title: PREGUNTA ESCRITA P-1423/99 de Antonios Trakatellis (PPE-DE) a la Comisión. Relaciones UE-Turquía y seguridad nuclear.

text: 20. 6. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 170 E/9 (2000/C 170 E/009) PREGUNTA ESCRITA P-1423/99 de Antonios Trakatellis (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1999) Asunto: Relaciones UE-Turqu(cid:237)a y seguridad nuclear La decisi(cid:243)n del Gobierno turco de construir una central nuclear en la zona s(cid:237)smica de Akuyu en Turqu(cid:237)a, cuyas obras correr(cid:237)an a cargo de una empresa conjunta internacional, con la instalaci(cid:243)n de reactores del tipo CANDU que, segœn datos recientes, plantean problemas de seguridad y no responden a las normas internacionales de seguridad, constituye una amenaza para la vida de los habitantes del MediterrÆneo, de los Balcanes, del Mar Negro y de Oriente Medio. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n de quØ informaciones dispone al respecto y en quØ fase se encuentra el proyecto de construcci(cid:243)n de 1. la central nuclear; si tiene intenci(cid:243)n de plantear este asunto ante las instituciones europeas competentes, incluido en el 2. marco de las relaciones entre la Uni(cid:243)n Europea y Turqu(cid:237)a, con miras a suspender dicho proyecto; si, a la vista de la posici(cid:243)n del Consejo Europeo de Luxemburgo acerca de la capacidad de Turqu(cid:237)a 3. para adherirse a la UE y del cumplimiento de los criterios establecidos por el Consejo Europeo de Copenhague, entre los que se halla la adopci(cid:243)n del acervo comunitario en materia de seguridad nuclear y protecci(cid:243)n del medio ambiente por parte de aquellos pa(cid:237)ses que desean convertirse en Estados miembros de la Uni(cid:243)n, puede admitir la UE la instalaci(cid:243)n de una central nuclear como Østa, que representa una amenaza para la salud pœblica de los habitantes de Grecia y de los pa(cid:237)ses de la regi(cid:243)n; 4. si puede aprobarse la propuesta de reglamento de la Comisi(cid:243)n sobre la intensificaci(cid:243)n de la Uni(cid:243)n Aduanera entre la UE y Turqu(cid:237)a, que prevØ la aproximaci(cid:243)n de las legislaciones con vistas a la adopci(cid:243)n del acervo comunitario, as(cid:237) como acciones que incluyen la protecci(cid:243)n del medio ambiente, con una financiaci(cid:243)n superior a 135 millones de euros, cuando la decisi(cid:243)n del Gobierno turco en favor de la construcci(cid:243)n de esta central nuclear va en contra de los objetivos establecidos en dicha propuesta de reglamento? Respuesta del Sr. Verheugen en nombre de la Comisi(cid:243)n (18 de octubre de 1999) Las informaciones recabadas por la Comisi(cid:243)n indican que las autoridades turcas aœn no han adoptado decisi(cid:243)n alguna sobre la adjudicaci(cid:243)n del contrato relativo a la construcci(cid:243)n de la central nuclear de Akuyu. Esas informaciones no indican ninguna fecha en la cual se adoptarÆ tal decisi(cid:243)n. Por consiguiente, parece prematuro afirmar que se va a elegir un determinado tipo de reactor. El tipo de reactor CANDU al cual Su Seæor(cid:237)a hace referencia corresponde a una sola de las tres ofertas examinadas por las autoridades turcas. Segœn Østas, los candidatos elegidos deberÆn poder demostrar una reputaci(cid:243)n reconocida en la concepci(cid:243)n, la construcci(cid:243)n y los resultados de dos centrales nucleares como m(cid:237)nimo, una de las cuales al menos debe poder servir de referencia al proyecto Akuyu. Conviene finalmente recordar que la Comisi(cid:243)n, si bien sigue atentamente el expediente de la construcci(cid:243)n de la central de Akuyu, no tiene competencia para participar en las decisiones relativas a la construcci(cid:243)n y al lugar elegido para la central. Las autoridades turcas, y en particular la Autoridad Turca de la Energ(cid:237)a At(cid:243)mica (TAEA), son las responsables de tales decisiones. En cuanto a las cuestiones de seguridad y respeto del medio ambiente en relaci(cid:243)n con este proyecto, las autoridades turcas han indicado en el pasado que el lugar de Akuyu se eligi(cid:243) tras detenidos estudios, sismol(cid:243)gicos, geol(cid:243)gicos y medioambientales entre otros. En particular, por lo que se refiere a la inestabilidad de la regi(cid:243)n de Akuyu desde el punto de vista s(cid:237)smico, segœn la Agencia Internacional de la Energ(cid:237)a At(cid:243)mica (AIEA), los planes previstos para la central nuclear tienen en cuenta la posibilidad de un terremoto mÆs fuerte que cualquiera de los registrados en esta regi(cid:243)n y parten de la hip(cid:243)tesis de que el epicentro se sitœe en el emplazamiento mismo de la central, y no en la l(cid:237)nea de falla mÆs pr(cid:243)xima, situada a 20 kil(cid:243)metros de ese lugar. Segœn la AIEA, el dramÆtico terremoto ocurrido en el mes de agosto en el Noroeste de Turqu(cid:237)a no tendr(cid:237)a repercusiones tØcnicas en las hip(cid:243)tesis sostenidas para estos cÆlculos. C 170 E/10 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 6. 2000 Respecto de la cooperaci(cid:243)n entre la Comunidad y Turqu(cid:237)a en materia de energ(cid:237)a, hasta ahora ha sido relativamente limitada, a falta, sobre todo, de una asistencia financiera adecuada para Turqu(cid:237)a. Sin embargo, la estrategia europea con respecto a Turqu(cid:237)a adoptada por la Comisi(cid:243)n en marzo de 1998 (1) a petici(cid:243)n del Consejo Europeo de Luxemburgo con el fin de preparar a Turqu(cid:237)a a la adhesi(cid:243)n, prevØ dar un nuevo impulso a esa cooperaci(cid:243)n. Las cuestiones relativas a la energ(cid:237)a nuclear, incluidas las relacionadas con la seguridad y el respeto del medio ambiente podr(cid:237)an discutirse en este marco. La Comisi(cid:243)n (2) present(cid:243) dos propuestas de Reglamento en octubre de 1998 destinadas a prestar apoyo financiero a la estrategia europea. Su adopci(cid:243)n por la autoridad presupuestaria deber(cid:237)a permitir materia- lizar finalmente la cooperaci(cid:243)n energØtica. (1) COM(98) 124 final. (2) DO C 408 de 29. 12. 1998. (2000/C 170 E/010) PREGUNTA ESCRITA E-1427/99 de Gerhard Hager (NI) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1999) Asunto: Ayudas INTERREG para K(cid:228)rnten/Eslovenia El Estado Federado austr(cid:237)aco de K(cid:228)rnten constituye una de las regiones que optan a ayudas de INTERREG. Lo mismo sucede en el caso de Eslovenia, en tanto que Estado que limita con la UE. Eslovenia ha obtenido fondos de este programa en el marco de la ampliaci(cid:243)n del aeropuerto de Liubliana. Segœn la informaci(cid:243)n de que dispongo, algunos proyectos dejaron de apoyarse en K(cid:228)rnten debido a esta circunstancia. Por consiguiente, ¿puede decir la Comisi(cid:243)n: 1. A cuÆnto ascienden los fondos de INTERREG pagados a Eslovenia? 2. QuØ proyectos en fase de planificaci(cid:243)n, ejecuci(cid:243)n o ya concluidos se financian o han sido financiados hasta el momento en Eslovenia con cargo a INTERREG? 3. A cuÆnto ascendieron los fondos de INTERREG pagados en K(cid:228)rnten (en el mismo per(cid:237)odo que para Eslovenia)? 4. QuØ proyectos de K(cid:228)rnten para los que se solicitaban crØditos de INTERREG se rechazaron y con quØ argumentos? 5. Es consciente la Comisi(cid:243)n de la relaci(cid:243)n directa o indirecta entre los proyectos que no se han financiado en K(cid:228)rnten y la financiaci(cid:243)n simultÆnea de proyectos en Eslovenia? Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (11 de octubre de 1999) El programa Interreg IIA Austria-Eslovenia se aplica a las regiones de Unterk(cid:228)rnten y Klagenfurt-Villach en Carintia, y de S(cid:252)dweststeiermark y Oststeiermark, en Estiria. El programa se centra en las regiones fronterizas Wolfsberg, V(cid:246)lkermarkt, Villach-Stadt, Villach-Land, Klagenfurt-Stadt y Klagenfurt-Land, en Carintia, y Deutschlandsberg, Leibnitz y Radkersburg, en Estiria. Eslovenia no es una regi(cid:243)n subvencionable dentro del programa Interreg IIA Austria-Eslovenia, por lo que no recibe un respaldo financiero del mismo. Interreg IIA puede s(cid:243)lo financiar proyectos situados en la Comunidad. Los proyectos deben tener un carÆcter claramente transfroterizo y estar orientados a la cooperaci(cid:243)n con regiones vecinas. Los proyectos conexos en el lado esloveno de la frontera pueden financiarse a travØs del programa CBC de cooperaci(cid:243)n transfronteriza de PHARE. Para el per(cid:237)odo 1995-1999, Eslovenia cuenta con un presupuesto indicativo de 14 millones de euros procedentes de dicho programa CBC y destinados a la cooperaci(cid:243)n transfronteriza con Austria


title: WRITTEN QUESTION E-1573/99 by Hiltrud Breyer (Verts/ALE) to the Commission. Lack of limit values for dioxins and PCBs.

eurovoc_concepts:
food inspection
foodstuff
foodstuffs legislation
toxic substance

