title: PREGUNTA ESCRITA E-1592/99 de Glyn Ford (PSE) a la Comisión. Discriminación de futbolistas.

eurovoc_concepts:
labour law
professional sport

text: 1. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 219 E/11 Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (4 de octubre de 1999) El Consejo estableci(cid:243) la llamada zona de protecci(cid:243)n de la caballa en 1983 para proteger las grandes concentraciones de juveniles de caballa de dicha zona. En 1992, el ComitØ Cient(cid:237)fico y TØcnico de la Pesca de la Comisi(cid:243)n evalu(cid:243) la zona de protecci(cid:243)n de la caballa y dictamin(cid:243) que dicha zona deb(cid:237)a mantenerse en su forma actual, pese a que se ha comprobado que actualmente los juveniles de caballa se hallan en una zona mÆs amplia de las aguas comunitarias occidentales (1). Por tanto, parece que la mejor manera de proteger a dichos juveniles es el mantenimiento de la zona de protecci(cid:243)n actual. En el Reglamento revisado sobre medidas tØcnicas, que es el Reglamento (CE) no 850/98 del Consejo, de 30 de marzo de 1998, para la conservaci(cid:243)n de los recursos pesqueros a travØs de medidas tØcnicas de protecci(cid:243)n de los juveniles de organismos marinos (2), que serÆ aplicable a partir del 1 de enero de 2000, se mantendrÆ fundamentalmente sin cambios la zona de protecci(cid:243)n actual de la caballa. De manera resumida, las disposiciones aplicables a la zona de protecci(cid:243)n de la caballa prohibe la pesca dirigida a esta especie en la zona, con excepci(cid:243)n de los buques que pesquen œnicamente con redes de enmalle o l(cid:237)neas de mano. Se puede pescar caballa en estas condiciones y cumpliendo las disposiciones tØcnicas adicionales aplicables a la pesca de la caballa, siempre en las cantidades establecidas en las cuotas nacionales anuales fijadas para la poblaci(cid:243)n de caballa occidental. Es un hecho comprobado que una gran proporci(cid:243)n de la caballa que se halla en la zona de Cornwall, incluida la zona de protecci(cid:243)n, es juvenil. Si se estableciera una cuota fija de unas 30 000 toneladas en la zona, es muy probable que aumentara la captura de juveniles, lo cual no es conveniente desde el punto de vista de la conservaci(cid:243)n de las poblaciones de peces. SEC(92) 2347. (1) (2) DO L 125 de 27. 4. 1998. (2000/C 219 E/015) PREGUNTA ESCRITA E-1592/99 de Glyn Ford (PSE) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1999) Asunto: Discriminaci(cid:243)n de futbolistas Habida cuenta de que la sentencia del asunto Bosman deber(cid:237)a ser aplicable a los nacionales de la CE, del EEE y de determinados pa(cid:237)ses con los que la CE ha celebrado acuerdos de asociaci(cid:243)n, como Turqu(cid:237)a, la Repœblica Checa, Rumania, Bulgaria y los Tœnez, Marruecos, Argelia, Polonia, Hungr(cid:237)a, Eslovaquia, Estados bÆlticos, ¿puede confirmar la Comisi(cid:243)n que ser(cid:237)a ilegal que las autoridades nacionales o las competentes en materia de fœtbol discriminasen a los futbolistas que ya jugaban en la UE y que son nacionales de Estados signatarios de acuerdos de asociaci(cid:243)n? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (12 de octubre de 1999) Los Acuerdos de asociaci(cid:243)n o cooperaci(cid:243)n de la Comunidad con Turqu(cid:237)a, Tœnez, Argelia y Marruecos, y los Acuerdos Europeos con Polonia, Hungr(cid:237)a, Eslovaquia, la Repœblica Checa, Rumania, Bulgaria y los Estados bÆlticos contienen una disposici(cid:243)n sobre la igualdad de trato de los trabajadores en lo relativo a las condiciones de trabajo y a la remuneraci(cid:243)n. Sobre esta base, la Comisi(cid:243)n considera que los trabajadores que son nacionales de estos pa(cid:237)ses y tienen un empleo legal en los Estados miembros, deber(cid:237)an recibir el mismo trato que los nacionales de los pa(cid:237)ses comunitarios


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1393/99 του Bernd LANGE Επιδότηση της Vion VVaG

eurovoc_concepts:
Bavaria
application of EU law
control of State aid
insurance company


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1411/99 af Carlos CARNERO GONZÁLEZ Rydning af Malmea-bosættelsen ved Madrid i Spanien

eurovoc_concepts:
European social policy
Spain
aid to refugees
racism

formats: pdf print

text: C 27 E/54 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 29. 1. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (15. september 1999) Der findes ikke p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan bestemmelser omhandlende autorisation og uddannelse af błrne- entertainere. Som fłlge heraf ikke ind under Kommissionens falder det (cid:230)rede medlems forespłrgsel kompetence. (2000/C 27 E/064) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1411/99 af Carlos Carnero GonzÆlez (PSE) til Kommissionen Om: Rydning af Malmea-bos(cid:230)ttelsen ved Madrid i Spanien (1. september 1999) I sidste uge foretog de stedlige myndigheder en rydning af Malmea-bos(cid:230)ttelsen. Dette skete ved kommunens mellemkomst og under stort politiopbud. Den umiddelbare konsekvens af denne rydning var, at de flere hundrede familier af rum(cid:230)nsk oprindelse, som havde v(cid:230)ret bosiddende der i l(cid:230)ngere tid, herunder over hundrede błrn og unge under 16 (cid:229)r, blev spredt for alle vinde. Et af błrnene blev p(cid:229) tragisk vis p(cid:229)kłrt samme eftermiddag og dłde af de deraf fłlgende kv(cid:230)stelser. Disse alvorlige tildragelser har f(cid:229)et omfattende d(cid:230)kning i medierne og vakt stor furore i befolkningen. Ligeledes har mange politiske og samfundsm(cid:230)ssige kr(cid:230)fter taget afstand fra begivenheden, som understreger, at der ikke findes en egentlig politik for samfundsm(cid:230)ssig integration af de indvandrere, der er etableret i de eksisterende bos(cid:230)ttelser i Madrid-omr(cid:229)det og i det łvrige Spanien, og som for Malmea-beboernes vedkommende levede under umenneskelige forhold. Disse mennesker vil nu efter at v(cid:230)re blevet sat p(cid:229) gaden fortsat v(cid:230)re tvunget til at leve under helt uacceptable forhold set p(cid:229) baggrund af de principper om lighed og solidaritet, som EU- landede allesammen głr sig til talsm(cid:230)nd for. Denne h(cid:230)ndelse bekr(cid:230)fter endnu en gang, at regeringer som f. eks. den spanske fortsat ser problematikken i forbindelse med de ulovlige indvandringer som et spłrgsm(cid:229)l om offentlig ro og orden og ikke som en udfordring til samfundsm(cid:230)ssig integration. Har Kommissionen kendskab til disse h(cid:230)ndelser og agter den i ben(cid:230)gtende fald at indhente alle relevante oplysninger herom hos de spanske myndigheder? Finder Kommissionen ikke, at samtlige EU-medlems- stater, herunder ogs(cid:229) Spanien, i overensstemmelse med de v(cid:230)rdier og forskellige politikker, som det fłre en integrationspolitik for indvandrere, som integrerede Europa bygger p(cid:229), er forpligtet forhindrer, at der opst(cid:229)r disse yderst beklagelige situationer, som dem vi har set i de ulovlige bos(cid:230)ttelser i Spanien, samt at der gribes til den form for foranstaltninger for at genskabe den offentlige ro og orden, som tilf(cid:230)ldet var i Malmea, og som fik s(cid:229) sk(cid:230)bnesvangre fłlger? til at Mener Kommissionen ikke, at medlemsstaterne błr bruge de instrumenter, som Unionen har til r(cid:229)dighed med henblik p(cid:229) at skabe łkonomisk og social samhłrighed, til at sikre en s(cid:229)dan integration? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe for at sikre, at de indvandrergrupper, der lever under forhold som de ovenfor beskrevne, kan leve et normalt liv uden af m(cid:229)tte lide de afsavn, som man f. eks. har kunnet konstatere i Madrid-omr(cid:229)det, og der t(cid:230)nkes i den forbindelse i s(cid:230)rdeleshed p(cid:229) de mindre(cid:229)rige? (2000/C 27 E/065) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1473/99 af Carmen Cerdeira Morterero (PSE) til Kommissionen Om: Fremmedfjendske aggressioner i Spanien (1. september 1999) Der er for nylig sket er alvorlig eskalering af racistiske eller fremmedfjendske aggressioner i Spanien. N(cid:230)rmere bestemt har der i juli m(cid:229)ned i (cid:229)r v(cid:230)ret s(cid:229) beklagelige begivenheder som ildsp(cid:229)s(cid:230)ttelse p(cid:229) en moskØ og et beboelseshus, overfald p(cid:229) en indvandrer p(cid:229) gaden og konstant forvisning eller forfłlgelse af en gruppe rum(cid:230)nske sigłjnere i Madrid. Denne form for begivenheder har hidtil v(cid:230)ret ret enkeltst(cid:229)ende i et land som Spanien, hvilket głr dem s(cid:229) meget mere foruroligende. Spanien har i denne forbindelse en klart for(cid:230)ldet lovgivning, der ikke form(cid:229)r at leve op til denne form for problemer, fłrst og fremmest fordi lovgivningen l(cid:230)gger hovedv(cid:230)gten p(cid:229) de politi- og sikkerhedsm(cid:230)ssige aspekter i forbindelse med indvan- drere og ikke tager hensyn til vigtigere aspekter som f. eks. fremme af sameksistens og social integration


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1528/99 van Monica FRASSONI Stortplaats van Dos Aguas, Valencia (Spanje)

eurovoc_concepts:
Spain
application of EU law
environmental impact
waste management
water pollution

text: 29. 1. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 27 E/111 De Commissie heeft de oprichting van een instantie voor snelle interventies in milieuzaken tot dusver niet In haar mededeling over de tenuitvoerlegging van de communautaire milieuwetgeving (3) overwogen. van oktober 1996 bespreekt zij evenwel diverse mechanismen om de doeltreffendheid van de toepassing van de milieuwetgeving te vergroten, bijvoorbeeld richtsnoeren inzake minimumcriteria voor milieu- inspecties (het Parlement heeft op 16 september 1999 advies uitgebracht over een voorstel voor een aanbeveling van het Parlement en de Raad betreffende minimumcriteria voor milieu-inspecties in de lidstaten (4)) en de instelling van klachtenprocedures op lidstaatniveau in combinatie met een betere toegang tot de rechter in milieuzaken. Laatstgenoemd aspect wordt momenteel onderzocht in de ruimere context van de bekrachtiging van het Verdrag van Aarhus. PB C 341 van 29. 11. 1999. PB C 142 van 21. 5. 1999. (1) (2) (3) COM(96) 500 def. (4) COM(98) 772 def. (2000/C 27 E/136) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1527/99 van Stephen Hughes (PSE) aan de Commissie (1 september 1999) Betreft: Het volk van Somaliº Welke creatieve oplossingen denkt de Commissie voor te stellen om: a) Somaliº in naam tot de groep ACS-landen te rekenen en officieel tot de ACS te laten toetreden als een erkende regering aantreedt; b) middelen uit de Europese ontwikkelingsfondsen door te sluizen naar de Somalische bevolking als erkenning van een regering uitblijft? Antwoord van de heer Pinheiro namens de Commissie (6 september 1999) Met het oog op opneming in naam van Somaliº in de groep van de Staten van Afrika, het Cara(cid:239)bisch gebied en de Stille Oceaan (ACS), werd er voor Somaliº een speciaal artikel (nr. 364a) in de laatste Overeenkomst van LomØ opgenomen, waardoor het land op verzoek van een nieuwe regering (indien deze gevormd zou worden) en na een besluit van de Raad van Ministers tot de Overeenkomst zou kunnen toetreden. In afwezigheid van een erkende regering werd het resterende saldo van 47 miljoen € uit het Europees Ontwikkelingsfonds (het 5e en 6e EOF) samengevoegd ten behoeve van Somaliº(cid:146)s tweede herstelpro- gramma. Aangezien deze bedragen thans alle zijn vastgelegd, is verzocht om een verhoging van het plafond van 7 miljoen € voor verdere financiºle toewijzingen. Alle projecten worden door niet-gouver- nementele organisaties en door organisaties van de Verenigde Naties ten uitvoer gelegd. De Commissie heeft tevens het beheer over de Italiaanse medefinancieringen en de humanitaire hulp. (2000/C 27 E/137) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1528/99 van Monica Frassoni (Verts/ALE) aan de Commissie Betreft: Stortplaats van Dos Aguas, Valencia (Spanje) (1 september 1999) In september 1998 werd in Dos Aguas, een gemeente in de buurt van Valencia, dicht bij de rivier de Jœcar, een grote stortplaats in gebruik genomen. Deze stortplaats bevindt zich in een natuurlijke bergkloof met


