeus entre a Comunidade e a Eslovénia

text: 13. 8. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 213/11 REGULAMENTO (CE) N. o 1786/1999 DA COMISSÃO de 12 de Agosto de 1999 que determina a medida em que podem ser aceites os pedidos de certificados de importação introduzidos em Julho de 1999 para determinados produtos do sector do leite e dos produtos lácteos no âmbito dos regimes previstos nos acordos europeus entre a Comunidade e a Eslovénia A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 2508/97 da Comissão, de 15 de Dezembro de 1997, que estabelece as regras de execução, no sector do leite e dos produtos lácteos, dos regimes previstos nos acordos europeus entre a Comuni- dade e a República da Hungria, a República da Polónia, a República Checa, a República Eslovaca, a Bulgária, a Roménia e a Eslovénia e do regime previsto nos acordos sobre comércio livre entre a Comunidade e os países bálticos (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1643/ /1999 (2), e, nomeadamente, o n. o 4 do seu artigo 4. o, Considerando que os pedidos de certificados de importação introduzidos para os produtos citados no Regulamento (CE) n. o 2508/97 incidem, no que se refere a determinados produtos, sobre quantidades superiores às disponíveis; que, por conseguinte, é conveniente fixar coeficientes de atribuição para determinadas quantidades pedidas para o período compreen- dido entre 1 de Julho e 31 de Dezembro de 1999, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os pedidos de certificados de importação introduzidos para o período compreendido entre 1 de Julho e 31 de Dezembro de 1999 ao abrigo do Regulamento (CE) n. o 2508/97 serão aceites, para a Eslovénia e por produto do código NC que constam do anexo, para as quantidades pedidas, afectadas do coeficiente de atribuição indicado. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 13 de Agosto de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 12 de Agosto de 1999. Pela Comissão Monika WULF-MATHIES Membro da Comissão (1) JO L 345 de 16. 12. 1997, p. 31. (2) JO L 195 de 28. 7. 1999, p. 5. L 213/12 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 8. 1999 ANEXO Produtos originários da República da Eslovénia Códigos NC e produtos coeficiente de atribuição 0402 10 0402 21 0,0079 0403 10 Iogurtes — 0406 90 Outros queijos 0,0165


title: MLIS : Europa multilinguis: Kieli ja yritykset.

eurovoc_concepts:
EU programme
European undertaking
information processing
multilingualism
provision of services
translation


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1792/1999 av den 12 augusti 1999 om utfärdande av exportlicenser för frukt och grönsaker under system B

eurovoc_concepts:
export licence
fruit vegetable

text: L 213/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 8. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1792/1999 av den 12 augusti 1999 om utfärdande av exportlicenser för frukt och grönsaker under system B EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 3. med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 2190/96 av den 14 november 1996 om ändring av tillämpningsföre- skrifterna i rådets förordning (EG) nr 2200/96 vad beträffar exportbidrag för frukt och grönsaker (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1303/1999 (2), särskilt artikel 5. 5 i denna, och av följande skäl: 1. 2. I kommissionens förordning (EG) nr 1304/1999 (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1504/1999 (4), fastställs vägledande kvantiteter för vilka exportlicenser under system B, andra än de för vilka ansökning sker inom ramen för livsmedelshjälp, får utfärdas. Enligt de uppgifter som i dag står till kommissionens förfogande riskerar den vägledande kvantiteten för tomater som fastställs för innevarande exportperiod att snart överskridas. Detta överskridande vore skadligt för systemet med exportbidrag för frukt och grönsaker. För att underlätta denna situation bör de licensansök- ningar under system B avslås som berör tomater som exporterats efter den 12 augusti 1999. Detta bör gälla till och med slutet på innevarande exportperiod. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Ansökningar om exportlicenser under system B för tomater som har lämnats in i enlighet med artikel 1 i förordning (EG) nr 1304/1999 och för vilka produkternas exportdeklaration har godkänts efter den 12 augusti 1999 och före den 16 september 1999 skall avslås. Denna förordning träder i kraft den 13 augusti 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 12 augusti 1999. På kommissionens vägnar Monika WULF-MATHIES Ledamot av kommissionen (1) EGT L 292, 15. 11. 1996, s. 12. (2) EGT L 155, 22. 6. 1999, s. 29. (3) EGT L 155, 22. 6. 1999, s. 30. (4) EGT L 175, 10. 7. 1999, s. 5