formats: html pdf print

text: C 170 E/36 Official Journal of the European Communities EN 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/037) WRITTEN QUESTION E-1571/99 by Hiltrud Breyer (Verts/ALE) to the Commission (1 September 1999) Subject: Illegal marketing of genetically modified maize by the Pioneer seed company At the beginning of May 1999 it became known that the Pioneer Hi-Bred seed company in southern Germany had purchased genetically modified maize that had not received approval. 1. Was the Commission informed of this infringement of EU regulations and of the infringement of the German law on genetic engineering? 2. On what date was the Commission informed about the infringement? 3. What measures will the Commission take and what conclusions will it draw from this infringement? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (21 October 1999) The Commission was informed on 31 May 1999 that, in southern Germany, seed was distributed which possibly contained genetically modified seed that had not received approval in the Community. The genetically modified organisms (GMOs) mentioned have been found in sacks of supposedly GMO-free Pioneer maize. The alleged infringement of Community law has yet to be confirmed. The infringement of German law does not have to be assessed by the Commission (as far as Community law is not concerned). The Commission has invited the German authorities to take a position. As tests to confirm whether there were unauthorised GMOs present or not are still ongoing, there is no reply as yet. It should be added that for the time being, it appears to be premature to use the word (cid:145)infringement(cid:146), since the question still needs to be assessed. (2000/C 170 E/038) WRITTEN QUESTION E-1573/99 by Hiltrud Breyer (Verts/ALE) to the Commission (1 September 1999) Subject: Lack of limit values for dioxins and PCBs In view of the dioxin scandal in Belgium and the fact that recital 5 of the Commission decision of 3 June 1999 noted that no maximum levels for dioxin contamination are set for individual basic ingredients and foodstuffs and that there are no maximum levels for dioxins at international, Community or national level: 1. Why has the Commission failed to set a limit value for PCBs, dioxins or other chlorine compounds? 2. When will the Commission correct this omission? 3. When exactly can a directive or regulation containing such limit values to be expected? 4. Is the Commission taking steps to set up an independent, neutral foodstuffs monitoring centre at EU level? 20. 6. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 170 E/37 5. Is it correct that there are no EU legal provisions for either animal or plant products that provide for maximum levels of PCBs? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (18 October 1999) At the moment there is no recognised international legislation setting maximum dioxin and polychlori- nated biphenyl (PCB) levels according to the type of food. Research into the subject is also vague. Some Member States have already set maximum levels for certain foods on the back of national scientific opinions, but these levels do not always coincide. After the (cid:145)dioxin crisis(cid:146) that broke out in Belgium at the end of May 1999, the Commission was obliged to take urgent measures which incorporated maximum PCB levels in products of animal origin. Commission Decision 1999/0449/EC of 9 July 1999 (1) therefore imposes maximum PCB levels for milk, dairy products and poultry. In addition, Commission Decision 1999/0551/EC of 6 August 1999 (2) amending Decision 1999/0449/EC sets provisional maximum levels for beef, pork and products derived from these meats. These levels only apply to the contamination cases uncovered in Belgium as dioxin and PCB contamination manifests itself in different ways according to each individual case. The provisions taken by the Commission take into account the maximum levels imposed in several Member States, where these exist. The Commission has already asked European scientific committees to give their opinion in order for a European viewpoint to consider implementing maximum PCB levels across the Community. to be reached which would allow the Commission, if necessary, Furthermore, as far as limit values for dioxin levels in food is concerned, in June 1998 the Commission began an in-depth study into the contamination levels found in foodstuffs in several Member States. This study is part of the Scientific Co-operation Programme between Member States (SCOOP). The preliminary results of this study, which should be available very soon, and of work under way at the Joint Research Centre (Institute for reference materials and measurements) will give a better idea of the risk involved and provide a basis for further discussion. In the meantime, the Commission(cid:146)s basis is still the scientific evaluation of the World Health Organisation (WHO) which has recommended a tolerable daily intake (TDI) of 1 to 4 picograms per kilogram of body weight per day for dioxins. By setting this level, the WHO hopes to safeguard human health as far as possible. At the same time, the WHO recognises that there is a (cid:145)background level(cid:146) of dioxin in all industrialised countries which cannot be ignored. Until 1999, plans to monitor the situation in Member States were essentially intended to prevent contaminated milk and dairy products entering the market. As of the year 2000, the Commission will ask that meat and fish is also monitored. The results of such monitoring should allow us to have a precise idea of the current situation in Europe. Furthermore, as Community law stands, and leaving aside the levels set in Commission decisions on the specific case of the dioxin crisis in Belgium, a maximum dioxin level for citrus pulp is included in Annex I, Section B(21), of Council Directive 1999/0029/EC of 22 April 1999 on the undesirable substances and products in animal nutrition (3). A proposal setting maximum PCB levels in raw materials and finished goods intended for animal nutrition is also currently being discussed. Finally, the Commission is currently studying the possibility of setting up an independent European food agency. Possible options concerning this body will be presented before the end of the year in the white paper proposing a food safety action plan. (1) OJ L 175, 10. 7. 1999. (2) OJ L 209, 7. 8. 1999. (3) OJ L 115, 4. 5. 1999


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1452/99 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle. Liikenteen turvallisuus ja yhdenmukaistaminen.

eurovoc_concepts:
approximation of laws
harmonisation of standards
road safety
safety device
signalling device
standard
traffic regulations

text: 20. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 170 E/17 Lis(cid:228)ksi erityisesti perheviljelmiin sovelletaan yhteis(cid:246)n toimenpiteit(cid:228), joilla parannetaan maatilarakenteiden tehokkuutta. N(cid:228)ihin tukiin kuuluvat erityisesti ja ne my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n nyky(cid:228)(cid:228)n Galicialle tavoitteen 1 maatalousohjelman yhteydess(cid:228). Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosasto k(cid:228)ytti t(cid:228)llaisten toimenpiteiden rahoittamiseen 4 153 miljoonaa pesetaa, mik(cid:228) merkitsee 19 prosenttia Espanjan tavoite 1 -alueille tarkoitetuista rahaston menoista. investointituet Uudella maaseudun kehitt(cid:228)mispolitiikalla, joka on yhteisen maatalouspolitiikan toinen tukipilari, taataan perhetiloille my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)n tuen jatkuvuus. Lis(cid:228)ksi uusi tukikehys on joustavampi ja antaa alueellisille virnaomaisille mahdollisuuden mukauttaa toimenpiteet omien alueittensa erityisiin tarpeisiin ja olosuhtei- siin. Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemia erityisi(cid:228) ongelmia voidaan n(cid:228)in ollen k(cid:228)sitell(cid:228) asianmukai- sesti. (2000/C 170 E/018) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1452/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Liikenteen turvallisuus ja yhdenmukaistaminen Euroopan unionin komissio kiinnitt(cid:228)(cid:228) paljon huomiota liikenteen alaan. T(cid:228)m(cid:228) johtuu mm. siit(cid:228), ett(cid:228) kyseess(cid:228) ei ole pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n mahdollisimman nopeiden ja ymp(cid:228)rist(cid:246)yst(cid:228)v(cid:228)llisten yhteyksien luominen paikan A ja paikan B v(cid:228)lille, vaan my(cid:246)s eurooppalaisen maantie- ja rautatieliikenteen turvallisuuden parantaminen. Kysyn liikenteen turvallisuudesta seuraavaa: (cid:129) Onko komissio k(cid:228)sitellyt j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) olevia kysymyksi(cid:228) tai onko niist(cid:228) annettu oikeudellisia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)k- si(cid:228)? (cid:129) Jos vastaus on my(cid:246)nteinen, pyyd(cid:228)n tarkempia tietoja keskustelujen nykytilanteesta, s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksist(cid:228) ja mahdollisista siirtym(cid:228)ajoista. 1. Kuinka monta ajoneuvon kuljettajia koskevaa s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)st(cid:228) EU on hyv(cid:228)ksynyt t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228)? Voiko unionin kansalainen kuljettaa ajoneuvoa ajokortitta, 2. ottaminen viiv(cid:228)styy? jos kansallisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n 3. Onko Euroopassa yhten(cid:228)ist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)ntely(cid:228) rekisterikilven muodosta ja optisesta ulkoasusta? Onko Euroopassa yhten(cid:228)ist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)ntely(cid:228) oikealle k(cid:228)(cid:228)ntymisest(cid:228) liikennevalojen punaisen valon 4. palaessa? Onko mahdollista, ett(cid:228) liikennevalojen valosignaaleilla olisi erilaisia merkityksi(cid:228) eri 5. (keltainen (cid:129) v(cid:228)lkkyv(cid:228) valo)? j(cid:228)senvaltioissa Onko Euroopassa s(cid:228)(cid:228)nnelty liikennemerkkien k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) sek(cid:228) niiden optisesta ulkoasusta (v(cid:228)rien 6. k(cid:228)ytt(cid:246))? K(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)nk(cid:246) unionissa yhten(cid:228)isi(cid:228) pakokaasurajoituksia henkil(cid:246)- ja kuorma-autoille? Jos ei k(cid:228)ytet(cid:228), 7. niin kuinka suuri on lievimm(cid:228)n ja tiukimman raja-arvon vaihteluv(cid:228)li? Onko Euroopan maanteill(cid:228) voimassa yleinen turvavy(cid:246)n k(cid:228)ytt(cid:246)pakko sek(cid:228) yhten(cid:228)iset nopeusrajoituk- 8. set? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 1999) 1. Ajoneuvojen valmistusta koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n eli tyyppihyv(cid:228)ksynn(cid:228)n suhteen yhteis(cid:246) on ollut eritt(cid:228)in aktiivinen. T(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) on annettu yli 50 direktiivi(cid:228), joista monia on my(cid:246)hemmin muutettu C 170 E/18 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 6. 2000 jolloin on voitu ottaa huomioon ajoneuvosuunnittelun tekninen kehitys. t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ll(cid:228), N(cid:228)ill(cid:228) s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksill(cid:228) voidaan katsoa olevan suora tai ep(cid:228)suora vaikutus kuljettajan turvallisuuteen. Luettelo n(cid:228)ist(cid:228) direktiiveist(cid:228) toimitetaan parlamentin j(cid:228)senelle sek(cid:228) parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)lle. Tyyppihyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228) koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n lis(cid:228)ksi ajoneuvojen kuljettajien turvallisuuteen vaikuttavan yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n piiriin kuuluvat tieliikenteen sosiaalilains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n yhdenmukaistamisesta 20. jou- lukuuta 1985 annettu neuvoston asetus (ETY) 3820/85 (1), tieliikenteen valvontalaitteista 20. joulukuuta 1985 annettu asetus (ETY) 3821/85, jossa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n kuljettajien lepoaikoja, yhteis(cid:246)n ajokortista 29. hein(cid:228)- kuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/0439/ETY (2), moottoriajoneuvojen ja niiden per(cid:228)vaunujen katsastusta koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 20. joulukuuta 1996 annettu neuvoston direktiivi 96/0096/EY (3), tiettyjen moottoriajoneuvoluokkien nopeudenrajoittimien asentamisesta ja k(cid:228)y- t(cid:246)st(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228) 10. helmikuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/0006/ETY (4), v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin 3,5 tonnia painavien ajoneuvojen turvav(cid:246)iden pakollista k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n joulukuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/0671/ETY (5) sek(cid:228) suuri m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 16. vaarallisten aineiden kuljetusta koskevia s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksi(cid:228) (21. marraskuuta 1994 annettu direktiivi 94/0055/ EY (6)). Yhteis(cid:246)n ajokortista annettu direktiivi 91/0439/ETY ei koske moottoriajoneuvoja, 2. joiden suurin rakenteellinen nopeus on korkeintaan 50 km/h tai joissa on korkeintaan 50 cm3:n moottori. Direktiivi ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n koske maa- ja mets(cid:228)taloudessa k(cid:228)ytett(cid:228)vi(cid:228) ajoneuvoja. J(cid:228)senvaltiot voivat siis sallia ajokortitta ajon t(cid:228)llaisilla ajoneuvoilla alueellaan olevilla yleisill(cid:228) teill(cid:228). J(cid:228)senvaltioissa on my(cid:246)s kansalaisia, joilla on ajokortti mutta jotka eiv(cid:228)t ole koskaan suorittaneet ajokoetta, koska he ovat hankkineet ajokorttinsa ennen ajokokeen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ottoa omassa maassaan. 3. Rekisterikilvist(cid:228) ei ole yleisohjeita, mutta siit(cid:228) mihin ne on kiinnitett(cid:228)v(cid:228) ajoneuvossa, on annettu ohjeet. Lis(cid:228)ksi moottoriajoneuvojen ja niiden per(cid:228)vaunujen rekister(cid:246)intij(cid:228)senvaltion tunnusmerkin tunnus- tamisesta yhteis(cid:246)n sis(cid:228)isess(cid:228) liikenteess(cid:228) on annettu 3. marraskuuta 1998 neuvoston asetus (EY) 2411/ 98 (7). 4. ja 5. Yhteis(cid:246) ei ole antanut s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksi(cid:228) liikennevaloista. Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talous- komission (UN-ECE) vuonna 1968 tekem(cid:228) liikennemerkkej(cid:228) koskeva yleissopimus koskee my(cid:246)s liikenne- valoja (23 ja 24 artikla). Siin(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) ajoneuvon on pys(cid:228)hdytt(cid:228)v(cid:228) punaisen valon palaessa kun taas vilkkuva keltainen valo tarkoittaa, ett(cid:228) matkaa voi jatkaa mutta varovaisuutta noudattaen. On kuitenkin huomattava, ett(cid:228) kaikki j(cid:228)senvaltiot eiv(cid:228)t ole allekirjoittaneet t(cid:228)t(cid:228) yleissopimusta eiv(cid:228)tk(cid:228) kaikki sovella sit(cid:228) t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti. Komissiolla ei ole valtuuksia valvoa, soveltavatko j(cid:228)senvaltiot t(cid:228)t(cid:228) sopimusta t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)i- sesti. J(cid:228)senvaltiot, jotka eiv(cid:228)t noudata yleissopimusta, voivat vapaasti sallia liikenteen k(cid:228)(cid:228)ntyminen oikealle punaisen valon palaessa sek(cid:228) vilkkuvan keltaisen valon. 6. Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) ei koske liikennemerkkej(cid:228). Kukin j(cid:228)senvaltio saa p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) liikennemerkkiens(cid:228) v(cid:228)reist(cid:228). Liikennemerkkej(cid:228) koskevassa yleissopimuksessa UN-ECE:ssa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n yhten(cid:228)inen ulkomuoto liikennemerkeille, joilla varoitetaan moottoriajoneuvolla liikkuvia. Siin(cid:228) ei kuitenkaan yhdenmukaisteta suuntamerkkien v(cid:228)ri(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on taas muistettava, ett(cid:228) kaikki j(cid:228)sen valtiot eiv(cid:228)t ole allekirjoitta- neet t(cid:228)t(cid:228) sopimusta. 7. Moottoriajoneuvojen ottomoottoreiden kaasujen aiheuttaman ilman pilaantumisen est(cid:228)miseksi toteu- tettavia toimenpiteit(cid:228) koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 20. maaliskuuta 1970 anne- tussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 70/0220/ETY (8), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivill(cid:228) 98/0077/EY (9), on paljon yhteis(cid:246)n ajoneuvojen tyyppihyv(cid:228)ksynn(cid:228)st(cid:228) annettuja s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), jotka koskevat pakokaasuja. N(cid:228)iss(cid:228) direktiiveiss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n pakollisista yhdenmukaisista pakokaasup(cid:228)(cid:228)st(cid:246)standardeista. Ajoneuvojen pakokaasup(cid:228)(cid:228)st(cid:246)standardien tarkastuksen sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) katsastuksesta s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s mootto- riajoneuvojen ja niiden per(cid:228)vaunujen katsastusta koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 20. joulukuuta 1996 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 96/0096/EY (10). 20. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 170 E/19 V(cid:228)hemm(cid:228)n kuin 3,5 tonnia painavien ajoneuvojen turvav(cid:246)iden pakollista k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevan j(cid:228)senval- 8. tioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 16. joulukuuta 1991 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 91/0671/ ETY (11) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n turvav(cid:246)iden k(cid:228)ytt(cid:246)pakosta ajoneuvojen etu- ja takaistuimilla. Euroopan teill(cid:228) ei ole yhten(cid:228)ist(cid:228) nopeusrajoitusta. EYVL L 370, 31. 12. 1985. EYVL L 237, 24. 8. 1991. EYVL L 46, 17. 2. 1997. EYVL L 57, 2. 3. 1992. EYVL L 373, 31. 12. 1991. EYVL L 319, 12. 12. 1994. EYVL L 299, 10. 11. 1998. EYVL L 76, 6. 4. 1970. EYVL L 286, 23. 10. 1998. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) EYVL L 46, 17. 2. 1997. (11) EYVL L 373, 31. 12. 1991. (2000/C 170 E/019) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1463/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Kanadan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ehdotus C-27 Otsikossa mainittua Kanadan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ehdotusta C-27, joka Euroopan komission mukaan ei ole kansainv(cid:228)lisen oikeuden mukainen, ei ole muutettu Kanadan parlamentin lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)menettelyn aikana, vaikka komissio on sit(cid:228) useaan otteeseen pyyt(cid:228)nyt. Kes(cid:228)kuussa 1999 pidetyss(cid:228) EU:n ja Kanadan huippu- kokouksessa t(cid:228)m(cid:228)n vakavan kysymyksen k(cid:228)sittely ei edistynyt, ja siten Kanadan aluevesien ulkopuolella tapahtuvaa kalastusta koskevasta lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) pysyy ennallaan, mik(cid:228) (cid:148)huolestuttaa yhteis(cid:246)(cid:228) suuresti(cid:148), kuten komissio totesi vastauksessaan aiempaan, ennen huippukokousta esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)ni kysymykseen (E-0942/99) (1). Voiko komissio tiedottaa, mihin toimiin se aikoo ryhty(cid:228) vastatakseen Kanadan haluttomuuteen ratkaista t(cid:228)m(cid:228) vakava ongelma, sill(cid:228) niin kauan kun sit(cid:228) ei ratkaista se haittaa EU:n ja Kanadan v(cid:228)lisi(cid:228) suhteita? (1) EYVL C 348, 3. 12. 1999, s. 145. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (26. lokakuuta 1999) Yhteis(cid:246)n huoli Kanadan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) (Kanadan laki nro C-27), jolla pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n vuonna 1995 tehty hajallaan olevia ja laajasti vaeltavia kalakantoja koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien sopimus, on noussut yhdeksi t(cid:228)rkeimmist(cid:228) kysymyksist(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n ja Kanadan suhteissa. Kes(cid:228)kuussa 1999 pidetyn yhteis(cid:246)n ja Kanadan v(cid:228)lisen huippukokouksen alla yhteydet Kanadaan lis(cid:228)(cid:228)ntyiv(cid:228)t sek(cid:228) asiantunti- jatasolla ett(cid:228) poliittisella tasolla juuri jonka k(cid:228)sittelyss(cid:228) on nyt saavutettu t(cid:228)m(cid:228)n ongelman vuoksi, merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) edistyst(cid:228). Kanada on antanut kirjalliset lausunnot, joissa selvennet(cid:228)(cid:228)n vuonna 1994 annetun aluevesirajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n sek(cid:228) nyt hyv(cid:228)ksytyn uuden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n soveltamisalaa ja vakuute- taan, ett(cid:228) uusi lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) on laadittu t(cid:228)ysin YK-sopimuksen mukaiseksi ja sen soveltamisessa noudatetaan kyseist(cid:228) sopimusta. Komissio pit(cid:228)(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) lausuntoja tyydytt(cid:228)vin(cid:228) ja vaikeimpia poliittisia kysymyksi(cid:228) ratkaistuina. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) komissio antoi 30. syyskuuta 1999 yhdess(cid:228) Kanadan kanssa verbaalinootin, jossa ilmoitetaan yhteis(cid:246)n ymm(cid:228)rt(cid:228)v(cid:228)n asiaan liittyv(cid:228)t poliittiset seikat ja pit(cid:228)v(cid:228)n itsell(cid:228)(cid:228)n oikeuden ottaa my(cid:246)hemmin kantaa er(cid:228)isiin Kanadan kalastuslains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n muihin aluevesirajat ylitt(cid:228)viin piirteisiin. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) voi olla tarpeen ottaa k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi er(cid:228)it(cid:228) teknisempi(cid:228), viel(cid:228) ratkaisematta olevia oikeudellisia kysymyksi(cid:228) sen j(cid:228)lkeen, kun komissio on analysoinut Kanadan antamat t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanos(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset. Komis- sion ja Kanadan asiantuntijat tapaavat toisensa t(cid:228)t(cid:228) varten l(cid:228)hiaikoina