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1454/99 del Ingo FRIEDRICH Vaarallisille poisheitettäville tarvikkeille tarkoitetut jätehuoltoastiat

eurovoc_concepts:
EU policy
hospital waste
medical device
product designation


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1419/99 van Roberta ANGELILLI Behoud van de arbeidsplaatsen van de "Cooperativa Ceramica Industriale" (industriële keramische coöperatie) te Livorno

eurovoc_concepts:
Italy
ceramics
common commercial policy
job security
public contract
restriction on competition

text: C 27 E/60 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/071) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1419/99 van Roberta Angelilli (NI) aan de Commissie (1 september 1999) Betreft: Behoud van de arbeidsplaatsen van de (cid:132)Cooperativa Ceramica Industriale(cid:148) (industriºle keramische co(cid:246)peratie) te Livorno De (cid:132)Cooperativa Ceramica Industriale(cid:148) te Livorno met 130 werknemers is de grootste Italiaanse producent van isolatoren van porselein en ondervindt de laatste tijd de negatieve gevolgen van het nieuwe beleid van de ENEL (nationaal elektriciteitsbedrijf) dat de concurrentie tussen de toeleveringsbedrijven wil opvoeren door concentratie van de aankopen, beperking van de aanbesteding van de leveranties tot een gering aantal bedrijven, enz. Kan de Commissie naar aanleiding hiervan mededelen of zij vindt dat deze bedrijfsstrategie niet een ernstig gevaar betekent voor de werkgelegenheid wegens de moeilijkheden die deze veroorzaakt voor talrijke bedrijven, met name de kleinere, die aldus worden uitgesloten van de mogelijkheid om aan meerdere aanbestedingen deel te nemen? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (5 oktober 1999) De Commissie kan op grond van de informatie die het geachte parlementslid haar heeft bezorgd, niet oordelen of de maatregelen die ENEL (Ente Nazionale Energia Elettrica) heeft genomen om de producten bij de genoemde leveranciers te betrekken, in strijd zijn met de gemeenschappelijke mededingingsregels, dan wel of het rechtmatige maatregelen betreft, die geen verstoring noch discriminatie inhouden en die in overeenstemming zijn met deze regels die van toepassing zijn op een juridisch en economisch belangrijke onderneming zoals ENEL, wanneer zij de betrokken producten wenst te kopen. Meestal heeft een onderneming zoals ENEL de mogelijkheid de verschillende leveranciers te laten concurreren op basis van objectieve criteria zoals bepaald in de voorwaarden voor openbare aanbeste- dingen. Anderzijds kunnen leveranciers voor zichzelf uitmaken of ze alleen inschrijven dan wel in samenwerkingsverband, indien zij dit nodig achten om aan de eisen van de aanbesteder te voldoen of, meer nog, om het hoofd te kunnen bieden aan de concurrerende inschrijvers. (2000/C 27 E/072) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1420/99 van Roberta Angelilli (NI) aan de Commissie (1 september 1999) Betreft: Reorganisatie van de brandweer Deze vraag werd omgezet in de mondelinge vraag O-0200/99. Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (8 oktober 1999) De Commissie beschikt niet over de door het geachte parlementslid gevraagde informatie. Vanwege het subsidiariteitsbeginsel worden de betrokken aangelegenheden overigens op het niveau van de lidstaten behandeld. Ik zou het geachte parlementslid niettemin willen verzoeken de webpagina van de eenheid civiele bescherming (http://europa. eu. int/comm/dg11/civil/) te raadplegen, waar het (cid:132)Vade-Mecum of Civil Protec- tion in the European Union(cid:148) is te vinden. Dit bevat een beschrijving van de organisatie van de hulpdiensten in de vijftien lidstaten


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1558/99 von Richard Corbett (PSE) an die Kommission. Mittel aus dem Regionalfonds.

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Luxembourg
Structural Funds
distribution of aid
regional aid

formats: html pdf print

text: C 170 E/34 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 6. 2000 schaft die Verwendung von Treibnetzen ab dem 1. Januar 2002 verboten. Da eine schrittweise Einstellung der Verwendung dieser Art von Fangger(cid:228)ten durch die Flotten der Mitgliedstaaten gestattet ist, wird in Artikel 1 dieser Verordnung (Artikel 11a Absatz 4 der Verordnung 894/97) festgelegt, da(cid:223) die Mitglied- staaten der Kommission bis sp(cid:228)testens 30. April jedes Jahres f(cid:252)r jede Zielart die Liste der Schiffe mitteilen, die gem(cid:228)(cid:223) dem Anhang VIII der Verordnung den Fischfang mit Treibnetzen betreiben d(cid:252)rfen, und da(cid:223) diese Mitteilung f(cid:252)r das Jahr 1998 sp(cid:228)testens am 31. Juli 1998 erfolgen mu(cid:223). Kann die Kommission die Liste der Schiffe vorlegen, die im Zeitraum 1995-1997 mit Treibnetzen 1. fischen durften? Kann die Kommission die Listen der Fahrzeuge vorlegen, die 1998 und 1999 mit Treibnetzen fischen 2. durften bzw. d(cid:252)rfen, die ja bereits von den Mitgliedstaaten mitgeteilt werden mu(cid:223)ten? Kann die Kommission aufgrund des Vergleichs der hier angeforderten Listen gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) die 3. Bestimmungen von Artikel 1 Absatz 3 der Verordnung (EG) 1239/98 eingehalten werden? (1) ABl. L 171 vom 17. 6. 1998, S. 1. Gemeinsame Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen P-1537/99 und E-1561/99 (8. Oktober 1999) Die betroffenen Mitgliedstaaten haben der Kommission die Angaben gem(cid:228)(cid:223) Artikel 11a Absatz 4 der Verordnung (EG) 0894/97 (cid:252)ber technische Ma(cid:223)nahmen zur Erhaltung der Fischbest(cid:228)nde (1) (cid:252)bermittelt. Diesen Angaben zufolge hat sich die Zahl der Fischereifahrzeuge, die von 1995 bis 1997 im Nord- ostatlantik Wei(cid:223)en Thun mit Treibnetzen gefischt haben, sowie die Zahl der Fischereifahrzeuge, die 1998 und 1999 (cid:252)ber eine entsprechende Genehmigung verf(cid:252)gten, wie folgt entwickelt: Frankreich Irland Gro(cid:223)britannien INSGESAMT 1995 60 12 76 1996 63 > 30 8 77 1997 43 5 51 1998 1999 43 18 6 67 41 18 6 65 Den Angaben der betroffenen Mitgliedstaaten zufolge wurde die Verpflichtung gem(cid:228)(cid:223) Artikel 11a Absatz 3 der Verordnung (EG) 0894/97 offenbar eingehalten. Im Rahmen der (cid:220)berpr(cid:252)fungen gem(cid:228)(cid:223) Artikel 29 der Verordnung (EWG) 2847/93 des Rates zur Einf(cid:252)hrung einer Kontrollregelung f(cid:252)r die gemeinsame Fischereipolitik (2) wird die Kommission die von den Mitgliedstaaten f(cid:252)r den Zeitraum 1995-1997 (cid:252)ber- mittelten Angaben nachpr(cid:252)fen. (1) ABl. L 132 vom 23. 5. 1997. (2) ABl. L 261 vom 20. 10. 1993. (2000/C 170 E/035) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1558/99 von Richard Corbett (PSE) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Mittel aus dem Regionalfonds Trifft es wirklich zu, da(cid:223) auf Luxemburg, den reichsten Mitgliedstaat gemessen am ProKopf-Einkommen, der h(cid:246)chste Prozentsatz an Mitteln aus dem Regionalfonds im Rahmen der Agenda 2000 entf(cid:228)llt? H(cid:228)lt die Kommission dies f(cid:252)r gerechtfertigt. 20. 6. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 170 E/35 Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (11. Oktober 1999) Juni 1999 betreffend den Europ(cid:228)ischen Sozialfonds (1) hat die Kommission am 1. Nach Annahme der Strukturfondsverordnungen, d. h. der Verordnung (EG) 1260/1999 des Rates vom 21. Juni 1999 mit allgemeinen Bestimmungen (cid:252)ber die Strukturfonds (1); der Verordnung (EG) 1261/1999 des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 21. Juni 1999 (cid:252)ber den Europ(cid:228)ischen Fonds f(cid:252)r regionale Entwicklung (1) und der Verordnung (EG) 1262/1999 des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom Juli 1999 die 21. indikative Mittelaufteilung auf die Mitgliedstaaten f(cid:252)r die Verpflichtungserm(cid:228)chtigungen im Rahmen der Ziele 1, 2 und 3 der Strukturfonds und des nicht unter Ziel 1 fallenden Finanzinstruments f(cid:252)r die Ausrichtung der Fischerei f(cid:252)r den Zeitraum 2000-2006 beschlossen. Bei einer Mittelausstattung der Strukturfonds von 195 010 Mio Euro waren 183 564 Mio Euro zu Preisen von 1999 Gegenstand von Entscheidungen der Kommission. Von diesem Betrag erh(cid:228)lt Luxemburg erh(cid:228)lt 0,04 % und damit den geringsten Anteil von allen 15 Mitgliedstaaten. (1) ABl. L 161 vom 26. 6. 1999. (2000/C 170 E/036) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1563/99 von Lucio Manisco (GUE/NGL) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Parlamentarische Assistenten, die in der GD XII eingestellt wurden 1. Wie viele Assistenten/Mitarbeiter von Abgeordneten des Europ(cid:228)ischen Parlaments mit welcher Art von Vertrag und f(cid:252)r die Wahrnehmung welcher Aufgaben wurden bei der GD XII und der GFS w(cid:228)hrend der letzten Wahlperiode eingestellt? Sind administrative bzw. gerichtliche Ermittlungsverfahren im Gange oder wurden sie abgeschlossen, 2. und zwar seitens der zust(cid:228)ndigen Dienststellen der Kommission, UCLAF oder anderer zust(cid:228)ndiger Organe betreffend Personen, die bei der GD XII eingestellt wurden und vorher in der genannten Weise besch(cid:228)ftigt waren? 3. Wenn ja, und vorbehaltlich der Rechte der Betroffenen und jeder anderen geltenden Vorschrift, welcher Art sind die erhobenen Vorw(cid:252)rfe, und welches ist der Stand dieser Verfahren? Antwort von Herrn Busquin im Namen der Kommission (14. Oktober 1999) Eine Reihe von Personen, die w(cid:228)hrend der letzten Legislaturperiode bei der ehemaligen Generaldirek- 1. tion (cid:132)Wissenschaft, Forschung und Entwicklung(cid:147) (DG XII) und der Gemeinsamen Forschungsstelle (GFS) eingestellt wurden, waren zuvor in einer Dienststelle eines anderen Organs, unter anderem als parlamenta- rischer Assistent, besch(cid:228)ftigt. Der Kommission ist insbesonders bekannt, da(cid:223) ehemalige parlamentarische Assistenten (7 f(cid:252)r die DG XII, einer f(cid:252)r die GFS) w(cid:228)hrend der letzten Legislaturperiode, entweder als Beamter, Bediensteter auf Zeit oder als Hilfskraft im Wege regul(cid:228)rer Verwaltungsverfahren (Auswahlverfahren und andere Einstellungs- verfahren) gem(cid:228)(cid:223) den geltenden Bestimmungen, eingestellt worden sind. 2. und 3. Es ist keine Verwaltungsuntersuchung bzw. kein Ermittlungsverfahren gegen fr(cid:252)here parla- mentarische Assistenten, die bei der DG XII oder der GFS in den vergangenen 5 Jahren eingestellt wurden, anh(cid:228)ngig


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-1555/99 esittäjä(t): Roberto Bigliardo (TDI) komissiolle. UCLAF:in tutkimus.

eurovoc_concepts:
European official
disciplinary proceedings
fraud

text: 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/9 (2000/C 219 E/012) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1555/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Roberto Bigliardo (TDI) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: UCLAF:in tutkimus Onko Euroopan komissioon kiirinyt er(cid:228)iss(cid:228) merkitt(cid:228)viss(cid:228) tiedotusv(cid:228)lineiss(cid:228) esiintynyt tieto, ett(cid:228) tilintarkas- tustuomioistuimen j(cid:228)sen Bernhard Friedman on pyyt(cid:228)nyt Erkki Liikasta (joka on j(cid:228)senen(cid:228) my(cid:246)s uudessa komissiossa) selvitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n miksi Euroopan humanitaarisen avun toimiston (Echo) entist(cid:228) johtajaa vastaan nostettu kurinpitomenettely on keskeytetty? Friedmanin mukaan kurinpitolautakunnan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on risti- riidassa komission petosten vastaisen yksik(cid:246)n UCLAF:in tekem(cid:228)n tutkimuksen kanssa. UCLAF:in mukaan Echon entinen johtaja oli allekirjoittanut kolme nelj(cid:228)st(cid:228) Echo-skandaalissa (100 miljoonan Belgian frangia katoaminen Bosniaan tarkoitetuista varoista) esill(cid:228) olleesta sopimuksesta. 1. Voiko komissio tarkentaa onko entisen johtajan syytteist(cid:228) vapauttanut kurinpitolautakunta ollut t(cid:228)ysin tietoinen UCLAFin kertomuksesta? 2. Jos ei, miksi lautakunta ei k(cid:228)ynnist(cid:228) kurinpitomenettely(cid:228) uudelleen Euroopan yhteis(cid:246)jen virkamiesten henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen liitteen IX 11 artiklan mukaisesti? 3. Miten henkil(cid:246)st(cid:246)politiikasta vastannut komission j(cid:228)sen Liikanen on menetellyt selvitt(cid:228)(cid:228)kseen vastuu- kysymykset Echo-skandaalissa, jossa merkitt(cid:228)vi(cid:228) summia Euroopan yhteis(cid:246)jen talousarviosta katosi tai k(cid:228)ytettiin v(cid:228)(cid:228)rin? 4. Onko komissio sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) Euroopan kansalaisille t(cid:228)m(cid:228) tilanne voi n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) silt(cid:228), ett(cid:228) komission eroon johtanutta skandaalia yritet(cid:228)(cid:228)n peitell(cid:228)? Vastauksia pyydet(cid:228)(cid:228)n kiireellisesti. Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 1999) Kurinpitolautakunta on ollut 1. kertomuksen sis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228). t(cid:228)ysin tietoinen UCLAFin 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyn 2. Jotta kurinpitomenettely voitaisiin k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) uudelleen, t(cid:228)ytyy ilmet(cid:228) uusia seikkoja, jotka perustuvat oleellisiin todisteisiin. T(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa komission tiedossa ei ole uusia seikkoja, joita kurinpitolautakunta ei olisi ottanut huomioon. Henkil(cid:246)st(cid:246)politiikasta vastaava komission j(cid:228)sen on nimitt(cid:228)v(cid:228) viranomainen, jolle on annettu toimi- 3. valta k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) kurinpitomenettely ura-alueiden A1 ja A2 virkamiehi(cid:228) vastaan, jos se on tarpeen todisteiden perusteella. Tuolloin asiasta vastuussa ollut komission j(cid:228)sen p(cid:228)(cid:228)tti toimivaltaansa k(cid:228)ytt(cid:228)en k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kysymyksess(cid:228) mainitussa tapauksessa kurinpitomenettelyn ura- alueen A1 virkamiest(cid:228) vastaan. Aloitettiin my(cid:246)s toinen menettely, joka johti er(cid:228)(cid:228)n virkamiehen erottami- seen, joka on viel(cid:228) k(cid:228)ynniss(cid:228). Lis(cid:228)ksi muun kuin Echon henkil(cid:246)st(cid:246)n osalta vastuukysymysten selvitt(cid:228)minen on antanut syyn k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) kaksi muuta kurinpitomenettely(cid:228), joista toinen on parhaillaan k(cid:228)ynniss(cid:228) ja toinen on lopetettu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) alentaa asianosaisen virka-asemaa. ja kolmas menettely, Komissio painottaa sit(cid:228), ett(cid:228) kurinpitoasioissa virkamies katsotaan syytt(cid:246)m(cid:228)ksi siihen saakka, kunnes 4. h(cid:228)nt(cid:228) vastaan on ryhdytty lopulliseen kurinpitotoimenpiteeseen. Siit(cid:228) kun on havaittu tosiasioita, jotka antavat syyn ep(cid:228)ill(cid:228) petosta, mahdolliseen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen virkamiehen rankaisemisesta kuluu my(cid:246)s aikaa. T(cid:228)h(cid:228)n saattaa kulua suhteellisen paljon aikaa, mutta on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) panna merkille, ett(cid:228) kurinpitomenettelyiss(cid:228) t(cid:228)ytyy aina kunnioittaa oikeutta puolustukseen yleisen oikeudenmukaisuuden periaatteen vuoksi. Mit(cid:228)(cid:228)n ei ole aiottu peitell(cid:228), eik(cid:228) mit(cid:228)(cid:228)n peittely(cid:228) tapahdu. Menettely(cid:228) t(cid:228)ytyy noudattaa asianmukaisesti kaikissa tapauksissa, ja suuri yleis(cid:246), joka arvostaa perusteellisuutta lain ja s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen toimeenpanossa, ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228) sen hyvin


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1436/99 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen. Den spanske regerings plan om at udarbejde og vedtage en plan for geografisk mobilitet.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Spain
Structural Funds
economic and social cohesion
geographical mobility
government policy
labour mobility
unemployment

text: 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/13 Desuden blev den erkl(cid:230)ring, som blev vedtaget den 20. april 1998 af forsvarsministrene fra Frankrig, Tyskland, Italien og Spanien, og hvori de genbekr(cid:230)ftede deres vilje til at fremskynde konsolideringen af den europ(cid:230)iske forsvarsindustri, efterfulgt af en hensigtserkl(cid:230)ring fra samme staters samt Sveriges og Det Forenede kongeriges forsvarsministre i juli 1998. I erkl(cid:230)ringen fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Kłln i juni 1999, der syntes at v(cid:230)re indledningen til en (cid:230)gte europ(cid:230)isk politik p(cid:229) dette omr(cid:229)de, blev der givet udtryk for politisk vilje til at fremskynde omstrukture- ringen af forsvarsindustrien. P(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende bedes Kommissionen oplyse, hvilken indvirkning dette kan f(cid:229) for de spanske virksomheder inden for milit(cid:230)rsektoren, navnlig for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r mulighederne for etablering af multina- tionale forsvarsvirksomheder, herunder helt konkret virksomheden BazÆn og dens fabrik i Ferrol, Galicia? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (13. oktober 1999) Kommissionen mener, at F(cid:230)llesskabet skal r(cid:229)de over en forsvarsindustri, som b(cid:229)de er konkurrencedygtig to meddelelser (1) (2) om dette emne insisteret p(cid:229), at det haster med en og dynamisk. Den har i omstrukturering p(cid:229) europ(cid:230)isk plan af denne sektor, og at det er nłdvendigt sidelłbende hermed at etablere de juridiske rammer for et europ(cid:230)isk marked for forsvarsmateriel. Selv om ansvaret for omstruktureringen fłrst og fremmest p(cid:229)hviler virksomhederne selv, er forsvars- sektoren fremdeles en politisk fłlsom sektor. Regeringernes rolle i omstruktureringen er altafgłrende, og det er nłdvendigt, at medlemsstaterne tr(cid:230)ffer alle de nłdvendige foranstaltninger for at anspore til og stłtte oprettelsen af virksomheder, som virkelig er europ(cid:230)iske. Selv n(cid:229)r der ikke er tale om, at medlemsstaten direkte ejer kapitalandele, udłver den en v(cid:230)sentlig indflydelse som fłlge af dens rolle som storkunde, dens łkonomiske stłtte til forskning og udvikling (F&U), dens stłtte til lancering af program- mer samt dens rolle som eksportkontrollerende myndighed og som certificeringsmyndighed. P(cid:229) baggrund af m(cid:229)ls(cid:230)tningerne i hensigtserkl(cid:230)ringen fra juni 1998 samt erkl(cid:230)ringerne fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds młde i Kłln i juni 1999 lader det til, at medlemsstaterne nu łnsker at koncentrere sig om virkeliggłrelsen af det indre marked og i hłjere grad overlade det til virksomhederne selv at indg(cid:229) alliancer. Kommissionen selv g(cid:229)r helt ind for denne holdning, som den har sl(cid:229)et til lyd for i sine meddelelser. Derfor kan Kommissionen i princippet kun v(cid:230)re tilfreds med en udvikling i retning af flere transnationale sammenslutninger, hvilket virksomhederne selv łnsker. Helt i samme (cid:229)nd er det op til virksomheden industrielle alliancer, eventuelt i BazÆn selv at fastl(cid:230)gge sine strategiske retningslinjer med hensyn til samr(cid:229)d med den spanske regering. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r den f(cid:230)lles holdning som foresl(cid:229)et af Kommissionen i dens meddelelse fra 1997, drłftes tages af denne fortsat Kommissionen i overensstemmelse med dens handlingsplan for forsvarsindustrierne. i R(cid:229)det. Vedtagelsen heraf ville konsolidere de initiativer, der for łjeblikket (1) (2) KOM(97) 583 endelig udg. KOM(96) 10 endelig udg. (2000/C 170 E/013) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1436/99 af Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Den spanske regerings plan om at udarbejde og vedtage »en plan for geografisk mobilitet« Den 1. juni 1999 bebudede den spanske regering, at den har til hensigt at udarbejde og vedtage en »plan for geografisk mobilitet«, der skal have som m(cid:229)l at overflytte arbejdskraft til Middelhavsregionen under C 170 E/14 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 6. 2000 p(cid:229)skud af, at udbuddet af arbejdspladser er stłrre i dette omr(cid:229)de. Hvis dette projekt bliver gennemfłrt, vil det medfłre massive investeringer p(cid:229) bolig-, transport-, uddannelses- og sundhedsomr(cid:229)det, for ikke at tale om indvirkningerne p(cid:229) skatteniveauet og socialsikringsomr(cid:229)det, i den udstr(cid:230)kning hvor det ville blive nłdvendigt at overflytte arbejdslłse fra andre omr(cid:229)der i Spanien til denne region. Den spanske regerings politik p(cid:229) dette omr(cid:229)de vil betyde, at anvendelsen af offentlige midler vil medvirke til at konsolidere ja endda łge de eksisterende territoriale sk(cid:230)vheder i stedet for at forsłge at afhj(cid:230)lpe det historiske eftersl(cid:230)b i den spanske Atlanterhavsregion, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r infrastrukturer og udvikling, hvilket udmłnter sig i en meget hłj arbejdslłshedsprocent, der i Galicia n(cid:229)r op p(cid:229) 17 % af den erhvervsaktive befolkning. Hvis den spanske regering skulle forel(cid:230)gge Kommissionen en anmodning herom, ville Kommissionen s(cid:229) give den tilladelse til at anvende midler fra strukturfondene og Samhłrighedsfonden til at iv(cid:230)rks(cid:230)tte en politik, der helt klart er i modstrid med m(cid:229)ls(cid:230)tningen om at fremme łkonomisk og social samhłrighed? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (11. oktober 1999) Kommissionen har ikke kendskab til den »plan for geografisk mobilitet«, som det (cid:230)rede medlem henviser til, og som ifłlge oplysningerne endnu skulle v(cid:230)re p(cid:229) planl(cid:230)gningsstadiet. Uden selve planens tekst eller i det mindste detaljerede oplysninger om dens m(cid:229)ls(cid:230)tninger og gennemfłrelsesbestemmelser kan Kommis- sionen ikke udtale sig om eventuel stłtte fra strukturfondene. Hvad ang(cid:229)r Samhłrighedsfonden, er dens eksklusive interventionsomr(cid:229)der investeringer i transportinfra- strukturer og miljłbeskyttelse, jf. R(cid:229)dets forordning (EF) 1164/94 af 16. maj 1994 om oprettelse af Samhłrighedsfonden (1). Der kan derfor ikke ydes midler fra Samhłrighedsfonden p(cid:229) de omr(cid:229)der, som det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner. (1) EFT L 130 af 25. 5. 1994. (2000/C 170 E/014) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1437/99 af Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Projekter inden for telekommunikation, audiovisuelle tjenester og edb i Galicia For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r den territoriale politik er det absolut nłdvendigt, at Galicia bliver fuldst(cid:230)ndigt integreret i de transeurop(cid:230)iske transport-, telekommunikations- og energinet. Da Galicia er stłtteberettiget under strukturfondenes m(cid:229)l nr. 1, har regionen kunne opn(cid:229) store stłttebelłb herfra. Kan Kommissionen oplyse, hvilke projekter og programmer der er blevet finansieret i Galicia gennem strukturfondene og Samhłrighedsfonden i perioden 1994-1999 p(cid:229) omr(cid:229)derne for telekommunikation, audiovisuelle tjenester og edb (herunder udvikling og integration af b(cid:229)ndnettene og tjenesterne i industrien, samt de sociale applikationer s(cid:229) som sundhed og uddannelse? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (11. oktober 1999) Listen over de projekter, som i slutningen af marts 1999 blev medfinansieret af Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling i Galicien inden for telekommunikation, audiovisuelle tjenester og informationstek- nologi, sendes til det (cid:230)rede medlem og Parlamentets generalsekretariat. Det błr understreges, at visse tjenester i industrien hłrer under aksen »udvikling af industristruktur«. For fuldst(cid:230)ndighedens skyld błr det desuden n(cid:230)vnes, at visse projekter er opfłrt p(cid:229) listen b(cid:229)de under erhvervsuddannelse og uddannelse