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1592/99 från Glyn Ford (PSE) till kommissionen. Diskriminering av fotbollspelare.

eurovoc_concepts:
labour law
professional sport

text: 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/11 Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (4 oktober 1999) Den s(cid:229) kallade makrillboxen inr(cid:228)ttades av r(cid:229)det 1983 som en (cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)r att skydda de stora kon- centrationerna av icke k(cid:246)nsmogen makrill i detta omr(cid:229)de. Kommissionens vetenskapliga och tekniska fiskerikommittØ utv(cid:228)rderade makrillboxen 1992 och f(cid:246)reslog d(cid:229) att den skulle beh(cid:229)llas i sin nuvarande form. Denna bed(cid:246)mning gjordes trots att det stod klart att icke k(cid:246)nsmogen makrill numera (cid:229)terfinns inom ett stort omr(cid:229)de i gemenskapens v(cid:228)stliga fiskevatten (1). Det verkar d(cid:228)rf(cid:246)r som om det b(cid:228)sta s(cid:228)ttet att skydda denna makrill (cid:228)r att beh(cid:229)lla makrillboxen of(cid:246)r(cid:228)ndrad. Makrillboxen kommer inte att genomg(cid:229) n(cid:229)gra st(cid:246)rre f(cid:246)r(cid:228)ndringar till f(cid:246)ljd av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 f(cid:246)r bevarande av fiskeresurserna genom tekniska (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r skydd av unga exemplar av marina organismer (2), en f(cid:246)rordning som b(cid:246)rjar till(cid:228)mpas den 1 januari 2000. I korthet g(cid:229)r best(cid:228)mmelserna om makrillboxen ut p(cid:229) att det inte f(cid:229)r f(cid:246)rekomma n(cid:229)got riktat fiske efter makrill i omr(cid:229)det, med undantag f(cid:246)r fiske med garn eller handlinor fr(cid:229)n fartyg. Om dessa och (cid:246)vriga tekniska villkor f(cid:246)r makrillfiske (cid:228)r uppfyllda f(cid:229)r fiske bedrivas inom de nationella (cid:229)rskvoterna f(cid:246)r det v(cid:228)stliga makrillbest(cid:229)ndet. Det (cid:228)r ett k(cid:228)nt faktum att en mycket stor del av den makrill som finns runt Cornwalls kuster (cid:129) inklusive den som finns i makrillboxen (cid:129) inte (cid:228)r k(cid:246)nsmogen. Om man fastst(cid:228)ller en slutlig kvot p(cid:229) cirka 30 000 ton f(cid:246)r detta omr(cid:229)de skulle det med st(cid:246)rsta sannolikhet inneb(cid:228)ra att den sammanlagda f(cid:229)ngsten av icke k(cid:246)nsmogen makrill (cid:246)kade. Detta (cid:228)r givetvis inte (cid:246)nskv(cid:228)rt om man str(cid:228)var efter att bevara fiskbest(cid:229)nden. (1) (2) SEK(92) 2347. EGT L 125, 27. 4. 1998. (2000/C 219 E/015) SKRIFTLIG FR¯GA E-1592/99 fr(cid:229)n Glyn Ford (PSE) till kommissionen (1 september 1999) ˜mne: Diskriminering av fotbollspelare Med tanke p(cid:229) att Bosman-domen borde g(cid:228)lla medborgare i gemenskapens medlemsstater, EES och vissa stater med vilka EG hade associeringsavtal inklusive Turkiet, Tunisien, Marocko, Algeriet, Polen, Ungern, Slovakien, Tjeckiska republiken, Rum(cid:228)nien, Bulgarien och de baltiska staterna: Kan kommissionen bekr(cid:228)fta att det skulle vara olagligt om fotbollsorganisationer eller nationella myndigheter diskriminerade medbor- gare fr(cid:229)n stater med associeringsavtal, som redan spelade fotboll inom EU? Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (12 oktober 1999) Gemenskapens associerings- och samarbetsavtal med Turkiet, Tunisien, Algeriet och Marocko och Europa- avtalen med Polen, Ungern, Slovakien, Tjeckiska republiken, Rum(cid:228)nien, Bulgarien och de baltiska staterna inneh(cid:229)ller en best(cid:228)mmelse om lika behandling av arbetstagare vad g(cid:228)ller arbetsvillkor och l(cid:246)n. Kommissionen anser d(cid:228)rf(cid:246)r att arbetstagare som (cid:228)r medborgare i dessa l(cid:228)nder skall behandlas p(cid:229) samma s(cid:228)tt som gemenskapsmedborgare n(cid:228)r de (cid:228)r lagligt anst(cid:228)llda i medlemsstaterna


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1424/99 van Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA Betrekkingen tussen de EU en Argentinië op visserijgebied

eurovoc_concepts:
Argentina
agreement (EU)
fishing agreement


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1431/99 esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle. Komission tekemät sopimukset ulkopuolisten konsulttien kanssa.