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1452/99 af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen. Harmonisering på trafiksikkerhedsområdet.

eurovoc_concepts:
approximation of laws
harmonisation of standards
road safety
safety device
signalling device
standard
traffic regulations

text: 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/17 Desuden kan landbrugerne og is(cid:230)r familiebedrifterne udnytte EU-foranstaltningerne til strukturelle effekti- vitetsforbedringer. Denne stłtte, som omfatter en investeringsstłtte, ydes i łjeblikket inden for landbrugs- afsnittet af m(cid:229)l nr. 1-programmet for Galicien. Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Udviklingssektionen, udbetalte i 1998 4 153 mio. pesetas til s(cid:229)danne foranstaltninger, hvilket svarer til 19 % af denne fonds udgifter i m(cid:229)l nr. 1-regionerne i Spanien. I fremtiden vil den nye politik for udvikling af landdistrikterne som anden słjle inden for den f(cid:230)lles landbrugspolitik sikre den fortsatte stłtte til familiebedrifterne. Desuden giver de nye bestemmelser de regionale myndigheder endnu stłrre smidighed ved tilpasningen af foranstaltningerne til behovene og de s(cid:230)rlige forhold i regionerne. Dermed kan s(cid:230)rlige problemer som dem, det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner, lłses p(cid:229) en hensigtsm(cid:230)ssig m(cid:229)de. (2000/C 170 E/018) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1452/99 af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Harmonisering p(cid:229) trafiksikkerhedsomr(cid:229)det Europa-Kommissionen besk(cid:230)ftiger sig meget med trafikomr(cid:229)det, blandt andet fordi det ikke kun er et spłrgsm(cid:229)l om s(cid:229) hurtigt som muligt at skabe forbindelser mellem punkt A og punkt B og tilbagel(cid:230)gge str(cid:230)kningen s(cid:229) hurtigt og miljłsk(cid:229)nende som muligt, men ogs(cid:229) om at hłjne trafiksikkerheden p(cid:229) europ(cid:230)iske veje og jernbaner. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r trafiksikkerheden har jeg fłlgende spłrgsm(cid:229)l: (cid:129) Har Kommissionen gjort sig overvejelser eller afholdt drłftelser, eller findes der retsregler vedrłrende nedenst(cid:229)ende spłrgsm(cid:229)l? (cid:129) I bekr(cid:230)ftende fald udbedes nłjagtige oplysninger om henholdsvis drłftelsernes stade og retsnormerne samt eventuelle overgangsperioder. 1. Hvor mange retsnormer har EU indtil nu udstedt vedrłrende bilisters sikkerhed? Foreligger der p(cid:229) grund af forsinket indfłrelse af nationale retsregler en mulighed for, at europ(cid:230)iske 2. statsborgere kan kłre bil uden at v(cid:230)re i besiddelse af en tilladelse hertil? Findes der ensartede bestemmelser i Europa for formen p(cid:229) og den optiske udformning af bilers 3. nummerplader? 4. Er der ensartede bestemmelser i Europa om hłjresving ved et rłdt trafiklys? Kan det forekomme, at forskellige lyssignaler betyder forskellige ting i de forskellige medlemslande 5. (gult (cid:129) blinkende trafiklyssignal)? Er der p(cid:229) europ(cid:230)isk plan fastsat bestemmelser om skiltningen af trafikveje samt om den optiske 6. udformning (farvem(cid:230)ssig) af trafikskilte? 7. Findes der i Unionen ensartede normer for udstłdningsgasser for b(cid:229)de lastvogne og personvogne? I ben(cid:230)gtende fald bedes oplyst, hvor stor forskellen er mellem den strengeste og den mest generłse gr(cid:230)nsev(cid:230)rdi? Er der en generel pligt 8. europ(cid:230)iske veje? til at anvende sikkerhedssele samt ensartet hastighedsbegr(cid:230)nsning p(cid:229) Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (15. oktober 1999) Kommissionen har v(cid:230)ret meget aktiv, n(cid:229)r det drejer sig om at 1. fasts(cid:230)tte retlige normer for konstruktion af kłretłjer, kaldet »typegodkendelse«. Over 50 direktiver er til dato blevet vedtaget, hvoraf C 170 E/18 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 6. 2000 mange senere er blevet (cid:230)ndret ved yderligere lovgivning for at afspejle tekniske udviklinger i kłretłjsde- sign. De fleste af disse kan anses for direkte eller indirekte at p(cid:229)virke bilisternes sikkerhed. En fortegnelse over disse direktiver sendes direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets sekretariat. Ud over lovgivning vedrłrende typegodkendelse omfatter anden europ(cid:230)isk lovgivning, der har betydning for bilisternes sikkerhed, R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) 3820/85 af 20. december 1985 om harmonisering af visse bestemmelser p(cid:229) det sociale omr(cid:229)de inden for vejtransport (1) og forordning (E(cid:216)F) 3821/85 af (1). , som behandler bilisternes hviletid. 20. december 1985 om kontrolapparatet inden for vejtransport Direktiv 91/0439/E(cid:216)F af 29. juli 1991 om kłrekort (2), direktiv 96/0096/EF af 20. december 1996 om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes lovgivning om teknisk kontrol med motorkłretłjer og p(cid:229)h(cid:230)ng- skłretłjer dertil (3), direktiv 92/0006/EF af 10. februar 1992 om montering og anvendelse af hastig- hedsbegr(cid:230)nsende anordninger i visse klasser af motorkłretłjer i F(cid:230)llesskabet (4), direktiv 91/0671/E(cid:216)F af 16. december 1991 om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrłrende obligatorisk anvendelse af sikkerhedsseler i kłretłjer p(cid:229) under 3,5 t (5), samt en stor pakke lovgivning vedrłrende transport af farligt gods (direktiv 94/0055/EF af 21. november 1994 (6). 2. Direktiv 91/0439/E(cid:216)F om kłrekort g(cid:230)lder ikke for motorkłretłjer med en beregnet maksimumfart p(cid:229) 50 km/t eller derunder eller med en motor p(cid:229) 50 cm3 eller derunder. Landbrugs- og skovkłretłjer undtages ogs(cid:229) fra direktivets anvendelsesomr(cid:229)de. Dette betyder, at de enkelte medlemsstater kan v(cid:230)lge at tillade personer at kłre s(cid:229)danne kłretłjer p(cid:229) offentlige veje p(cid:229) deres nationale territorium uden nogen form for kłrekort. Endvidere er der borgere i medlemsstaterne, som har kłrekort, men som aldrig har taget en kłreprłve, da de fik kłrekort fłr man indfłrte kłreprłver i deres medlemsstat. 3. Der findes ingen standardbestemmelser for nummerplader, men der findes en norm for, hvor disse plader placeres p(cid:229) kłretłjet. Endvidere findes R(cid:229)dets forordning (EF) 2411/98 af 3. november 1998 om gensidig anerkendelse af registreringslandets kendingsbogstaver for motorkłretłjer og p(cid:229)h(cid:230)ngskłretłjer dertil ved kłrsel inden for F(cid:230)llesskabet. (7) 4. og 5. Der findes ingen EF-lovgivning om bestemmelser vedrłrende trafiklys. Konventionen om vejskilte, som blev afholdt af FN(cid:146)s (cid:216)konomiske Kommission for Europa i 1968, fastl(cid:230)gger bestemmelser om trafiklys (i artikel 23 og 24). Den fasts(cid:230)tter, at rłdt lys betyder, at et kłretłj ikke m(cid:229) kłre frem, mens et blinkende gult lys betyder, at et kłretłj m(cid:229) kłre frem med forsigtighed. Det błr dog bem(cid:230)rkes, at ikke alle medlemsstater har undertegnet konventionen eller gennemfłrt den fuldt ud. Kommissionen har intet mandat til at sikre, at alle medlemsstaterne gennemfłrer denne konvention fuldt ud. De enkelte medlems- stater kan derfor v(cid:230)lge at tillade trafikken at dreje til hłjre for rłdt lys eller anvende blinkende gule lys, hvis de ikke anvender konventionen. 6. Der er ingen f(cid:230)llesskabslovgivning vedrłrende bestemmelserne for trafikskilte. De enkelte medlems- stater beslutter den farvem(cid:230)ssige udformning af trafikskilte. Ovenn(cid:230)vnte konvention om vejskilte fasts(cid:230)t- ter harmoniseret udformning for vejskilte, der giver bilisterne advarende oplysning. Der foreligger dog ingen harmonisering af farven af retningsskiltning. Det bem(cid:230)rkes igen, at ikke alle medlemsstaterne har undertegnet konventionen. Der findes en stor pakke lovgivning om normer for udstłdningsgasser i F(cid:230)llesskabet i typegodken- 7. delsessystemet gennem R(cid:229)dets direktiv 70/0220/E(cid:216)F af 20. marts 1970 om tiln(cid:230)rmelse af medlemssta- ternes lovgivning om foranstaltninger mod luftforurening for(cid:229)rsaget af udstłdningsgas fra kłretłjsmotorer t(cid:230)nding (8), senest (cid:230)ndret ved direktiv 98/0077/EF (9). Denne r(cid:230)kke direktiver fasts(cid:230)tter med styret obligatoriske, ensartede emissionsnormer. Endvidere kr(cid:230)ver R(cid:229)dets direktiv 96/0096/EF af 20. december 1996 om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes lovgivning om teknisk kontrol med motorkłretłjer og p(cid:229)h(cid:230)ngskłretłjer dertil (10), at kłretłjerne regelm(cid:230)ssigt kontrolleres, og under denne kontrol kontrolleres emissionsnormen. 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/19 R(cid:229)dets direktiv 91/0671/E(cid:216)F af 16. december 1991 om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes 8. lovgivning vedrłrende obligatorisk anvendelse af sikkerhedsseler i kłretłjer p(cid:229) under 3,5 t (11) głr det obligatorisk at anvende sikkerhedsseler p(cid:229) kłretłjernes for- og bags(cid:230)der. Der findes ingen standardhastig- hedsbegr(cid:230)nsning for de europ(cid:230)iske veje. EFT L 370 af 31. 12. 1985. EFT L 237 af 24. 8. 1991. EFT L 46 af 17. 2. 1997. EFT L 57 af 2. 3. 1992. EFT L 373 af 31. 12. 1991. EFT L 319 af 12. 12. 1994. EFT L 299 af 10. 11. 1998. EFT L 76 af 6. 4. 1970. EFT L 286 af 23. 10. 1998. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) EFT L 46 af 17. 2. 1997. (11) EFT L 373 af 31. 12. 1991. (2000/C 170 E/019) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1463/99 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Den canadiske fiskerilov C-27 Europa-Kommissionen har fastsl(cid:229)et, at ovenn(cid:230)vnte canadiske fiskerilov C-27 ikke er i overensstemmelse med international lovgivning, at den ikke er blevet (cid:230)ndret under parlamentsbehandlingen heraf, selv om EU gentagne gange har kr(cid:230)vet dette, og at der under det seneste topmłde mellem EU og Canada i juni 1999 ikke er sket fremskridt med dette alvorlige problem, og at de ekstraterritoriale aspekter af den canadiske fiskerilov derfor stadig głr sig g(cid:230)ldende, og at dette i henhold til Europa-Kommissionens udsagn i dens svar p(cid:229) min tidligere forespłrgsel forud for topmłdet (E-0942/99) (1) »er noget, F(cid:230)llesskabet ser p(cid:229) med stor alvor«. Kan Kommissionen oplyse, hvilke nye foranstaltninger den vil tr(cid:230)ffe over for den manglende canadiske vilje til at lłse dette alvorlige stridsspłrgsm(cid:229)l, som, s(cid:229) l(cid:230)nge det er ulłst, vil skade det gode forhold mellem EU og Canada? (1) EFT C 348 af 3. 12. 1999, s. 145. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (26. oktober 1999) Den canadiske lovgivning, der giver Canada mulighed for at gennemfłre FN-aftalen om f(cid:230)lles fiskebestande og st(cid:230)rkt vandrende fiskearter (lov nr. C-24) er et af de vigtigste spłrgsm(cid:229)l i forholdet mellem EU og Canada. Det fłrte til n(cid:230)rmere kontakt med Canada, b(cid:229)de p(cid:229) ekspert- og ministerniveau i forl(cid:230)ngelse af topmłdet mellem EU og Canada i juni 1999. I lłbet af disse drłftelser er der gjort v(cid:230)sentlige fremskridt. Canada har fremlagt skriftlige redegłrelser, der kaster lys over form(cid:229)let med den ekstraterritoriale lovgivning og den lovgivning, der for nylig er tr(cid:229)dt i kraft, og som bekr(cid:230)fter, at de nye lovbestemmelser er udformet, s(cid:229) de stemmer overens med bestemmelserne i FN-aftalen, og at de vil blive gennemfłrt korrekt. Da disse redegłrelser er til F(cid:230)llesskabets tilfredsstillelse, kan drłftelserne om de mest fłlsomme politiske spłrgsm(cid:229)l afsluttes. Derfor sendte Kommissionen den 30. september 1999 Canada en verbalnote, hvori der blev redegjort for F(cid:230)llesskabets opfattelse af disse politiske spłrgsm(cid:229)l, samtidig med at F(cid:230)llesskabet tog forbehold vedrłrende visse andre ekstraterritoriale aspekter af den canadiske fiskerilov- givning. Med hensyn til det sidste kan det blive nłdvendigt at genoptage drłftelserne vedrłrende visse resterende lovaspekter af mere teknisk art, n(cid:229)r Kommissionens gennemgang af de canadiske gennem- fłrelsesbestemmelser er afsluttet. Med henblik herp(cid:229) vil der inden l(cid:230)nge blive afholdt et młde mellem Kommissionen og canadiske eksperter


title: PERGUNTA ESCRITA E-1576/99 apresentada por Alonso Puerta (GUE/NGL) e Laura González Álvarez (GUE/NGL) à Comissão. Programa de desenvolvimento regional (PDR).

eurovoc_concepts:
Structural Funds
interinstitutional cooperation (EU)
operational programme
social dialogue

text: C 170 E/38 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/039) PERGUNTA ESCRITA E-1574/99 apresentada por Alonso Puerta (GUE/NGL) e Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: Programa de desenvolvimento regional (PDR) Poderia a Comissªo indicar qual Ø a data-limite para o envio (cid:224) Uniªo Europeia dos PDR 2000-2006 pelos Estados-membros que incluem regiıes correspondentes ao Objectivo 1? (2000/C 170 E/040) PERGUNTA ESCRITA E-1575/99 apresentada por Alonso Puerta (GUE/NGL) e Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: Programa de desenvolvimento regional (PDR) Dado que a realiza(cid:231)ªo de elei(cid:231)ıes a n(cid:237)vel regional e local coincide com o calendÆrio de elabora(cid:231)ªo dos respectivos PDR no Estado espanhol, poderia a Comissªo indicar se tem prevista qualquer prorroga(cid:231)ªo do prazo previsto para a recep(cid:231)ªo dos PDR 2000-2006, a fim de facilitar o consenso institucional e a concerta(cid:231)ªo social dos referidos programas? Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-1574/99 e E-1575/99 dada pelo ComissÆrio Michel Barnier em nome da Comissªo (11 de Outubro de 1999) Em conformidade com o no 2, segundo parÆgrafo, do artigo 15o do Regulamento (CE) no 1260/1999 do Conselho, de 21 de Junho de 1999, que estabelece disposi(cid:231)ıes gerais sobre os Fundos estruturais (1), os planos de desenvolvimento regional devem ser apresentados, salvo acordo em contrÆrio com o Estado- -membro em causa, no prazo mÆximo de quatro meses a contar do estabelecimento das listas das zonas eleg(cid:237)veis. Dado que a Comissªo adoptou a lista das regiıes abrangidas pelo objectivo no 1 em 1 de Julho de 1999, o prazo para a apresenta(cid:231)ªo dos planos do objectivo no 1 Ø 1 de Novembro de 1999. A pedido do Estado-membro, esse prazo poderÆ ser prolongado em concerta(cid:231)ªo com a Comissªo a fim de facilitar a elabora(cid:231)ªo do plano. (1) JO L 162 de 26. 6. 1999. (2000/C 170 E/041) PERGUNTA ESCRITA E-1576/99 apresentada por Alonso Puerta (GUE/NGL) e Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: Programa de desenvolvimento regional (PDR) Poderia a Comissªo indicar qual Ø a sua posi(cid:231)ªo sobre os PDR 2000-2006 enviados pelos Estados- -membros que incluem regiıes correspondentes ao Objectivo 1, programas que foram elaborados sem o regulamentar diÆlogo pol(cid:237)tico e institucional e a necessÆria concerta(cid:231)ªo social? Resposta dada pelo ComissÆrio Michel Barnier em nome da Comissªo (11 de Outubro de 1999) Em conformidade com o no 2, primeiro parÆgrafo, do artigo 15o do Regulamento (CE) no 1260/1999 do Conselho, de 21 de Junho de 1999, que estabelece disposi(cid:231)ıes gerais sobre os Fundos estruturais (1), os Estados-membros apresentam os planos de desenvolvimento regional ap(cid:243)s consulta dos parceiros definidos no artigo 8o do mesmo regulamento (autoridades regionais e locais e outras autoridades pœblicas 20. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 170 E/39 competentes, parceiros econ(cid:243)micos e sociais e quaisquer outros organismos competentes neste contexto). Essa consulta Ø conduzida de acordo com as regras definidas pelo Estado-membro, bem como com os parceiros mais representativos designados pelo Estado-membro. A Comissªo reserva-se, contudo, o direito de interrogar os Estados-membros sobre as disposi(cid:231)ıes criadas para a referida consulta, as quais devem ser objecto de uma rela(cid:231)ªo em conformidade com o no 1, al(cid:237)nea d), do artigo 16o do regulamento. A Comissªo utilizarÆ esse direito sempre que necessÆrio. (1) JO L 161 de 26. 6. 1999. (2000/C 170 E/042) PERGUNTA ESCRITA E-1581/99 apresentada por Glyn Ford (PSE) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: Directiva sobre normas sanitÆrias aplicÆveis a moluscos EstarÆ a Comissªo ciente do impacto da Directiva 91/0492/CEE (1) para todos quantos se dedicam (cid:224) apanha de moluscos em Æguas abrangidas pela categoria C? A classifica(cid:231)ªo Ø determinada mediante o controlo do E. Coli, um mØtodo de anÆlise que nªo constitui um indicador adequado no caso de produtos conqu(cid:237)colas afectados por um organismo patogØnico de natureza viral e nªo bacteriana. AlØm disso, afigura-se inapropriada a aplica(cid:231)ªo da norma aos mexilhıes, sujeitos a cozimento, apresentando, por conseguinte, um menor grau de risco para a saœde pœblica do que as ostras, que tradicionalmente sªo consumidas em estado cru. A subsistŒncia dos pescadores do Rio Teign, situado no limite entre as categorias B e C, Ø amea(cid:231)ada pela aplica(cid:231)ªo da norma aos mexilhıes. EstarÆ a Comissªo disposta a proceder a uma revisªo urgentes da directiva, por forma a salvaguardar a tradi(cid:231)ªo ancestral da actividade da apanha de moluscos? (1) JO L 268 de 24. 9. 1991, p. 1. Resposta dada por David Byrne em nome da Comissªo (5 de Novembro de 1999) A vigil(cid:226)ncia das zonas de produ(cid:231)ªo para a classifica(cid:231)ªo prevista no cap(cid:237)tulo I do anexo da Directiva 91/0492/CEE do Conselho, de 15 de Julho de 1991, que estabelece as normas sanitÆrias que regem a produ(cid:231)ªo e a coloca(cid:231)ªo no mercado de moluscos bivalves vivos, baseia-se no nœmero total de coliformes fecais ou de E. Coli. Esta classifica(cid:231)ªo refere-se (cid:224)s zonas de produ(cid:231)ªo de moluscos bivalves vivos e determina se os moluscos bivalves vivos podem destinar-se ao consumo humano directo ou se devem ser objecto de depura(cid:231)ªo ou transposi(cid:231)ªo. Os critØrios microbiol(cid:243)gicos aplicÆveis (cid:224) produ(cid:231)ªo de mexilhıes cozidos para comercializa(cid:231)ªo sªo estabelecidos pela Decisªo 93/0051/CEE da Comissªo, de 15 de Dezembro de 1992, relativa aos critØrios microbiol(cid:243)gicos aplicÆveis (cid:224) produ(cid:231)ªo de crustÆceos e moluscos cozidos (1). Por outro lado, a Comissªo, para assegurar um sistema de vigil(cid:226)ncia eficaz no que se refere (cid:224) pesquisa de v(cid:237)rus e ao estabelecimento de padrıes de contamina(cid:231)ªo viral e bacteriana, apresentou uma proposta de decisªo do Parlamento Europeu e do Conselho relativa aos laborat(cid:243)rios de referŒncia para a detec(cid:231)ªo de contamina(cid:231)ıes bacterianas e virais dos moluscos bivalves (2). O Parlamento deu o seu parecer (3) e o Conselho adoptou a proposta, ap(cid:243)s ter alterado, em 29 de Abril de 1999, a base jur(cid:237)dica do artigo 100o-A para o artigo 43o do Tratado CE, atravØs da Decisªo 1999/0313/CE do Conselho, de 29 de Abril de 1999, relativa aos laborat(cid:243)rios de referŒncia para o controlo das contamina(cid:231)ıes bacterianas e virais dos moluscos bivalves (4). A Comissªo encontra-se actualmente a preparar uma revisªo geral da legisla(cid:231)ªo comunitÆria em matØria de higiene alimentar incluindo a revisªo da legisla(cid:231)ªo que rege a produ(cid:231)ªo e a coloca(cid:231)ªo no mercado dos produtos de origem animal. O rio Teign foi recentemente designado ao abrigo da Directiva 79/0923/CEE do Conselho, relativa (cid:224) qualidade exigida das Æguas conqu(cid:237)colas. A protec(cid:231)ªo garantida por esta designa(cid:231)ªo de qualidade das Æguas conqu(cid:237)colas deveria com o tempo conduzir a uma redu(cid:231)ªo da polui(cid:231)ªo. (1) (2) (3) (4) JO L 13 de 21. 1. 1993. JO C 267 de 3. 9. 1997. JO C 304 de 6. 10. 1997. JO L 120 de 8. 5. 1999


title: QUESTION ECRITE no 1389/99 de Klaus-Heiner LEHNE Discrimination à l'encontre des citoyens de l'Union européenne en République fédérale d'Allemagne

eurovoc_concepts:
Germany
building industry
infringement of EU law
tax harmonisation

text: 29. 1. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 27 E/37 cet objectif, et notamment de dØfinir les modalitØs de l(cid:146)insertion de celles des fonctions de l(cid:146)UEO qui seront nØcessaires (cid:224) l(cid:146)UE pour assumer ses responsabilitØs nouvelles dans le domaine des «missions de Petersberg». L(cid:146)objectif est d(cid:146)adopter les dØcisions nØcessaires d(cid:146)ici la fin de l(cid:146)an 2000. La PrØsidence de l(cid:146)UE prØsentera un rapport sur l(cid:146)Øtat d(cid:146)avancement des travaux lors de la rØunion du Conseil europØen d(cid:146)Helsinki. L(cid:146)Honorable Parlementaire se rappellera que l(cid:146)article J. 1 du traitØ sur l(cid:146)Union europØenne cite, parmi 3. les objectifs de la politique ØtrangŁre et de sØcuritØ commune, le maintien de la paix et le renforcement de la sØcuritØ internationale, conformØment aux principes de la Charte des Nations Unies. Le Conseil europØen de Cologne a rØaffirmØ ce principe. L(cid:146)objectif du Conseil europØen Øtait clairement de renforcer la politique ØtrangŁre et de sØcuritØ commune en la dotant des moyens nØcessaires pour mener (cid:224) bien les missions de gestion des crises. La question de la dØfense collective des (cid:201)tats membres n(cid:146)a manifestement pas ØtØ abordØe, les conclusions du Conseil europØen rappelant que l(cid:146)OTAN reste le fondement de la dØfense collective des (cid:201)tats membres et non pas la politique de l(cid:146)Union. (2000/C 27 E/042) QUESTION (cid:201)CRITE P-1385/99 posØe par Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1999) Objet: Discrimination des entrepreneurs nØerlandais par la lØgislation fiscale allemande La Commission sait-elle que le Bundesrat a adoptØ, le 19 mars 1999, une proposition de loi 1. instituant de nouvelles normes fiscales, qui recouvre Øgalement les dispositions visØes aux paragraphes 7 et 8 de l(cid:146)article 50a de la loi sur les imp(cid:244)ts sur les revenus? 2. Est-il exact qu(cid:146)aux termes de cette rØglementation, ceux qui confient des travaux en Allemagne (cid:224) des entreprises ØtrangŁres (y compris en tant que sous-traitants) doivent retenir et transfØrer au fisc 25 % du montant brut du contrat? 3. La Commission convient-elle que, par suite de cette mesure, les entreprises ØtrangŁres peuvent hØsiter (cid:224) accepter des travaux en Allemagne, et qu(cid:146)il y a l(cid:224), partant, un obstacle (cid:224) la libre circulation des personnes, des marchandises et des services? Quelle est la position de la Commission europØenne quant (cid:224) cette rØglementation et (cid:224) l(cid:146)admissibilitØ 4. de celle-ci, et quelles mesures envisage-t-elle de prendre, le cas ØchØant? (2000/C 27 E/043) QUESTION (cid:201)CRITE E-1389/99 posØe par Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1999) Objet: Discrimination (cid:224) l(cid:146)encontre des citoyens de l(cid:146)Union europØenne en RØpublique fØdØrale d(cid:146)Allemagne Aux termes de l(cid:146)article 50 a, paragraphe 7, de la loi allemande sur l(cid:146)imp(cid:244)t sur le revenu, qui a ØtØ modifiØe le 1er avril, ceux qui, en RØpublique fØdØrale d(cid:146)Allemagne, font appel (cid:224) des Øtrangers (cid:129) notamment des citoyens ou des entreprises de l(cid:146)Union europØenne (cid:129) pour effectuer un travail, sont tenus de ne leur payer que 75 % du prix convenu et de verser directement les 25 % restants au fisc allemand pour couvrir d(cid:146)Øventuelles dettes fiscales de ces Øtrangers. Cette rŁgle Øquivaut (cid:224) une discrimination (cid:224) l(cid:146)encontre des fournisseurs d(cid:146)autres (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne. DŁs lors, la Commission voudrait-elle: 1. prØciser son point de vue en ce qui concerne ces nouvelles dispositions de la lØgislation fiscale allemande; 2. indiquer les mesures qu(cid:146)elle compte prendre contre ces dispositions qui ont des effets discriminatoires pour les autres citoyens de l(cid:146)Union europØenne?