eurovoc_concepts:
European Commission
administrative transparency
contract
management audit
public contract
supervisory power

text: 20. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 170 E/11 Yhteis(cid:246)n It(cid:228)valtaa ja Sloveniaa koskevan INTERREG IIA -ohjelmaa varten k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) oleva kokonaisbudjetti on 8 911 657 euroa vuosiksi 1995(cid:129)1999. T(cid:228)st(cid:228) budjetista K(cid:228)rnten on oikeutettu saamaan 4 078 318 euroa ja Steiermark 4 833 339 euroa. Komissio on maksanut t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) It(cid:228)vallalle 4 879 800 euroa. Liittovaltion hallitus on v(cid:228)litt(cid:228)nyt K(cid:228)rntenin osavaltiolle yhteens(cid:228) 25 217 184 It(cid:228)vallan shillinki(cid:228) (1 832 600 euroa). INTERREG IIA -ohjelmasta saa tukea 150 hanketta, joista 54 on saatu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. Koska hankkeiden valinta on keskitetty j(cid:228)senvaltioille ja alueille, komissiolla ei ole hallussaan luetteloa haetuista hankkeista, jotka on hyl(cid:228)tty. Kaikkien hankkeiden tulee t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) yleiset valinta- ja ensisijaisuusperusteet ohjelma tasolla sek(cid:228) ohjelmassa mainitut erityiset valinta- ja ensisijaisuusperusteet toimenpide tasolla. Valinta- ja ensisijaisuusperusteista sovitaan j(cid:228)senvaltioiden ja komission kesken. Komissiolla ei ole mit(cid:228)(cid:228)n tietoja, jotka viittaisivat siihen, ett(cid:228) Slovenian hyv(cid:228)ksyttyjen hankkeiden ja K(cid:228)rntenin hyl(cid:228)ttyjen hankkeiden v(cid:228)lill(cid:228) olisi yhteys. On syyt(cid:228) huomata, ett(cid:228) INTERREG ja PHARE CBC ovat budjetin kannalta kaksi erillist(cid:228) ja erilaista rahoitusv(cid:228)linett(cid:228). Slovenian raja-alueiden hankkeita voidaan tukea ainoastaan PHARE CBC -ohjelmasta, kun taas K(cid:228)rntenin raja-alueiden hankkeita tuetaan INTERREG- ohjelmasta. (2000/C 170 E/011) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1431/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Gary Titley (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Komission tekem(cid:228)t sopimukset ulkopuolisten konsulttien kanssa Voiko komissio ilmoittaa, millaisia ovat ne sis(cid:228)iset valvontamenettelyt luonteeltaan ja tehokkuudeltaan, joita se k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) varmistaakseen, ett(cid:228) tutkimuksia koskevat sopimukset tehd(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ysin objektiivisella tavalla, erityisesti rajoitetun tarjousmenettelyn yhteydess(cid:228)? Voiko komissio kommentoida sit(cid:228), miten asianmukaista on k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) rajoitettua tarjousmenettely(cid:228) sopimus- ten tekemiseen tutkimuksista, joiden johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset vaikuttavat huomattavasti uusien lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ehdotus- ten sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:246)n? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (28. lokakuuta 1999) Komission tekemiin hankintasopimuksiin ja erityisesti tutkimussopimuksiin sovelletaan sopimustentekome- nettelyist(cid:228) ja markkinoiden koosta riippumatta yhdenvertaista kohtelua ja avoimuutta koskevia EY:n perustamissopimuksen yleisperiaatteita. N(cid:228)iden periaatteiden lis(cid:228)ksi julkisiin hankintoihin sovelletaan yhteis(cid:246)n direktiivien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimustentekomenettelyjen yhteen- sovittamisesta 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1993 annettua neuvoston direktiivi(cid:228) 93/0036/ETY (1), julkisia raken- nusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1993 annttua neuvoston direktiivi(cid:228) 93/0037/ETY (2) ja julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekome- nettelyjen yhteensovittamisesta 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1992 annettua neuvoston direktiivi(cid:228) 92/0050/ ETY (3). Julkisia hankintoja s(cid:228)(cid:228)nnell(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s Maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246)ss(cid:228) (WTO) ja ETA-maiden v(cid:228)lill(cid:228) tehtyjen julkisia hankintoja koskevien sopimusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksill(cid:228) ja erilaisiin s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksiin sis(cid:228)ltyvill(cid:228) alakohtai- silla s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksill(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) periaatteet ja s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t sis(cid:228)ltyv(cid:228)t kokonaisuudessaan varainhoitoasetuksen (4) artik- loihin. Hankintojen julkisuus on t(cid:228)rke(cid:228) tekij(cid:228) yhdenvertaisen kohtelun ja avoimuuden periaatteiden noudattami- Julkisia hankintoja koskevissa direktiiveiss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n julkistamisesta yhdess(cid:228) ainoassa tiedotus- sessa. v(cid:228)lineess(cid:228) (Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228)). Tietyn kynnysarvon ylitt(cid:228)vien hankintojen yhteydess(cid:228) komissiota kehotetaan julkaisemaan ilmoitukset my(cid:246)s Internetiss(cid:228). T(cid:228)st(cid:228) aiheesta annetuissa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n monista raja-arvoista. Jos kyse on alle 13 200 euron arvoisista hankinnoista, toimittajan valitseminen ei edellyt(cid:228) tarjouskilpailun j(cid:228)rjest(cid:228)mist(cid:228). Jos hankinnat C 170 E/12 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 6. 2000 ovat arvoltaan 13 200(cid:129)49 999 euroa, toimittaja on valittava vertaamalla v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kolmea tarjousta kesken(cid:228)(cid:228)n. Arvoltaan 50 000(cid:129)133 914 euron hankintojen toimittajan valinta perustuu tarjouksiin, jotka pyydet(cid:228)(cid:228)n yleens(cid:228) ensimm(cid:228)iseen kiinnostuksenilmaisupyynt(cid:246)(cid:246)n vastanneiden joukosta valituilta toimitta- jilta. Hankintoihin, joiden arvo on v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 133 914 euroa, on ehdottomasti sovellettava julkisia hankintoja koskevia direktiivej(cid:228), sill(cid:228) kaikki tutkimussopimukset sis(cid:228)ltyv(cid:228)t palveluhankintasopimusdirektii- vin liitteeseen IA (lukuun ottamatta joitakin ryhm(cid:228)(cid:228)n 8 kuuluvia tutkimus- ja kehityssopimuksia). P(cid:228)(cid:228)osastojen tulojen ja menojen hyv(cid:228)ksyj(cid:228)t vastaavat ensisijaisesti siit(cid:228), ett(cid:228) sopimukset tehd(cid:228)(cid:228)n puo- lueettomasti ja noudattaen kyseisiin sopimuksiin sovellettavia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). Moitteeton ja tehokas varainhoito 2000 -ohjelmassa (SEM 2000) lujitettiin p(cid:228)(cid:228)osastojen rahoitusyksikk(cid:246)jen asemaa, sill(cid:228) my(cid:246)s komission sopimusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) on parannettava. Lis(cid:228)ksi komission hankintoja ja sopimuksia k(cid:228)sittelev(cid:228) neuvoa-antava komitea (CCAM) tutkii, noudate- taanko hankintasopimuksissa, jotka eiv(cid:228)t liity yhteis(cid:246)n ulkopuolelle suuntautuviin tukiin ja joiden arvo ylitt(cid:228)(cid:228) 46 000 euroa, kyseisiin sopimuksiin sovellettavia periaatteita ja s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). Varainhoidon valvonnasta vastaava yksikk(cid:246) tarkastaa valikoivasti ennakkoon sopimuksiin liittyv(cid:228)t maksu- sitoumukset sek(cid:228) sen, noudattavatko sitoumukset hankintoja koskevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). Varainhoidon valvonnasta vastaava yksikk(cid:246) tutkii sopimusten teko- ja my(cid:246)nt(cid:228)mismenettelyt osana sis(cid:228)ist(cid:228) tilintarkastusta. Komission p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) laatii yleissuunnitelman kaikista komission yksik(cid:246)iden suunnittelemista tutkimuk- sista. Suunnitelman tavoitteena on p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyyksien v(cid:228)ltt(cid:228)minen ja p(cid:228)(cid:228)osastojen v(cid:228)lisen avoimuuden lis(cid:228)(cid:228)minen. Kun tutkimus aloitetaan, sit(cid:228) koskevat tiedot sy(cid:246)tet(cid:228)(cid:228)n yleis(cid:246)n k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevaan ADAM- tietokantaan, jossa on luettelo kaikista komission aloittamista tutkimuksista. Kun tutkimus on valmis, siit(cid:228) on laadittava yhteenvetolomake, jossa on seuraavat tiedot: tutkimuskohde, tutkimuksen nimi, tiivistelm(cid:228), arviointi ja mahdollinen julkistamisajankohta. Tutkimus, johon on liitetty lopullinen maksum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys ja yhteenvetolomake, toimitetaan t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen komission p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)n arkistoon, joka leimaa maksum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen ja toimittaa sen varainhoidon valvojalle vahvistettavaksi, jonka j(cid:228)lkeen maksu voidaan suorittaa. Rajoitetun menettelyn soveltamisesta on huomautettava, ettei julkisia hankintoja koskevissa direktiiveiss(cid:228) aseteta rajoituksia direktiivien soveltamiselle vaan avoimet ja rajoitetut menettelyt asetetaan niiss(cid:228) yhden- vertaiseen asemaan. Rajoitetun menettelyn valitsemisen tarkoituksena voi olla laadukkaiden tarjousten ja hallinnollisen tehokkuuden tavoitteleminen. On kuitenkin eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) tarjouspyynn(cid:246)n toimittajien valinnassa noudatetaan puolueettomia perusteita. Jos on kuitenkin syyt(cid:228) ep(cid:228)ill(cid:228), ett(cid:228) rajoitetun menettelyn k(cid:228)ytt(cid:246) on johtanut kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristymiseen, arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) kehotetaan ilmoittamaan siit(cid:228) komissiolle. (1) (2) (3) (4) EYVL L 199, 9. 8. 1993. EYVL L 199, 9. 8. 1993. EYVL L 209, 24. 7. 1992. EYVL L 356, 31. 12. 1977. (2000/C 170 E/012) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1434/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Euroopan puolustusteollisuus (cid:129) Espanjan merivoimateollisuuden yritykset: BazÆnin tapaus (Ferrolin tehdas) Komission joulukuussa 1997 puolustukseen liittyvien teollisuudenalojen tilanteesta antamassa tiedonan- nossa (KOM(97) 583) pidet(cid:228)(cid:228)n ensisijaisen t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228) yhten(cid:228)isten Euroopan puolustusmateriaalimarkkinoi- den luomista ja ehdotetaan t(cid:228)t(cid:228) varten yleist(cid:228) l(cid:228)hestymistapaa, jota varten luotaisiin Euroopan asevaruste- lupolitiikan toimintasuunnitelma. Komission tuolloin antamaa yhteist(cid:228) kantaa oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tarkistaa kahdeksantoista kuukautta my(cid:246)hemmin. T(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika on nyt umpeutumassa


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1416/99 του Bartho PRONK Υποδοχή προσφύγων προερχομένων από το Κοσσυφοπέδιο

eurovoc_concepts:
EU financing
Kosovo
aid to refugees

formats: pdf print

text: 29. 1. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 27 E/57 O ariumo·w tvn ly·kvn poy zoyn sth Finlandi·a ei·nai poly· mikro·w, peri·poy 70 (cid:129) 90 kefa·lia, me a·lla lo·gia anapara·gontai pe·nte zeyga·ria ly·kvn to xro·no. An synypologisuoy·n kai oi ly·koi tvn opoi·vn to endiai·thma kai o to·pow diabi·vshw bri·skonai se rvsiko· e·dafow, o ariumo·w tvn ly·kvn poy zoyn sth Finlandi·a ua mporoy·se na ypologisuei· gia to 1997 sta 120 kefa·lia. H uh·ra ly·kvn dikaiologei·tai me ba·sh to skeptiko· o·ti apotelei· katapole·mhsh zv·vn poy prokaloy·n zhmi·ew. Vsto·so h zhmi·a poy prokaloy·n oi ly·koi se oiko·sita zv·a ei·nai mikrh·. H zhmi·a poy proka·lesan ly·koi to 1997 sth bo·reia Kareli·a den jepe·rase ta 63. 912 finlandika· ma·rka. To Ypoyrgei·o Gevrgi·aw kai Dasv·n ene·krine th uh·ra 10 ly·kvn. Xa·rin sygkri·sevw, oi zhmi·ew poy proklh·uhkan stoyw tara·ndoyw apo· thn ikti·da thn adhfa·go to 1997 anh·lue se 5. 648. 700 finlandika· ma·rka. Par(cid:146) o·la ayta· den xorhgoy·ntai a·deiew gia th uh·ra thw ikti·dow thw adhfa·goy. Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (7 Oktvbri·oy 1999) H Epitroph· e·labe gnv·sh thw piuanh·w y·parjhw problhma·tvn se sxe·sh me to kynh·gi toy ly·koy sth Finlandi·a me·sv kataggeliv·n kai me·sv thw dietoy·w e·kueshw gia tiw parekkli·seiw, thn opoi·a diabi·base h Finlandi·a dyna·mei toy a·ruroy 16 thw odhgi·aw 92/43/EOK toy Symboyli·oy, thw 21hw Mai(cid:138)oy 1992, gia thn diath·rhsh tvn fysikv·n oikoto·pvn (endaithma·tvn) thw a·griaw pani·daw kai xlvri·daw (1). H e·kuesh ayth·, h opoi·a parelh·fuh apo· thn Epitroph· stiw 9 Ioyli·oy 1999, afora· ta e·th 1997 kai 1998. H Epitroph· ejeta·zei thn e·kuesh prokeime·noy na apofasi·sei gia thn nomimo·thta h· mh thw pare·kklishw o·son afora· thn uh·reysh, me pyrobo·la o·pla, ly·kvn kai a·llvn mega·lvn sarkobo·rvn. Prow ton skopo· ayto·, h Epitroph· zh·thse apo· tiw finlandike·w arxe·w na thw para·sxoyn symplhrvmatike·w plhrofori·ew sxetika· me to endexo·meno na syntre·xoyn eidikoi· lo·goi dyna·mei toy a·ruroy 16 thw odhgi·aw toy Symboyli·oy 92/43/EOK. Oi plhrofori·ew ayte·w e·fuasan sthn Epitroph· ton Ay·goysto toy 1999. tan oloklhrvuei· h ana·lysh· toyw, h Epitroph· ua la·bei o·la ta tyxo·n endeiknyo·mena me·tra. (1) EE L 206 thw 22. 7. 1992. (2000/C 27 E/068) GRAPTH ERVTHSH E-1416/99 ypobolh·: Bartho Pronk (PPE-DE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Ypodoxh· prosfy·gvn proerxome·nvn apo· to Kossyfope·dio H ypodoxh· tvn prosfy·gvn poy proe·rxontai apo· to Kossyfope·dio dhmioyrgei· o·lo kai megaly·tera problh·mata. Sto plai·sio thw epei·goysaw ayth·w ypodoxh·w, uevrei· h Epitroph· o·ti ua mporoy·se na antimetvpisuei· to endexo·meno xrhsimopoi·hshw ploi·vn poy diaue·toyn ton apaitoy·meno ejoplismo· kai thn aparai·thth ikano·thta filojeni·aw merikv·n ekatonta·dvn prosfy·gvn; Apa·nthsh toy kyri·oy van den Broek ej ono·matow thw Epitroph·w (16 Septembri·oy 1999) Ea·n h erv·thsh toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy anafe·retai sthn ypodoxh· me·sa sthn epikra·teia thw Koino·thtaw prosfy·gvn apo· to Kossyfope·dio, diete·uhsan 14,3 ekat. € apo· ton koinotiko· proy¤ pologismo· sta kra·th me·lh gia thn ypodoxh· kai th fronti·da toyw. Oi sygkekrime·new leptome·reiew sxetika· me th ste·gash aytv·n tvn prosfy·gvn apotelei· me·rimna tvn kratv·n melv·n, alla· sto me·tro poy mporei· na gnvri·zei h Epitroph·, den xrhsimopoih·uhkan ploi·a gia th ste·gash· toyw. Ea·n h erv·thsh toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy anafe·retai sthn ypodoxh· me·sa sthn perioxh· (Albani·a, prv·hn Gioygkoslabikh· Dhmokrati·a thw Makedoni·aw kai Mayroboy·nio) prosfy·gvn kai metatopisue·ntvn apo· to Kossyfope·dio, toy·to e·labe th morfh· ei·te ypodoxh·w se oikoge·neiew filojeni·aw ei·te se strato·peda prosfy·gvn. H Koino·thta, me·sv thw Yphresi·aw Anurvpistikh·w Boh·ueiaw, symmetei·xe sth leitoyrgi·a tvn stratope·dvn aytv·n. H xrh·sh ploi·vn den ei·xe ejetasuei·. Ea·n, o·mvw, h erv·thsh toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy anafe·retai sth xrh·sh ploi·vn gia thn ypodoxh· me·sa sto Kossyfope·dio tvn prosfy·gvn aytv·n kai tvn metatopisue·ntvn oi opoi·oi epe·strecan sto Kossyfope·- dio tiw teleytai·ew ebdoma·dew, ayto·, profanv·w den ejeta·suhke. H pleiono·thta tvn ato·mvn aytv·n e·xoyn h·dh epistre·cei ei·te ston to·po katagvgh·w tvn ei·te stega·zontai se oikoge·neiew se a·lla me·rh sto Kossyfope·dio


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1425/99 dell'on. Gary TITLEY Contratti assegnati dalla Commissione nel settore della legislazione a tutela dei consumatori

eurovoc_concepts:
EU policy
consultancy
consumer protection
services contract


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1500/99 del Hans KRONBERGER Direktiivi 96/92/EY sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä

eurovoc_concepts:
Austria
application of EU law
competition law
electrical industry
market access


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1524/99 van Luis BERENGUER FUSTER Steun van de Spaanse regering aan elektriciteitsbedrijven

eurovoc_concepts:
Spain
common commercial policy
control of State aid
electrical industry
privatisation
restriction on competition
suspension of aid


title: PERGUNTA ESCRITA P-1523/99 apresentada por Hiltrud Breyer (Verts/ALE) à Comissão. Medição das dioxinas nos produtos alimentares.

eurovoc_concepts:
evaluation method
foodstuff
health risk
product safety
toxic substance

text: 20. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 170 E/31 parque e refor(cid:231)ar as suas perspectivas de emprego a longo prazo. A decisªo financeira foi igualmente tomada no quadro da pol(cid:237)tica do BEI de apoio ao investimento das pequenas e mØdias empresas. O projecto foi igualmente considerado em virtude das suas repercussıes positivas no turismo na regiªo e nos sectores de servi(cid:231)os associados. Na altura em que o BEI tomou a sua decisªo, o projecto disponha de uma licen(cid:231)a de planeamento emitida pelas autoridades italianas. Nªo se encontrava abrangido pela Directiva 85/337 e a Directiva 97/11 nªo era aplicÆvel. Todavia, as consequŒncias ambientais do projecto foram analisadas pelas autoridades italianas. Tendo em conta a natureza do projecto e os critØrios da selec(cid:231)ªo enumerados no anexo III da Directiva 97/11, estas autoridades chegaram (cid:224) conclusªo de que o projecto nªo exigiria uma AIA integral. (1) JO L 73 de 14. 3. 1997. (2000/C 170 E/031) PERGUNTA ESCRITA P-1523/99 apresentada por Hiltrud Breyer (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo Objecto: Medi(cid:231)ªo das dioxinas nos produtos alimentares (1 de Setembro de 1999) Uma carta da indœstria alemª BLL de produtos alimentares, com data de Junho de 1999, contØm a informa(cid:231)ªo de que as autoridades belgas declaram os produtos finais isentos de dioxinas, apesar de as respectivas provas serem apresentadas unicamente com base em projec(cid:231)ıes feitas a partir de 7 PCB. Este mØtodo de projec(cid:231)ªo poderÆ eventualmente ser aplicado no dom(cid:237)nio dos (cid:243)leos usados e dos lubrificantes, mas nªo no dos produtos alimentares. TerÆ a Comissªo sido informada acerca deste mØtodo censurÆvel de projec(cid:231)ªo por parte das 1. autoridades belgas? PensarÆ a Comissªo, como a deputada, que, devido ao elevado potencial de risco dos PCB, nªo 2. deveriam realizar-se projec(cid:231)ıes arbitrÆrias? EstarÆ a Comissªo de acordo com a deputada, ao considerar que um valor de toler(cid:226)ncia de 3. 1 a 4 pg/kg Ø totalmente absurdo e arbitrÆrio e nªo garante a exclusªo de riscos para a saœde? 4. Quando definirÆ a Comissªo valores-limite para o teor de dioxinas dos produtos alimentares, a fim de p(cid:244)r termo (cid:224) situa(cid:231)ªo escandalosa da ausŒncia de limites fixos e da auto-regulamenta(cid:231)ªo irresponsÆvel no campo da indœstria dos produtos alimentares? 5. TerÆ a Comissªo conhecimento de que a AgŒncia de Protec(cid:231)ªo do Ambiente (EPA) realizou novos estudos nos EUA que provam existir um nœmero muito maior de PCB (do que os meros sete designados por n(cid:243)s) classificados como t(cid:243)xicos? ConhecerÆ a Comissªo o referido estudo? Que conclusıes tirarÆ da(cid:237)? Resposta dada por David Byrne em nome da Comissªo (15 de Outubro de 1999) A contamina(cid:231)ªo dos produtos alimentares comunicada pela BØlgica (cid:224) Comissªo e aos outros Estados- -membros, em 27 de Maio de 1999, caracteriza-se por n(cid:237)veis anormais de dioxinas em gorduras recicladas e utilizadas acidentalmente na alimenta(cid:231)ªo de certas explora(cid:231)ıes de cria(cid:231)ªo de aves de capoeira, su(cid:237)nos e bovinos. A Comissªo examinou os diferentes estudos efectuados sobre esta contamina(cid:231)ªo espec(cid:237)fica. Estes estudos mostram que pode ser evidenciada nas gorduras pela presen(cid:231)a de 7 is(cid:243)meros de bifenilos policlorados (PCB), a saber, os is(cid:243)meros 28, 52, 101, 118, 138, 153 e 180. Este mØtodo de detec(cid:231)ªo nªo Ø adequado para outra contamina(cid:231)ªo por dioxinas que ocorra num contexto diferente: deveriam entªo ser utilizados outros PCB como marcadores da contamina(cid:231)ªo pelas dioxinas ou mesmo outros marcadores, caso a contamina(cid:231)ªo por dioxinas nªo esteja associada (cid:224) presen(cid:231)a de PCB. Em cada caso de contamina(cid:231)ªo acidental por dioxinas, procura-se pois os marcadores mais fiÆveis, que nªo sªo necessariamente os mais t(cid:243)xicos. Tendo em conta o tempo, o custo e o material tØcnico necessÆrio para a pesquisa de dioxinas em alimentos, poucos laborat(cid:243)rios se encontram capacitados para realizar este tipo de anÆlise. No caso de uma investiga(cid:231)ªo alargada, Ø pois sempre prefer(cid:237)vel recorrer a anÆlises menos dispendiosas e mais rÆpidas incidindo sobre os PCB, marcadores fiÆveis mas que permitem a identifica(cid:231)ªo dos produtos contaminados e que podem, se for caso disso, conduzir (cid:224) pesquisa das dioxinas. C 170 E/32 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 6. 2000 No que respeita ao estabelecimento de valores-limite para os n(cid:237)veis de dioxinas nos alimentos, a Comissªo iniciou, em Junho de 1998, um estudo aprofundado dos n(cid:237)veis de contamina(cid:231)ªo verificados nos produtos alimentares em vÆrios Estados-membros. Este estudo insere-se no (cid:226)mbito do programa de coopera(cid:231)ªo cient(cid:237)fica entre os Estados-membros (SCOOP). Os resultados preliminares deste estudo, que devem estar dispon(cid:237)veis muito em breve, bem como os dos trabalhos em curso do Centro Comum de Investiga(cid:231)ªo e do Instituto de Materiais e Medi(cid:231)ıes de ReferŒncia, permitirªo uma melhor aprecia(cid:231)ªo dos riscos e constitui- rªo a base para futuras reflexıes. Esperando poder dispor de elementos que lhe permitam pronunciar-se acerca dos valores-limite de dioxinas nos alimentos, a Comissªo baseou-se na avalia(cid:231)ªo cient(cid:237)fica da Organiza(cid:231)ªo Mundial de Saœde (OMS) que recomendou o cumprimento de uma dose diÆria admiss(cid:237)vel (DDA) de 1 a 4 picogramas por quilograma de peso corporal por dia para as dioxinas. Ao fixar este n(cid:237)vel, a OMS desejava tanto quanto poss(cid:237)vel preservar a saœde humana reconhecendo ao mesmo tempo que existe um «ru(cid:237)do de fundo» de dioxinas em todos os pa(cid:237)ses industrializados. Os programas de vigil(cid:226)ncia estabelecidos nestes pa(cid:237)ses e, nomeadamente, nos Estados-membros, visavam essencialmente, atØ 1999, evitar a comercializa(cid:231)ªo de leite e de produtos lÆcteos contaminados. A Comissªo proporÆ aos Estados-membros que pesquisem a presen(cid:231)a de dioxinas e de PCB na totalidade das carnes, peixes e produtos derivados a partir do ano 2000. (2000/C 170 E/032) PERGUNTA ESCRITA E-1534/99 apresentada por Jan Mulder (ELDR) ao Conselho (8 de Setembro de 1999) Objecto: Aplica(cid:231)ªo do regulamento relativo aos novos alimentos e ingredientes alimentares Como o Conselho deve saber, recentemente foram comercializados no Reino Unido (cid:129) sob a designa(cid:231)ªo «Benecol» (cid:129) diversos produtos (nomeadamente margarina, minarina e queijo) que incluem um produto designado «stanol» que visa reduzir o teor de colesterol. O fabricante destes novos produtos recorreu (cid:224) homologa(cid:231)ªo e comercializa(cid:231)ªo prØvias na Finl(cid:226)ndia de um produto de margarina que tambØm contØm «stanol», pelo que nªo se aplica ao mesmo o Regulamento (CE) no 258/97( (1) (novos alimentos e ingredientes alimentares). 1. Na opiniªo do Conselho, deve a Comissªo (cid:129) aquando da aprecia(cid:231)ªo de produtos previamente comercializados e aos quais Ø aplicÆvel o Regulamento (CE) no 258/97 (cid:129) ter conhecimento do teor e alcance da homologa(cid:231)ªo concedida no Estado-membro em apre(cid:231)o? Neste contexto, faz alguma diferen(cid:231)a se a homologa(cid:231)ªo foi concedida a um produto ou um ingrediente? Pode o Conselho averiguar se a Comissªo (cid:129) quando apreciou se o Regulamento (CE) no 258/97 era 2. ou nªo aplicÆvel ao produto de margarina que deu origem ao «Benecol» ou eventualmente ao ingrediente que reduz o teor de colesterol (cid:129) tinha conhecimento da decisªo sobre a referida homologa(cid:231)ªo? Que informa(cid:231)ıes fornece esta homologa(cid:231)ªo relativamente (cid:224) diferen(cid:231)a entre o produto e o ingrediente? 3. Quais sªo os critØrios quantitativos a cumprir para proceder (cid:224) comercializa(cid:231)ªo de um determinado produto sem que o Regulamento (CE) no 258/97 lhe seja aplicÆvel, devido ao facto de o produto ou ingrediente ser utilizado em grau significativo na alimenta(cid:231)ªo humana na UE? Quais sªo os critØrios qualitativos a cumprir para que o Regulamento (CE) no 258/97 nªo seja 4. aplicÆvel a um determinado produto, com base na comercializa(cid:231)ªo prØvia do mesmo? Deve esse produto possuir a mesma composi(cid:231)ªo que o produto comercializado em grau significativo ou a sua composi(cid:231)ªo pode ser alterada? Em caso afirmativo, em que medida? O ingrediente contido no produto original pode ser inclu(cid:237)do noutros produtos sem que o Regulamento (CE) no 258/97 lhe seja aplicÆvel? A resposta a estas perguntas deve obedecer a que critØrios? 5. Na opiniªo do Conselho, cabe (cid:224) Comissªo investigar em que medida os produtos de margarina, minarina e queijo agora comercializados no Reino Unido divergem do produto que esteve na sua origem? Em caso negativo, atØ onde vai a obriga(cid:231)ªo da Comissªo de investigar? 6. Pode o Conselho indicar se a Comissªo solicitou algum parecer (cid:129) formal ou informal (cid:129) sobre a aplicabilidade do Regulamento (CE) no 258/97 aos novos produtos «Benecol»? Em caso afirmativo, qual Ø o teor desse parecer e em que se baseia? (1) JO L 43 de 14. 2. 1997, p. 1