title: QUESTION ÉCRITE E-1453/99 posée par Christa Klaß (PPE-DE) à la Commission. Commandes de la Commission en matière de matériel.

eurovoc_concepts:
EU expenditure
award of contract
free competition
invitation to tender
small and medium-sized enterprises
supplier

text: C 219 E/2 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 outre, toujours dans le cadre du programme PHARE, plus d(cid:146)un million d(cid:146)euros ont ØtØ allouØs pour aider l(cid:146)autoritØ en matiŁre de sßretØ nuclØaire en SlovØnie, notamment pour lui transmettre les mØthodes et procØdures des organismes communautaires de rØglementation de la sßretØ nuclØaire. Il est Øgalement prØvu d(cid:146)apporter un soutien technique (cid:224) l(cid:146)autoritØ slovŁne en matiŁre de sßretØ nuclØaire afin de lui permettre d(cid:146)examiner les rØsultats de l(cid:146)analyse sismique de la centrale de Krsko. (1) COM(98) 134 final. (2000/C 219 E/002) QUESTION (cid:201)CRITE E-1451/99 posØe par Herbert B(cid:246)sch (PSE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1999) Objet: Financement de projets (cid:224) Ischia (Italie) L(cid:146)Union europØenne devrait financer trois projets (cid:224) Ischia, (cid:224) savoir deux projets dans le port et un projet d(cid:146)amØnagement de la source thermale de Nitrodi. Comme la date de dØbut des travaux n(cid:146)a pas encore ØtØ arrŒtØe, les questions suivantes se posent: 1. 2. sous quelle forme l(cid:146)Union europØenne soutient-elle ces projets, quel est le plan gØnØral de financement et selon quelle clØ de rØpartition les crØdits sont-ils fournis par l(cid:146)UE et par la rØgion, et enfin, 3. quelle est la durØe prØvue des travaux? RØponse complØmentaire de M. Barnier au nom de la Commission (21 dØcembre 1999) Selon les informations re(cid:231)ues des autoritØs italiennes, les projets en question sont cofinancØs par le Fonds europØen de dØveloppement rØgional au titre du programme opØrationnel «Valorizzazione del turismo sostenibile nelle regioni dell(cid:146)obiettivo 1» de l(cid:146)actuelle pØriode de programmation 1994-1999. La mise en (cid:156)uvre de ce programme est de la responsabilitØ du dØpartement du Tourisme relevant de la prØsidence du Conseil des ministres. La contribution communautaire pour chaque projet s(cid:146)ØlŁve (cid:224) 50 % du coßt total des travaux, la date limite pour l(cid:146)engagement des ressources Øtant fixØe au 31 dØcembre 1999 et la date limite des paiements au 31 dØcembre 2001. Le cofinancement des quatre projets relatifs au port d(cid:146)Ischia s(cid:146)ØlŁve (cid:224) 2,5 millions d(cid:146)euros (ITL 4 882 mil- lions) et celui de l(cid:146)amØnagement de la source thermale de Nitrodi reprØsente un montant de 691 000 € (ITL 1 337 millions). La fin des travaux des projets susmentionnØs est prØvue pour dØcembre 2000. (2000/C 219 E/003) QUESTION (cid:201)CRITE E-1453/99 posØe par Christa Kla(cid:223) (PPE-DE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1999) Objet: Commandes de la Commission en matiŁre de matØriel La Commission s(cid:146)efforce de rØduire les coßts de commande de matØriel, principalement en sØlectionnant quelques grands fournisseurs par la conclusion de contrats (cid:224) long terme. La Commission est-elle consciente du fait que les PME sont ainsi exclues de ce marchØ et que des entreprises nouvelles ont peu de chance de pouvoir Œtre prises en considØration? 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/3 Quels critŁres la Commission applique-t-elle en matiŁre de commande de matØriel et comment la libre concurrence est-elle garantie? Quels sont les mØcanismes qui, (cid:224) l(cid:146)occasion des commandes, garantissent que les PME, qui sont les principales crØatrices d(cid:146)emplois, ne se trouvent pas dØfavorisØes par rapport aux grands fournisseurs? Quelles mesures la Commission prend-elle pour garantir que d(cid:146)autres entreprises seront prises en compte pour les commandes ultØrieures de matØriel? RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (8 dØcembre 1999) En vertu de l(cid:146)article 56 du rŁglement financier (1) (RF), la Commission doit se conformer aux directives «marchØs publics» lors de la passation des marchØs dont le montant atteint ou dØpasse les seuils prØvus par lesdites directives. Les marchØs en dessous des seuils sont conclus par la Commission «. aprŁs appel (cid:224) la concurrence» (cf. article 58. 1 du RF), en appliquant «. les critŁres de sØlection et d(cid:146)attribution par analogie avec ceux prØvus par les directives. » (cf. article 58. 3). En dessous de certains seuils ou sous certaines conditions, ces marchØs peuvent Œtre traitØs par «entente directe» ou sur «simple facture» (cf. articles 59 et 60 du RF). L(cid:146)application de ces dispositions ainsi que du principe de non-discrimination des soumission- naires (ØnoncØ (cid:224) l(cid:146)article 62 du RF) est vØrifiØe par la commission consultative des achats et des marchØs (pour les marchØs supØrieurs (cid:224) un montant dØterminØ dans les modalitØs d(cid:146)exØcution du RF, s(cid:146)Ølevant actuellement (cid:224) 46 000 €), et par le contr(cid:244)leur financier de la Commission. Les dispositions des directives susmentionnØes incluent entre autres des rŁgles obligatoires de cumul visant (cid:224) Øviter un fractionnement artificiel des marchØs. La Commission ne cherche pas (cid:224) l(cid:146)Øtablissement de contrats avec des soumissionnaires d(cid:146)une taille dØterminØe. Elle est cependant tenue d(cid:146)appliquer les critŁres de sØlection (Øvaluation de la capacitØ financiŁre et technique des candidats) prØvus dans les directives «marchØs publics», afin de garantir une sØcuritØ dans l(cid:146)approvisionnement de la Commission. Ainsi tous les candidats sont traitØs en pied d(cid:146)ØgalitØ et doivent fournir tous les documents requis, mŒme lorsqu(cid:146)il s(cid:146)agit de grandes sociØtØs dont la capacitØ serait publique et notoire ou lorsque les candidats en question sont ou ont dØj(cid:224) ØtØ contractants de la Commission. Le critŁre d(cid:146)attribution des marchØs de la Commission est dans la plupart des cas celui de l(cid:146)«offre Øconomiquement la plus avantageuse», dans le sens des directives, ØvaluØ en fonction du prix et de la qualitØ. Le pourcentage de pondØration des diffØrents ØlØments servant (cid:224) l(cid:146)Øvaluation de la qualitØ est par ailleurs annoncØ dans l(cid:146)avis de marchØ ou dans le cahier des charges. Tous les marchØs d(cid:146)un montant Øgal ou supØrieur (cid:224) 50 000 € font l(cid:146)objet d(cid:146)une publication (cid:224) la sØrie S du Journal officiel (avis de marchØ ou avis d(cid:146)appel (cid:224) manifestation d(cid:146)intØrŒt) afin de garantir une meilleure mise en concurrence. Il est en outre possible, dans le mŒme but, de procØder (cid:224) des publications dans les revues spØcialisØes. Afin de favoriser la plus grande participation dans ses marchØs, et en particulier celle des petites et moyennes entreprises, la Commission peut faciliter la participation de groupements d(cid:146)entreprises et peut autoriser la sous-traitance (cid:224) ses contractants. Par ailleurs, les cahiers des charges sont livrØs gratuitement et dans la langue demandØe par le candidat ou celle de son pays d(cid:146)Øtablissement, afin de lui Øviter les coßts de traduction. Les offres peuvent naturellement Œtre Øtablies dans une des onze langues officielles de la CommunautØ. Finalement, la Commission t(cid:226)che de diviser les marchØs en lots les plus petits compatibles avec les principes de bonne gestion administrative et de rapport coßt/efficacitØ. (1) JO L 356 du 31. 12. 1977. (2000/C 219 E/004) QUESTION (cid:201)CRITE E-1455/99 posØe par David Bowe (PSE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1999) Objet: Aliments dits «fonctionnels» La Commission envisage-t-elle de proposer une nouvelle rØglementation de l(cid:146)Øtiquetage des aliments dits «fonctionnels» tels que la nouvelle margarine anti-cholestØrol qu(cid:146)Unilever s(cid:146)efforce actuellement de lancer sur le marchØ?


title: QUESTION ECRITE no 1422/99 de Cristiana MUSCARDINI Bombardement de l'Ambassade de Chine à Belgrade

eurovoc_concepts:
China
Serbia and Montenegro
common foreign and security policy
terrorism
threat to national security

text: 29. 1. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 27 E/61 (2000/C 27 E/073) QUESTION (cid:201)CRITE E-1421/99 posØe par Roberta Angelilli (NI) (cid:224) la Commission (1er septembre 1999) Objet: Reconnaissance de l(cid:146)autoritØ parentale d(cid:146)Antonio Zotti Depuis plusieurs annØes, Antonio Zotti, ressortissant italien, est engagØ dans une (cid:226)pre bataille juridique pour la reconnaissance de son autoritØ parentale sur sa fille Sabrina, mineure d(cid:146)(cid:226)ge, qui vit actuellement avec sa mŁre, Alina Bodea, de nationalitØ roumaine. Bien que les autoritØs italiennes aient dØcidØ de confier Sabrina (cid:224) la garde de son pŁre et que les visas de sortie ne soient plus valables, la mŁre a emmenØ l(cid:146)enfant en Roumanie et refuse (cid:224) Antonio Zotti tout contact avec sa fille. Dans ce contexte, la Commission pourrait-elle indiquer: 1. 2. 3. si elle juge opportun d(cid:146)intervenir auprŁs des autoritØs roumaines, afin d(cid:146)obtenir la reconnaissance des droits d(cid:146)Antonio Zotti, quelles sont les directives qui rŁglent ce problŁme au niveau europØen et quel est, d(cid:146)une maniŁre gØnØrale, son avis sur la question? RØponse donnØe par M. Vitorino au nom de la Commission (15 octobre 1999) D(cid:146)aprŁs les ØlØments du dossier communiquØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire, un ressortissant italien s(cid:146)est vu reconna(cid:238)tre par les autoritØs italiennes le droit de garde sur son enfant. La mŁre, de nationalitØ roumaine, a emmenØ l(cid:146)enfant en Roumanie, en violation du droit de garde du pŁre, et mŒme de son droit de visite puisque la mŁre refuse tout contact du pŁre avec sa fille. 1. Il n(cid:146)existe pas (cid:224) ce jour d(cid:146)instrument dans la lØgislation de l(cid:146)Union permettant de rØsoudre un tel cas d(cid:146)enlŁvement international d(cid:146)enfant. Ni la Commission ni aucune autre institution de l(cid:146)Union ne seraient donc compØtentes pour intervenir auprŁs des autoritØs roumaines dans cette douloureuse affaire. La Commission prØcise qu(cid:146)une convention internationale a ØtØ conclue (cid:224) La Haye le 25 octobre 1980 2. sur les aspects civils de l(cid:146)enlŁvement international d(cid:146)enfants. Cette convention a pour objet, aux termes de son article premier, «a) d(cid:146)assurer le retour immØdiat des enfants dØplacØs ou retenus illicitement dans tout (cid:201)tat contractant; b) de faire respecter effectivement dans les autres (cid:201)tats contractants les droits de garde et de visite existant dans un (cid:201)tat contractant». D(cid:146)aprŁs les informations fournies par la ConfØrence de La Haye de droit international privØ, cette convention a ØtØ signØe et ratifiØe par l(cid:146)Italie; la Roumanie a adhØrØ (cid:224) cette convention, mais cette adhØsion de la Roumanie n(cid:146)a toutefois par encore ØtØ acceptØe par l(cid:146)Italie. Une fois cette formalitØ remplie, devraient pouvoir Œtre saisies de l(cid:146)affaire les autoritØs centrales dØsignØes par l(cid:146)Italie et par la Roumanie qui, suivant l(cid:146)article 6 de la convention, sont «chargØes de satisfaire aux obligations ((cid:133)) imposØes par la convention». Les cordonnØes des autoritØs centrales italiennes et roumaines sont communiquØes directement (cid:224) l(cid:146)Hono- rable Parlementaire ainsi qu(cid:146)au SecrØtariat gØnØral du Parlement. (2000/C 27 E/074) QUESTION (cid:201)CRITE E-1422/99 posØe par Cristiana Muscardini (NI) au Conseil (1er septembre 1999) Objet: Bombardement de l(cid:146)Ambassade de Chine (cid:224) Belgrade «L(cid:146)erreur» (cid:224) l(cid:146)origine du bombardement de l(cid:146)Ambassade de Chine (cid:224) Belgrade est un ØvØnement grave en raison des consØquences qu(cid:146)il peut avoir au niveau diplomatique et stratØgique, mais met Øgalement (cid:224) nouveau en Øvidence le r(cid:244)le, et les responsabilitØs qu(cid:146)il implique, des gouvernements des (cid:201)tats de l(cid:146)UE au sein du Conseil de l(cid:146)Atlantique Nord et des organismes militaires de l(cid:146)OTAN


title: QUESTION ÉCRITE E-1591/99 posée par Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) à la Commission. Importation de perches du Nil.

eurovoc_concepts:
EU aid
Kenya
Tanzania
Uganda
export
freshwater fish
health control
import
international sanctions
watercourse

text: C 170 E/44 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 6. 2000 lancØ un appel d(cid:146)offres En outre, conformØment au rŁglement ECIP, international ouvert, a passØ un contrat avec Deloitte S. A. pour la rØalisation d(cid:146)une Øvaluation indØpen- dante qui doit Œre achevØe avant la fin de 1999 et sera communiquØe au Conseil et au Parlement dŁs qu(cid:146)elle sera disponible. la Commission, aprŁs avoir Les mesures prises pour renforcer (cid:224) nouveau la gestion du programme ECIP aprŁs 1995 ont ØtØ examinØes et arrŒtØes avec le Conseil et le Parlement en 1994-95, et elles se trouvent intØgrØes dans le prØsent rŁglement ECIP. Elles ont ØtØ pleinement mises en (cid:156)uvre par la Commission. Il s(cid:146)agit d(cid:146)Øvaluations ou d(cid:146)Øtudes indØpendantes (1990 Touche Ross, 1994 SEMA Group, 1999 Deloitte (en cours)), d(cid:146)audits financiers indØpendants (1996 Coopers & Lybrand, 1997 Price Waterhouse Coopers), d(cid:146)unitØs d(cid:146)assistance technique ((cid:224) compter de 1997) ainsi que de dispositions spØcifiques relatives aux mesures anti-fraude et de clauses de pØnalitØ dans tous les contrats. (1) JO L 28 du 6. 2. 1999. (2000/C 170 E/049) QUESTION (cid:201)CRITE E-1591/99 posØe par Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1999) Objet: Importation de perches du Nil La Commission peut-elle indiquer (cid:224) combien de reprises au cours des trois annØes ØcoulØes la Commu- nautØ a bloquØ les importations de perches du Nil en provenance de l(cid:146)Ouganda, du Kenya et/ou de la Tanzanie? Peut-elle indiquer, pour chaque cas, quelle a ØtØ la cause de l(cid:146)embargo et combien de temps il a durØ? Quelles mesures la Commission a-t-elle prises pour soutenir le secteur de l(cid:146)exportation du poisson en Ouganda, au Kenya et en Tanzanie au titre de l(cid:146)aide au dØveloppement, notamment sur le plan des exigences de l(cid:146)UE en matiŁre d(cid:146)hygiŁne? Qu(cid:146)a-t-elle fait pour aider les partenaires europØens du secteur de l(cid:146)exportation du poisson de la rØgion du lac Victoria dans leurs activitØs de coopØration? RØponse de M. Byrne au nom de la Commission (27 octobre 1999) Au cours des trois derniŁres annØes, la Commission n(cid:146)a bloquØ qu(cid:146)une fois l(cid:146)importation de produits de la pŒche du Kenya et de la Tanzanie, dont des perches du Nil en provenance du lac Victoria. La Commission n(cid:146)a jamais bloquØ les importations en provenance de l(cid:146)Ouganda. Les raisons de l(cid:146)embargo sont clairement expliquØes dans les considØrants de la dØcision de la Commission 1999/253/CE du 12 avril 1999 relative (cid:224) certaines mesures de protection (cid:224) l(cid:146)Øgard de certains produits de la pŒche originaires ou en provenance du Kenya et de Tanzanie (1). Ces mesures sont encore en vigueur. la Commission a adoptØ, en avril 1997, les dØcisions 97/272/CE, 97/273/CE et 97/274/CE En outre, relatives (cid:224) certaines mesures de protection (cid:224) l(cid:146)Øgard de certains produits de la pŒche originaires respectivement du Kenya, d(cid:146)Ouganda et de Tanzanie (2). Celles-ci imposaient un contr(cid:244)le systØmatique de la prØsence de salmonelles sur l(cid:146)ensemble des produits de la pŒche entrant dans la CommunautØ. Les mesures ont ØtØ adoptØes suite (cid:224) une visite d(cid:146)inspection qui a confirmØ l(cid:146)importante contamination microbiologique de l(cid:146)eau du lac Victoria et le traitement dans des conditions d(cid:146)hygiŁne insuffisantes des produits de la pŒche dans ces pays. Suite (cid:224) l(cid:146)insuffisance des mesures appliquØes par les autoritØs sanitaires de ces pays pour contr(cid:244)ler l(cid:146)ØpidØmie de cholØra qui s(cid:146)y Øtait dØclenchØe (cid:224) la fin de 1997, de nouvelles mesures de protection ont ØtØ adoptØes par la dØcision de la Commission 97/878/CE du 23 dØcembre 1997 relative (cid:224) certaines mesures de protection (cid:224) l(cid:146)Øgard de certains produits de la pŒche originaires d(cid:146)Ouganda, du Kenya, de Tanzanie et du Mozambique (3). Ces mesures ont ØtØ confirmØes par la dØcision de la Commission 98/84/CE du 16 janvier 1998 relative (cid:224) certaines mesures de protection (cid:224) l(cid:146)Øgard de certains produits de la pŒche originaires ou en provenance d(cid:146)Ouganda, du Kenya, de Tanzanie et du Mozambique et abrogeant 20. 6. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 170 E/45 la dØcision 97/878/CE (4). Les mesures adoptØes comprenaient le contr(cid:244)le systØmatique de la prØsence de Vibrio cholerae et Vibrio parahaemolyticus sur tous les produits de la pŒche. En raison du temps nØcessaire pour effectuer ces contr(cid:244)les, l(cid:146)importation de produits frais a ØtØ interdite. Ces mesures ont ØtØ levØes le 30 juin 1998 par la dØcision de la Commission 98/418/CE abrogeant la dØcision 98/84/CE relative (cid:224) certaines mesures de protection (cid:224) l(cid:146)Øgard de certains produits de la pŒche en provenance ou originaires de l(cid:146)Ouganda, du Kenya, de la Tanzanie et du Mozambique et modifiant la certification sanitaire concernant certains produits de la pŒche originaires ou en provenance de l(cid:146)Ouganda, du Kenya et du Mozambique (5). La situation actuelle dans cette rØgion n(cid:146)a pas encore entra(cid:238)nØ de demandes spØcifiques de projets ou de soutien de la part d(cid:146)un des trois pays concernØs. Cependant, l(cid:146)Ouganda, le Kenya et la Tanzanie ont re(cid:231)u des conseils circonstanciØs de la Commission sur la maniŁre d(cid:146)amØliorer le niveau de leurs laboratoires d(cid:146)essais et de leurs procØdures d(cid:146)exportation. Il est certain que si l(cid:146)un d(cid:146)entre eux venait (cid:224) conclure qu(cid:146)il n(cid:146)a pas les compØtences nØcessaires pour effectuer lui-mŒme ces amØliorations, la Commission serait prŒte (cid:224) lui apporter son aide selon la/les demande(s), en vertu de l(cid:146)actuelle convention de LomØ. En outre, la Commission Ølabore actuellement un projet applicable (cid:224) tous les (cid:201)tats d(cid:146)Afrique, des Cara(cid:239)bes et du Pacifique (ACP) sur le renforcement du contr(cid:244)le de la qualitØ du poisson dans les pays ACP. La Commission a dØj(cid:224) re(cid:231)u un certain nombre de demandes officielles de ces pays. Il est prØvu que le ComitØ du Fonds europØen de dØveloppement approuvera ce projet s(cid:146)Ølevant (cid:224) 5 millions d(cid:146)euros d(cid:146)ici la fin 1999. Dans un premier temps, cette somme permettra d(cid:146)aider les pays ACP (cid:224) crØer un cadre juridique, de dØvelopper des codes de bonne conduite pour les industries locales, d(cid:146)Øtablir des institutions et des services compØtents, de former les ressources humaines aux procØdures de contr(cid:244)le de la qualitØ, de former le personnel de laboratoire et de mettre en place des laboratoires. (1) (2) (3) (4) (5) JO L 98 du 13. 4. 1999. JO L 108 du 25. 4. 1997. JO L 356 du 31. 12. 1997. JO L 15 du 21. 1. 1998. JO L 190 du 4. 7. 1998. (2000/C 170 E/050) QUESTION (cid:201)CRITE E-1595/99 posØe par Christoph Konrad (PPE-DE) au Conseil (20 septembre 1999) Objet: Mandataires et coordinateurs spØciaux de l(cid:146)UE 1. Combien l(cid:146)UE compte-t-elle de mandataires coordonnateurs spØciaux, actifs et inactifs (c(cid:146)est-(cid:224)-dire seulement nommØs? Qui sont-ils concrŁtement? Pour quelle(s) rØgion(s)/pays sont-ils compØtents et dans quelle mesure coopŁrent-ils avec d(cid:146)autres organisations internationales? 2. Sur quelle base juridique ces personnes sont-elles nommØes? Quelle est la durØe de leur mandat? Oø sont-ils basØs et oø se dØroule la partie essentielle de leurs activitØs? De quelle enveloppe financiŁre et matØrielle (en ce compris leur budget de voyage) disposent-ils? De combien de personnes leurs Øquipes sont-elles composØes (organigramme)? La nomination, 3. le 2 juillet 1999, du mandataire spØcial de l(cid:146)UE pour le pacte de stabilitØ pour l(cid:146)Europe du Sud-Est (M. Bodo Hombach) est venue (cid:224) expiration le 31 juillet 1999 sauf confirmation formelle conformØment (cid:224) l(cid:146)article 2 (action commune). La dØcision formelle sur le pacte de stabilitØ peut-elle Œtre considØrØe comme une confirmation (cid:224) cet Øgard? 4. Comment expliquer que coexistent maintenant deux forums de l(cid:146)UE pour le processus de stabilitØ dans l(cid:146)Europe du Sud-Est, (cid:224) savoir a) le processus Royaumont placØ sous la responsabilitØ du mandataire spØcial de l(cid:146)UE, M. Roumeliotis, qui a son siŁge (cid:224) Thessalonique et un budget de 550 000 euros pour la pØriode allant de mai 1999 (cid:224) mai 2000 et b) le pacte de stabilitØ placØ sous la responsabilitØ du mandataire spØcial de l(cid:146)UE, M. B. Hombach, qui a son siŁge (cid:224) Bruxelles et un budget de 850 000 euros pour 1999? Quelles sont les t(cid:226)ches respectives de ces deux forums et (cid:224) qui doivent-ils faire rapport et rendre des comptes (le cas ØchØant, (cid:224) M. J. Solana, le nouveau «M. PESC»)?


title: PERGUNTA ESCRITA E-1573/99 apresentada por Hiltrud Breyer (Verts/ALE) à Comissão. Ausência de valores-limite para a dioxina e os PCB.