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1434/99 di Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) alla Commissione. Industria europea della difesa ‐ Le imprese del settore navale militare spagnolo ‐ Il caso di Bazán a Ferrol.

eurovoc_concepts:
EU policy
Spain
arms industry
defence policy
industrial restructuring
shipbuilding
transnational corporation

text: C 170 E/12 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 6. 2000 compreso tra 13. 200 e 49. 999 € prima di scegliere un contraente occorre effettuare un confronto almeno fra tre offerte; per un valore compreso tra 50. 000 e 133. 914 € il contraente viene scelto tra quanti hanno risposto ad un invito a presentare offerte una volta effettuata una selezione, in generale, sulla base di un primo invito a manifestazione di interesse; per un valore superiore a 133 914 € si applicano obbligato- riamente le direttive appalti pubblici perchØ tutti i contratti per studi rientrano nell(cid:146)allegato IA degli appalti di servizi (esclusi alcuni appalti della categoria 8 riguardanti la ricerca e lo sviluppo). Sono responsabili dello svolgimento d(cid:146)una procedura d(cid:146)aggiudicazione d(cid:146)appalto oggettiva, che rispetti le norme applicabili, in primo luogo gli ordinatori delle varie direzioni generali. Nel contesto di una gestione sana ed efficace (SEM 2000), il ruolo dei servizi finanziari di ogni direzione generale Ł stato potenziato nell(cid:146)intento di migliorare anche le prassi contrattuali della Commissione. Inoltre per gli appalti non connessi agli aiuti esterni e d(cid:146)importo superiore a una soglia di 46 000 €, la commissione consultiva per gli acquisiti e gli appalti (CCAM) della Commissione esamina tutti i dossier anche sotto il profilo del rispetto dei principi e delle norme applicabili. Gli impegni di bilancio relativi ai contratti sono anche oggetto di un controllo selettivo ex ante da parte del controllo finanziario, anche sotto il profilo del rispetto delle norme di aggiudicazione. Le procedure d(cid:146)aggiudicazione e d(cid:146)erogazione sono esaminate anche nel quadro delle verifiche interne eseguite dal controllo finanziario. Infine tutti gli studi che i servizi della Commissione prevedono di far eseguire formano oggetto di una programmazione generale del Segretariato generale, la quale ha lo scopo di evitare doppioni e di assicurare una trasparenza fra tutte le direzioni generali. Al momento dell(cid:146)impegno lo studio Ł inserito nella banca dati ADAM, accessibile al pubblico, che repertoria tutti gli studi ordinati dalla Commissione. Infine lo studio, una volta terminato, deve formare oggetto di una scheda sintetica in cui figurano i seguenti elementi: oggetto, titolo, riassunto sintetico, valutazione, eventuale pubblicazione. Lo studio corredato dell(cid:146)ordine di pagamento finale Ł allora depositato con la scheda sopra menzionata presso gli archivi storici del Segretariato generale che vista l(cid:146)ordine di pagamento e lo trasmette al controllore finanziario perchØ lo visti prima del pagamento. Quanto alla scelta della procedura ristretta richiamata dall(cid:146)onorevole parlamentare, va rilevato che le direttive Appalti pubblici non ne limitano i casi di applicazione e riconoscono quindi lo stesso valore alle due procedure, aperte e ristrette. Una procedura ristretta pu(cid:242) risultare sensata nell(cid:146)ottica di una ricerca di offerte di alta qualit(cid:224), da un lato, e di efficacia amministrativa dall(cid:146)altro. ¨ tuttavia indispensabile, in questo contesto, selezionare i candidati secondo criteri oggettivi. Se per(cid:242) l(cid:146)utilizzazione di una procedura ristretta dovesse contribuire ad aggirare la messa in concorrenza, l(cid:146)onorevole parlamentare Ł invitato ad informarne la Commissione. (1) GU L 199 del 9. 8. 1993. (2) GU L 199 del 9. 8. 1993. (3) GU L 209 del 24. 7. 1992. (4) GU L 356 del 31. 12. 1977. (2000/C 170 E/012) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1434/99 di Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Industria europea della difesa (cid:129) Le imprese del settore navale militare spagnolo (cid:129) Il caso di BazÆn a Ferrol Nella sua comunicazione del dicembre 1997 sulla situazione dell(cid:146)industri connessa con la difesa (COM(97) 0583 def. ), la Commissione ritiene fondamentale instaurare un mercato europeo integrato per i materiali da difesa e propone, in applicazione di questa strategia, un(cid:146)impostazione globale che dovrebbe concretizzarsi in un piano d(cid:146)azione per una politica europea degli armamenti. La posizione comune proposta a suo tempo dalla Commissione dovrebbe essere rivista dopo 18 mesi, termine che scade proprio in questi giorni. 20. 6. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 170 E/13 D(cid:146)altra parte, alla dichiarazione effettuata il 20 aprile 1998 dai ministri della Difesa di Francia, Germania, Italia e Spagna, che ribadivano la loro volont(cid:224) di accelerare il consolidamento dell(cid:146)industria europea della difesa, ha fatto seguito una lettera di intenti sottoscritta, nel luglio 1998, dai ministri della difesa di tali Stati nonchØ dalla Svezia e dal Regno Unito. Nella dichiarazione del Consiglio europeo di Colonia tenutosi a giugno di quest(cid:146)anno (in cui sembra essere stato istituito un autentico pilastro europeo), si manifesta la volont(cid:224) politica di favorire la ristrutturazione dell(cid:146)industria della difesa. Alla luce di quanto soprammenzionato, pu(cid:242) la Commissione far sapere quali sono le possibili ripercussioni sulle imprese spagnole del settore militare, segnatamente per quanto riguarda la possibile creazione di imprese transnazionali di difesa e, in concreto, l(cid:146)impresa BazÆn situata a Ferrol, in Galizia? Risposta data dal sig. Liikanen in nome della Commissione (13 ottobre 1999) La Commissione Ł del parere che la Comunit(cid:224) deve disporre di un(cid:146)industria della difesa realmente competitiva e dinamica. Nelle sue due comunicazioni (1) (2) dedicate alla questione ha insistito sull(cid:146)urgenza di una ristrutturazione su scala europea del settore e sulla necessit(cid:224) di creare, allo stesso tempo, il quadro giuridico che permetta l(cid:146)avvio di un mercato europeo per il materiale connesso con la difesa Anche se la responsabilit(cid:224) della ristrutturazione incombe in primo luogo alle imprese stesse, il settore della difesa rimane un settore politicamente sensibile. Il ruolo dei governi in materia Ł dunque cruciale ed Ł necessario che gli Stati membri adottino tutte le misure necessarie per incoraggiare e sostenere la creazione di imprese effettivamente europee. Anche quando uno Stato membro non ha una partecipazione diretta al capitale, esso esercita comunque un(cid:146)influenza determinante grazie al suo ruolo di cliente piø importante, al suo sostegno finanziario alla ricerca e allo sviluppo (R&S), al suo contributo per il lancio di programmi, alla sua autorit(cid:224) in materia di controllo delle esportazioni e al suo potere in materia di certificazione. Rispetto agli obiettivi enunciati nella lettera di intenti firmata nel giugno 1998 e alle dichiarazioni del Consiglio europeo di Colonia del giugno 1999, gli Stati membri sembrano ora volersi concentrare sulla realizzazione di un mercato interno lasciando maggiore libert(cid:224) alle imprese per la scelta dei loro rapporti di cooperazione. La Commissione dal canto suo aderisce pienamente a questo orientamento generale, che ha sistematicamente sostenuto nelle sue comunicazioni. Per quanto concerne l(cid:146)evoluzione auspicata dalle imprese, nel senso di una promozione dei raggruppa- menti transnazionali, in sede di principio la Commissione non pu(cid:242) che rallegrarsene. Nel caso specifico dell(cid:146)impresa BazÆn, spetta a quest(cid:146)ultima scegliere i suoi orientamenti strategici in materia di cooperazione industriale, se del caso di concerto con il governo spagnolo. Per quanto concerne la posizione comune proposta dalla Commissione nella sua comunicazione del 1997 (1). , essa Ł tuttora all(cid:146)esame del Consiglio. Una sua adozione rafforzerebbe sicuramente le iniziative gi(cid:224) prese dalla Commissione conformemente al suo piano di azione (2). a favore delle industrie della difesa. (1) COM(97) 583 def. (2) COM(96) 10 def. (2000/C 170 E/013) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1436/99 di Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Progetto del governo spagnolo in vista dell(cid:146)elaborazione e dell(cid:146)adozione di un «Piano di mobilit(cid:224) geografica» Il 1o giugno 1999 il governo spagnolo ha annunciato che intende elaborare e adottare un «Piano di mobilit(cid:224) geografica» con l(cid:146)obiettivo di trasferire manodopera verso il Mediterraneo, adducendo come


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1487/99 del Marie ISLER BÉGUIN Espanjalaisen Caleras de San Cucao -yrityksen työskentelyolosuhteet ja yrityksen vaikutukset ympäristöön

eurovoc_concepts:
Spain
carcinogenic substance
earths and stones
industrial waste
infringement of EU law
occupational health
public health
waste incineration


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1378/99 af Barbara WEILER Europæisk volontørtjeneste

eurovoc_concepts:
EU policy
European defence policy
European social policy
organisation of professions
social-security harmonisation
tax harmonisation
voluntary military service

text: C 27 E/32 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/035) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1378/99 af Barbara Weiler (PSE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Europ(cid:230)isk volontłrtjeneste Deltagerne i den europ(cid:230)iske volontłrtjeneste er p. t. udsat for betydelige ulemper i forhold til andre nationale volontłrtjenester. S(cid:229)ledes er de ikke i besiddelse af en ensartet retlig status og mister deres ret til f. eks. arbejdslłsheds- og błrnepenge. Agter Kommissionen at frems(cid:230)tte forslag om en f(cid:230)lles ordning, s(cid:229)ledes at de europ(cid:230)iske volontłrers 1. retlige situation kan forbedres? 2. Hvordan bedłmmer Kommissionen perspektiverne for, at medlemsstaterne definerer en f(cid:230)lles status for den europ(cid:230)iske volontłrtjeneste, som omfatter en koordinering af den sociale beskyttelse og de skatteretlige ordninger for volontłrerne? Inden for hvilket tidsrum kan man regne med, at medlemsstaterne n(cid:229)r til enighed om en f(cid:230)lles status 3. for europ(cid:230)iske volontłrer? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding (5. oktober 1999) Kommissionen till(cid:230)gger det stor betydning at fjerne alle retlige og administrative hindringer for adgang til programmet »Europ(cid:230)isk volontłrtjeneste for unge«, for de unge europ(cid:230)iske volontłrers transnationale mobilitetet og for anerkendelsen af deres s(cid:230)rlige forhold. Programmet »Europ(cid:230)isk volontłrtjeneste for unge« gennemfłres imidlertid p(cid:229) grundlag af artikel 149 i EF- traktaten (tidligere artikel 126), i henhold til hvilken F(cid:230)llesskabet fremmer samarbejdet mellem medlems- staterne »med fuld respekt for« deres kompetence p(cid:229) omr(cid:229)det, hvilket udelukker enhver harmonisering af de eksisterende systemer. F(cid:230)llesskabets aktion har allerede p(cid:229)virket visse medlemsstaters eksisterende lovgivning, men Kommissionen inden for er af den opfattelse, at disse fremskridt stadig er utilstr(cid:230)kkelige. Den har derfor til hensigt, rammerne af opfłlgningen af grłnbogen »Almen uddannelse (cid:129) Erhvervsuddannelse (cid:129) Forskning: Hin- dringer for mobiliteten i Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab (1)«, at foresl(cid:229) en henstilling om bl. a. de unge volontłrer, som skulle tage sigte p(cid:229) anerkendelse af de s(cid:230)rlige forhold, der knytter sig til volontłrtje- nestens transnationale aktiviteter, og fjernelse af de retlige og administrative hindringer og den juridiske usikkerhed, der omgiver de unge volontłrers mobilitet. I spłrgsm(cid:229)let om social sikring af U-landsfrivillige, som ikke er en del af programmet Den Europ(cid:230)iske Volontłrtjeneste (2), bem(cid:230)rkes det, at R(cid:229)det efter forslag fra Kommissionen den 13. juni 1985 vedtog henstilling 85/308/EF (3). Kommissionen forelagde den 31. marts 1992 en fłrste rapport om anvendelsen af denne henstilling (4) og for ganske nylig, den 2. juli 1999, en ny rapport (5). (1) (2) (3) (4) (5) KOM(96) 462 endelig udg. KOM(98) 201 endelig udg. KOM(85) 260 endelig udg. SEK(92) 591 endelig udg. KOM(1999) 326 endelig udg


title: WRITTEN QUESTION No. 1420/99 by Roberta ANGELILLI Reorganisation of the fire brigade

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU policy - national policy
first aid
health policy

text: C 27 E/60 Official Journal of the European Communities EN 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/071) WRITTEN QUESTION E-1419/99 by Roberta Angelilli (NI) to the Commission (1 September 1999) Subject: Protecting jobs at the Cooperativa Ceramica Industriale, Livorno The Cooperativa Ceramica Industriale in Livorno, which has 130 employees, is Italy(cid:146)s largest producer of ceramic insulators. Recently it has been experiencing the damaging effects of the new policy being pursued by ENEL (Italy(cid:146)s national electricity company) which is intended to increase competition between suppliers by means of bulk purchasing, the awarding of supply contracts to a limited number of companies, and so on. In view of the above, can the Commission say whether or not it considers that a business strategy constitutes a serious threat to employment on account of the difficulties which it causes to many companies, in particular very small ones, which can no longer hope to win contracts? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (5 October 1999) On the basis of the information provided by the Honourable Member the Commission is unable to assess whether the measures taken by ENEL to obtain products from suppliers are in breach of the Community rules on competition or whether they are legitimate measures which entail no distortion or discrimination and are in compliance with the said rules in that a company with ENEL(cid:146)s legal and economic responsibilities is obliged to take such measures for the purposes of obtaining the products in question. As a rule, a company such as ENEL invites suppliers to compete with each other on the basis of objective conditions laid down in the specifications for public procurement contracts. Suppliers, for their part, may submit tenders either on their own or as part of a consortium if they see this as necessary in order to meet the requirements set by the authority awarding the contract or as a more suitable way of countering the competition from other tenderers. (2000/C 27 E/072) WRITTEN QUESTION E-1420/99 by Roberta Angelilli (NI) to the Commission (1 September 1999) Subject: Reorganisation of the fire brigade This question has been transformed into an oral question O-0200/99. Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (8 October 1999) The Commission does not have the information requested by the Honourable Member in its possession. Indeed, for reasons of subsidiarity, the matters in question are dealt with at Member-State level. However, we would ask the Honourable Member to refer to the Civil Defence Unit(cid:146)s website: http:// europa. eu. int/comm/dg11/civil/ which contains the (cid:145)Vade-mecum of Civil Protection in the European Union(cid:146) which includes a description of the organisation of the emergency services in the 15 Member States


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1423/99 af Antonios Trakatellis (PPE-DE) til Kommissionen. Forbindelserne EU-Tyrkiet og nuklear sikkerhed.

eurovoc_concepts:
EU relations
Türkiye
accession to the European Union
environmental protection
nuclear reactor
nuclear safety
public health
siting of power stations