eurovoc_concepts:
food inspection
foodstuff
foodstuffs legislation
toxic substance

text: C 170 E/36 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/037) PERGUNTA ESCRITA E-1571/99 apresentada por Hiltrud Breyer (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: Comercializa(cid:231)ªo ilegal de milho geneticamente manipulado do grupo Pioneer Em in(cid:237)cios de Maio de 1999, foi revelado que o grupo produtor de sementes Pioneer Hi-Bred vendera no Sul da Alemanha milho geneticamente manipulado cuja comercializa(cid:231)ªo nªo se encontra autorizada. TerÆ a Comissªo sido informada desta viola(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes comunitÆrias e da lei alemª relativa (cid:224) 1. engenharia genØtica? 2. 3. Quando foi a Comissªo informada da referida viola(cid:231)ªo (indica(cid:231)ªo da data)? Que medidas pensa a Comissªo adoptar e que consequŒncias tirarÆ desta viola(cid:231)ªo? Resposta dada pela ComissÆria M. Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (21 de Outubro de 1999) Em 31 de Maio de 1999, a Comissªo foi informada de que, no Sul da Alemanha, tinham sido distribu(cid:237)das sementes, algumas das quais poderiam ser geneticamente manipuladas e nªo tendo recebido a aprova(cid:231)ªo da Comunidade. Os organismos geneticamente modificados (OGM) em causa foram descobertos em embalagens de milho Pioneer supostamente livre de OGM. A alegada viola(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes comunitÆrias carece ainda de confirma(cid:231)ªo. A viola(cid:231)ªo da lei alemª nªo tem de ser avaliada pela Comissªo (tanto quanto respeita ao direito comunitÆrio). A Comissªo convidou as autoridades alemªs a tomarem posi(cid:231)ªo. Dado que estªo ainda a decorrer ensaios tendentes a confirmar (ou infirmar) a presen(cid:231)a de OGM nªo-autorizados, carecemos por enquanto de resposta. De acrescentar que, na fase actual, parece prematuro utilizar o termo «viola(cid:231)ªo», visto a questªo ter ainda de ser avaliada. (2000/C 170 E/038) PERGUNTA ESCRITA E-1573/99 apresentada por Hiltrud Breyer (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo Objecto: AusŒncia de valores-limite para a dioxina e os PCB (1 de Setembro de 1999) (cid:192) luz do esc(cid:226)ndalo da dioxina na BØlgica e tendo em conta que, no quinto considerando da Decisªo da Comissªo de 3 de Junho de 1999, se constata que nªo foram fixados valores mÆximos para a contamina(cid:231)ªo por dioxinas dos diversos produtos alimentares de base e gØneros aliment(cid:237)cios e que nªo existem a n(cid:237)vel internacional, comunitÆrio ou nacional valores mÆximos para a dioxina, pergunta-se (cid:224) Comissªo: 1. Por que motivo nªo estabeleceu a Comissªo um valor-limite para os PCB, as dioxinas e outros compostos de cloro? 2. Quando tenciona a Comissªo corrigir esta omissªo? 3. 4. Para que data precisa se prevŒ a adop(cid:231)ªo de uma directiva ou de um regulamento que estabele(cid:231)a os valores-limite supramencionados? Existem iniciativas por parte da Comissªo visando instituir, a n(cid:237)vel da UE, uma central de controlo dos gØneros aliment(cid:237)cios independente e neutral? 20. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 170 E/37 5. SerÆ verdade que nªo existem, a n(cid:237)vel da UE, quaisquer disposi(cid:231)ıes jur(cid:237)dicas aplicÆveis a produtos animais e a produtos vegetais que prevejam limites mÆximos para os PCB? Resposta dada pelo ComissÆrio Liikanen em nome da Comissªo (18 de Outubro de 1999) Em matØria de dioxinas e policlorobifenilos (PCB), nªo existe actualmente qualquer norma internacional reconhecida que fixe limites mÆximos em fun(cid:231)ªo dos tipos de alimentos. Os estudos sobre a matØria sªo pouco precisos. Com base em pareceres cient(cid:237)ficos nacionais, certos Estados-membros jÆ estabeleceram limites para determinados alimentos, embora tais limites nem sempre sejam convergentes. No contexto da «crise da dioxina» que eclodiu na BØlgica em finais de Maio de 1999, a Comissªo viu-se for(cid:231)ada a adoptar medidas de emergŒncia, incluindo taxas de PCB a respeitar nas produ(cid:231)ıes de origem animal. A Decisªo 1999/449 da Comissªo, de 9 de Julho de 1999 (1), impıe assim limites mÆximos de PCB para o leite e os produtos (cid:224) base de leite, bem como para os produtos derivados de carne de aves de capoeira. Por outro lado, a Decisªo 1999/0551/CE da Comissªo, de 6 de Agosto de 1999 (2), que altera a Decisªo 1999/0449/CE, fixa limites mÆximos provis(cid:243)rios para as carnes de bovino e su(cid:237)no, bem como para os produtos derivados dessas carnes. Estes n(cid:237)veis apenas sªo aplicÆveis aos casos de contamina(cid:231)ªo detectados na BØlgica, uma vez que a expressªo da contamina(cid:231)ªo por dioxinas ou por PCB pode variar consoante os casos. As disposi(cid:231)ıes adoptadas pela Comissªo tŒm em conta os limites impostos em diversos Estados-membros, caso esses limites existam. A Comissªo jÆ solicitou aos comitØs cient(cid:237)ficos europeus que se pronunciem a fim de dispor de um parecer europeu que lhe permita, se for caso disso, prever a aplica(cid:231)ªo de limites comunitÆrios de PCB. Por outro lado, no que respeita aos valores-limite das taxas de dioxinas nos alimentos, a Comissªo iniciou, em Junho de 1998, um estudo aprofundado dos n(cid:237)veis de contamina(cid:231)ªo registados nos produtos alimentares em diversos Estados-membros. Esse estudo insere-se no programa de coopera(cid:231)ªo cient(cid:237)fica entre os Estados-membros (SCOOP). Os resultados preliminares do referido estudo, que deverªo encontrar- -se dispon(cid:237)veis muito brevemente, bem como os resultados dos trabalhos em curso no (cid:226)mbito do Centro Comum de Investiga(cid:231)ªo (Instituto dos Materiais e Medidas de ReferŒncia), permitirªo uma melhor aprecia(cid:231)ªo do risco e constituirªo a base de ulteriores reflexıes. Entretanto, a Comissªo continua a basear-se na avalia(cid:231)ªo cient(cid:237)fica da Organiza(cid:231)ªo Mundial de Saœde (OMS), que recomendou a observ(cid:226)ncia de uma dose diÆria admiss(cid:237)vel de dioxinas de 1 a 4 picogramas por quilograma de massa corporal. Ao fixar estes valores, a OMS pretendia salvaguardar ao mÆximo a saœde humana. Simultaneamente, a OMS reconhece a existŒncia de um «ru(cid:237)do de fundo» de dioxinas em todos os pa(cid:237)ses industrializados que nªo pode ser ignorado. AtØ 1999, os planos de vigil(cid:226)ncia elaborados nos Estados-membros tinham essencialmente por objectivo evitar a coloca(cid:231)ªo no mercado de leite e produtos (cid:224) base de leite contaminados. A partir de 2000, a Comissªo solicitarÆ que essa vigil(cid:226)ncia seja alargada (cid:224) carne e ao peixe. Os resultados destes planos de vigil(cid:226)ncia deverªo permitir adquirir uma ideia precisa da situa(cid:231)ªo actual na Europa. Por outro lado, no estado actual do direito comunitÆrio e abstraindo dos teores fixados nas decisıes da Comissªo relativas ao caso espec(cid:237)fico da crise da dioxina na BØlgica, o anexo I, parte B, ponto 21 da Directiva 1999/0029/CE do Conselho, de 22 de Abril de 1999, relativa (cid:224)s subst(cid:226)ncias e produtos indesejÆveis nos alimentos para animais (3) prevŒ um teor mÆximo de dioxinas na polpa de citrinos. AlØm disso, encontra-se em debate uma proposta que estabelece limites para o teor de PCB nas matØrias-primas e nos produtos acabados destinados (cid:224) alimenta(cid:231)ªo animal. Finalmente, encontra-se em estudo pela Comissªo a instala(cid:231)ªo de uma agŒncia independente para a alimenta(cid:231)ªo. As op(cid:231)ıes previstas no que respeita a esta estrutura serªo apresentadas antes do final do ano no Livro Branco que propıe um plano de ac(cid:231)ªo sobre a seguran(cid:231)a alimentar. -(1) (2) (3) JO L 175 de 10. 7. 1999. JO L 209 de 7. 8. 1999. JO L 115 de 4. 5. 1999


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1389/99 von Klaus-Heiner LEHNE Diskriminierung von EU-Bürgern in der Bundesrepublik Deutschland

text: 29. 1. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 27 E/37 Ma(cid:223)nahmen zu treffen, die zur Erreichung dieses Ziels erforderlich sind; hierzu geh(cid:246)rt auch die Festlegung der Modalit(cid:228)ten f(cid:252)r die Einbeziehung der Aufgaben der WEU, die notwendig sein werden, damit die Union ihrer neuen Verantwortung im Bereich der Petersberg-Aufgaben gerecht werden kann. Das Ziel besteht darin, bis Ende des Jahres 2000 die notwendigen Beschl(cid:252)sse zu fassen. Der EU-Vorsitz wird dem Europ(cid:228)ischen Rat in Helsinki einen Zwischenbericht vorlegen. 3. In Artikel 11 des Vertrags (cid:252)ber die Europ(cid:228)ische Union ist vorgesehen, da(cid:223) die Gemeinsame Au(cid:223)en- und Sicherheitspolitik unter anderem die Wahrung des Friedens und die St(cid:228)rkung der internationalen Sicherheit entsprechend den Grunds(cid:228)tzen der Charta der Vereinten Nationen zum Ziel hat. Der Europ(cid:228)i- sche Rat hat diesen Grundsatz in K(cid:246)ln bekr(cid:228)ftigt. Das Ziel des Europ(cid:228)ischen Rates lag eindeutig darin, die Gemeinsame Au(cid:223)en- und Sicherheitspolitik dadurch zu st(cid:228)rken, da(cid:223) hierf(cid:252)r die erforderlichen Mittel zur Wahrnehmung von Aufgaben zur Krisen- bew(cid:228)ltigung vorgesehen wurden. Die Frage der kollektiven Verteidigung der Mitgliedstaaten wurde (cid:129) ebenso eindeutig (cid:129) ausgeklammert; in den Schlu(cid:223)folgerungen des Europ(cid:228)ischen Rates wird daran erinnert, da(cid:223) die NATO, und nicht die Politik der Union, das Fundament der kollektiven Verteidigung ihrer Mitglieder bleibt. (2000/C 27 E/042) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1385/99 von Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Diskriminierung niederl(cid:228)ndischer Unternehmer durch deutsche Steuergesetzgebung 1. Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) der Bundesrat am 19. 3. 1999 einen Gesetzentwurf f(cid:252)r eine neue Steuergesetzgebung angenommen hat, zu dem auch Artikel 50 a) Absatz 7 und 8 des Einkommenssteuer- gesetzes geh(cid:246)ren? 2. Trifft es zu, da(cid:223) diese Regelung zur Folge hat, da(cid:223) die Auftraggeber ausl(cid:228)ndischer Unternehmen, die Arbeiten in Deutschland ausf(cid:252)hren (eventuell als Subunternehmer), 25 % der Brutto-Auftragssumme zur Abf(cid:252)hrung an die Steuerbeh(cid:246)rde einbehalten m(cid:252)ssen? Teilt die Kommission die Auffassung, da(cid:223) ausl(cid:228)ndische Unternehmen aufgrund dieser Ma(cid:223)nahme bei 3. der (cid:220)bernahme von Auftr(cid:228)gen in Deutschland Zur(cid:252)ckhaltung (cid:252)ben und da(cid:223) sich daraus eine Beein- tr(cid:228)chtigung des freien Personen-, Waren- und Dienstleistungsverkehrs ergibt? 4. Welche Haltung vertritt die Europ(cid:228)ische Kommission hinsichtlich dieser Regelung und ihrer Zu- l(cid:228)ssigkeit, und welche Ma(cid:223)nahmen wird sie eventuell ergreifen? (2000/C 27 E/043) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1389/99 von Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Diskriminierung von EU-B(cid:252)rgern in der Bundesrepublik Deutschland Seit dem 1. April ist das Einkommensteuerrecht in der Bundesrepublik Deutschland ge(cid:228)ndert worden. Gem(cid:228)(cid:223) § 50 a Absatz 7 des Einkommensteuergesetzes sind deutsche Auftraggeber, die einem ausl(cid:228)ndi- schen Auftragnehmer, darunter auch EU-B(cid:252)rgern bzw. EU-Unternehmern, Auftr(cid:228)ge erteilten, verpflichtet, nur 75 % des vereinbarten Werklohns zu bezahlen und die (cid:252)brigen 25 % direkt an das Finanzamt in Deutschland zur Abdeckung m(cid:246)glicher Steuerschulden der ausl(cid:228)ndischen Unternehmer abzuf(cid:252)hren. Diese Regelung f(cid:252)hrt zu einer Diskriminierung von Auftragnehmern aus anderen EU-Staaten. Dazu ergeben sich folgende Fragen: 1. Wie beurteilt die Kommission diese neuen Bestimmungen des deutschen Steuergesetzgebers? 2. Was gedenkt die Europ(cid:228)ische Kommission gegen diese andere EU-B(cid:252)rger diskriminierenden Bestim- mungen zu unternehmen?