text: 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/9 (2000/C 170 E/009) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1423/99 af Antonios Trakatellis (PPE-DE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Forbindelserne EU-Tyrkiet og nuklear sikkerhed Den tyrkiske regerings afgłrelse om at lade et internationalt konsortium opfłre et atomkraftv(cid:230)rk i det jordsk(cid:230)lvsplagede omr(cid:229)de Akkuyu i Tyrkiet med reaktorer af typen CANDU, der ifłlge de seneste oplysninger er forbundet med sikkerhedsproblemer og ikke opfylder de internationale sikkerhedsnormer, udgłr en trussel for befolkningen i Middelhavsomr(cid:229)det, p(cid:229) Balkan, i Sortehavsomr(cid:229)det og i Mellemłsten. Hvilke oplysninger r(cid:229)der Kommissionen over, og hvor vidt er den projekterede opfłrelse af atom- 1. kraftv(cid:230)rket kommet? Vil Kommissionen rejse spłrgsm(cid:229)let om atomkraftv(cid:230)rket over for de kompetente EU-organer og 2. inden for rammerne af EU(cid:146)s forbindelser med Tyrkiet for at f(cid:229) stoppet dette projekt? P(cid:229) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds młde i Luxembourg blev der opstillet noget kriterier for Tyrkiets tiltr(cid:230)delse 3. af EU, ligesom Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d ogs(cid:229) fastsatte nogle kriterier herfor p(cid:229) młdet i Kłbenhavn, bl. a ansłgerlandenes overholdelse af EU(cid:146)s regelv(cid:230)rk vedrłrende nuklear sikkerhed og miljłbeskyttelse. Er det p(cid:229) den baggrund muligt, at EU accepterer opfłrelsen af et s(cid:229)dant atomkraftv(cid:230)rk, som kan udgłre en trussel mod folkesundheden i Gr(cid:230)kenland og i regionen generelt? 4. Er det muligt at vedtage Kommissionens forslag til forordning om uddybning af toldunionen mellem EU og Tyrkiet, i henhold til hvilket der skal ske en indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af lovgivningen med henblik p(cid:229) overtagelse af EU(cid:146)s regelv(cid:230)rk og udvikling af foranstaltninger, der ogs(cid:229) omfatter miljłbeskyttelse med tildeling af over 135 mio €, n(cid:229)r den tyrkiske regerings afgłrelse om at opfłre et s(cid:229)dant atomkraftv(cid:230)rk er i modstrid med m(cid:229)ls(cid:230)tningerne i dette forordningsforslag? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (18. oktober 1999) Ifłlge de oplysninger, som Kommissionen har til r(cid:229)dighed, har de tyrkiske myndigheder endnu ikke truffet afgłrelse om, hvilken virksomhed der vil st(cid:229) for opfłrelsen af atomkraftv(cid:230)rket i Akkuyu. Oplysningerne angiver heller ikke, hvorn(cid:229)r en s(cid:229)dan afgłrelse vil blive truffet. Under disse omst(cid:230)ndigheder forekommer det endnu for tidligt at fasts(cid:230)tte, hvilken type reaktor der vil blive anvendt. Reaktortypen CANDU indg(cid:229)r kun i et af de tre tilbud, som de tyrkiske myndigheder er ved at undersłge. Myndighederne har oplyst, at de udvalgte ansłgere skal kunne dokumentere, at de er anerkendte for planl(cid:230)gning, opfłrelse og drift af mindst to atomkraftv(cid:230)rker, hvoraf mindst et skal kunne tjene som reference for Akkuyu-projektet. Det błr endelig understreges, at selv om Kommissionen fłlger sagen om opfłrelsen af atomkraftv(cid:230)rket i Akkuyu med stor opm(cid:230)rksomhed, har den ikke kompetence til at deltage i afgłrelserne vedrłrende opfłrelsen eller placeringen af kraftv(cid:230)rket. Det er de tyrkiske myndigheder, n(cid:230)rmere bestemt den tyrkiske atomenergi- kommission (TAEA), der st(cid:229)r for disse afgłrelser. ifłlge Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) Hvad ang(cid:229)r projektets sikkerhed og dets indvirkninger p(cid:229) miljłet, har de tyrkiske myndigheder tidligere meddelt, at omr(cid:229)det i Akkuyu er blevet valgt efter meget grundige seismiske, geologiske og miljłm(cid:230)ssige undersłgelser. Specielt hvad ang(cid:229)r de seismiske forhold i omr(cid:229)det, er der i byggeplanerne for atomkraft- v(cid:230)rket taget hłjde for muligheden for et jordsk(cid:230)lv, der er kraftigere, end noget jordsk(cid:230)lv der hidtil er registreret i dette omr(cid:229)de, og med den hypotese, at epicentret befinder sig ved selve kraftv(cid:230)rket, og ikke p(cid:229) den n(cid:230)rmeste brudlinje 20 kilometer derfra. Ifłlge IAEA ville det dramatiske jordsk(cid:230)lv, der fandt sted i det nordvestlige del af Tyrkiet i august m(cid:229)ned, ikke have haft nogen teknisk indflydelse p(cid:229) de hypoteser, der er anvendt ved disse beregninger. C 170 E/10 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 6. 2000 Samarbejdet mellem F(cid:230)llesskabet og Tyrkiet p(cid:229) energiomr(cid:229)det har til dato v(cid:230)ret ret begr(cid:230)nset p(cid:229) grund af manglende finansiel stłtte til Tyrkiet decideret I den europ(cid:230)iske strategi over for Tyrkiet (1), som blev vedtaget af Kommissionen i marts 1998 efter anmodning fra det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Luxembourg med henblik p(cid:229) at forberede Tyrkiet p(cid:229) tiltr(cid:230)delse, er der imidlertid (cid:229)bnet mulighed for at genoprette et s(cid:229)dan samarbejde. Spłrgsm(cid:229)lene om kerneenergi, herunder nuklear sikkerhed og miljłbe- skyttelse, vil kunne diskuteres inden for disse rammer. til dette omr(cid:229)de. Kommissionen forelagde forslag til to forordninger i oktober 1998 (2) vedrłrende finansiel stłtte til den europ(cid:230)iske strategi. N(cid:229)r budgetmyndigheden har godkendt disse forslag, vil samarbejdet p(cid:229) energiomr(cid:229)det omsider kunne tage form. (1) (2) KOM(98) 124 endelig udg. EFT C 408 af 29. 12. 1998. (2000/C 170 E/010) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1427/99 af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen (1. september 1999) Om: INTERREG-stłtte til K(cid:228)rnten/Slovenien Hele den łstrigske delstat K(cid:228)rnten udgłr et INTERREG-stłtteomr(cid:229)de. Dette g(cid:230)lder ogs(cid:229) for Slovenien, der gr(cid:230)nser direkte op til EU. I forbindelse med udbygningen af lufthavnen i Ljubljana har Slovenien modtaget midler fra ovenn(cid:230)vnte stłtteprogram. I henhold til oplysninger, jeg er i besiddelse af, var der derfor nogle projekter i K(cid:228)rnten, som ikke modtog stłtte. Kommissionen bedes p(cid:229) denne baggrund oplyse fłlgende: 1. I hvilket omfang er der blevet udbetalt INTERREG-stłtte til Slovenien? 2. Hvilke planlagte, igangv(cid:230)rende eller allerede afsluttede projekter i Slovenien er hidtil blevet stłttet med INTERREG-midler? 3. I hvilket omfang er der blevet udbetalt INTERREG-stłtte til K(cid:228)rnten (inden for samme tidsramme som for Slovenien)? 4. Hvilke projekter i K(cid:228)rnten, som der blev słgt om INTERREG-stłtte til, er blevet afvist, og med hvilken begrundelse? 5. Er Kommissionen bekendt med den umiddelbare eller direkte sammenh(cid:230)ng mellem de projekter i K(cid:228)rnten, der ikke har modtaget stłtte, og den samtidige stłtte til projekter i Slovenien? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (11. oktober 1999) Interreg IIA-programmet (cid:216)strig-Slovenien d(cid:230)kker omr(cid:229)derne Unterk(cid:228)rnten og Klagenfurt-Villach i delsta- ten K(cid:228)rnten og S(cid:252)dweststeiermark og Oststeiermark i delstaten Steiermark. Programmet tager is(cid:230)r sigte p(cid:229) gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne Wolfsberg, V(cid:246)lkermarkt, Villach-Stadt, Villach-Land, Klagenfurt-Stadt og Klagenfurt-Land i delstaten K(cid:228)rnten og Deutschlandsberg, Leibnitz og Radkersburg i delstaten Steiermark. Slovenien er ikke blandt de stłtteberettigede omr(cid:229)der i Interrreg IIA-programmet (cid:216)strig-Slovenien, og det modtager derfor ikke finansiel stłtte fra dette program. I forbindelse med Interreg IIA kan der kun gives stłtte til projekter, der ligger inden for F(cid:230)llesskabet. Projekterne skal desuden have et klart gr(cid:230)nse- overskridende indhold og tage sigte p(cid:229) samarbejde med naboregionerne. Tilsvarende projekter p(cid:229) den slovenske side af gr(cid:230)nsen kan finansieres ved hj(cid:230)lp af PHARE CBC- programmet (den gr(cid:230)nseoverskridende del). I perioden 1995-1999 har der under PHARE CBC v(cid:230)ret afsat et vejledende belłb p(cid:229) 14 mio. EUR til Sloveniens gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde med (cid:216)strig


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1410/99 af Mark WATTS Autorisation af børneentertainere

eurovoc_concepts:
EU law
artistic profession
child
organisation of professions
public safety
vocational training

text: 29. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 27 E/53 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af PÆdraig Flynn (6. september 1999) forbedre fleksibiliteten og jobdeling kan v(cid:230)re en meget nyttig m(cid:229)de at Kommissionen finder, at mulighederne for at forene arbejds- og familieliv p(cid:229). Generelt er det imidlertid vigtigt, at ordningerne er frivillige, og at alle involverede parter fuldt ud g(cid:229)r ind for disse og er tilstr(cid:230)kkelig fleksible til at f(cid:229) dem til at fungere. Kommissionen finder under disse omst(cid:230)ndigheder ikke, at det vil v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssigt med et direktiv for at kr(cid:230)ve indfłrelse af obligatoriske jobdelingsordninger. Den finder imidlertid, at det vil v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssigt, hvis medlemsstaterne s(cid:229) n(cid:230)rmere p(cid:229) deres love og administrative bestemmelser for derved at sikre, at de ikke hindrer udvikling af jobdelingsordninger, under foruds(cid:230)tning af at de involverede arbejdstagere f(cid:229)r tilstr(cid:230)kkelig jobsikkerhed. Dette er i overensstemmelse med retningslinjerne for besk(cid:230)ftigelsen i 1999 (retningslinje 17). (2000/C 27 E/062) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1409/99 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Omr(cid:229)der af s(cid:230)rlig videnskabelig interesse Kan Kommissionen oplyse, hvor stor en procentdel af de femten medlemsstaters respektive areal disse for tiden betegner som bevarelsesv(cid:230)rdigt og derfor łnsker opfłrt som omr(cid:229)der af s(cid:230)rlig videnskabelig interesse? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (10. september 1999) Det (cid:230)rede medlem spłrger Kommissionen om de arealer, medlemsstaterne har foresl(cid:229)et udlagt som v(cid:230)rende »omr(cid:229)der af s(cid:230)rlig videnskabelig interesse«. Denne klassifikation, som benyttes i Det Forenede Kongerige, findes imidlertid slet ikke inden for f(cid:230)llesskabsretten. Kommissionen offentliggłr derimod et naturbarometer (»Natural Barometer«) med angivelse for hver enkelt medlemsstats vedkommende af de procentdele af deres respektive territorium, der er foresl(cid:229)et fredet i medfłr af f(cid:230)llesskabsdirektiverne herom, nemlig henholdsvis R(cid:229)dets direktiv 79/409/E(cid:216)F af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (1), og R(cid:229)dets habitatdirektiv, 92/43/E(cid:216)F af 21. maj 1992, om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (2). Dette naturbarometer ajourfłres hver fjerde m(cid:229)ned. Det offentliggłres i et gratis informationsblad med betegnelsen »Natura 2000« og kan desuden findes p(cid:229) fłlgende internetadresse: http://europa. eu. int/comm/ dg11/nature/natura. htm. (1) (2) EFT L 103 af 25. 4. 1979. EFT L 206 af 22. 7. 1992. (2000/C 27 E/063) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1410/99 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Autorisation af błrneentertainere Kan Kommissionen oplyse, hvilke bestemmelser der findes i EU vedrłrende autorisation og uddannelse af błrneentertainere, samt hvorvidt disse har pligt til at medbringe sikkerhedsudstyr til deres forestillinger? Kan den ligeledes oplyse, om de er forpligtet til at forsikre sig selv (cid:129) i hvert fald i et vist omfang?


title: WRITTEN QUESTION E-1465/99 by Heidi Hautala (Verts/ALE) to the Commission. Banning of azo dyes in the EU.

eurovoc_concepts:
consumer information
food colouring
food industry
foodstuff
foodstuffs legislation
public health

text: C 170 E/20 Official Journal of the European Communities EN 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/020) WRITTEN QUESTION E-1465/99 by Heidi Hautala (Verts/ALE) to the Commission (1 September 1999) Subject: Banning of azo dyes in the EU Azo dyes are permitted in the EU, although they have been shown to cause rashes, nasal catarrh and other allergic reactions. Traditionally, the food industry in Finland and Sweden has refrained from using azo dyes. The Commission has rejected the decision by the Swedish Government to derogate from the 1994 directive on colours and ban the sale in Swedish shops of sweets and drinks containing azo dyes. Why will the Commission not accept Sweden(cid:146)s ban on azo dyes, given that the aim is not to distort competition but to protect the health of consumers, particularly children and young people? How will the Commission ensure that the food industry ceases to use azo dyes, whose sole function is to make foods look more tempting? Will the Commission seek a ban on azo dyes throughout the EU? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (15 October 1999) The reasons for the Commission decision on the Swedish request for the derogation from Council Directive 94/0036/EC of 30 June 1994 on colours for use in foodstuffs (1) concerning the use of azo dyes are spelled out in the Commission Decision 1999/0005/EC of 21 December 1998 on the national provisions notified by Sweden concerning the use of certain colours and sweeteners in foodstuffs (2). Directive 94/0036/EC on colours for use in foodstuffs was adopted on the basis of the opinions on colours delivered by the scientific committee on food (SCF). The Council and the Parliament were aware of the opinions of the SCF stating that azo dyes cause allergies in certain individuals, at the time when the Directive was adopted. Therefore, the Directive defines the conditions for use of azo dyes in a restrictive way by setting limits as to the foodstuffs in which these additives can be used and by specifying maximum quantities for their use. The solution adopted by the Community is based on informing the consumer. Individuals who are allergic to certain ingredients should be able to choose foodstuffs that do not contain them. Council Directive 79/0112/EEC of 18 December 1978 on the approximation of the laws of the member States relating to the labelling, presentation and advertising of foodstuffs for sale to the ultimate consumer (3) gives them this possibility, by making it compulsory to indicate the food additives on the label. The Commission recognises that the measures applied in Sweden with regard to azo colours are based on public health concern. Nevertheless, the Commission did not find the Swedish request justified, finding the Swedish measures excessive in relation to this aim, for example a less restrictive means could be used to achieve the same objective, such as labelling of products. The Commission is currently in the process of gathering information on intake of food additives in the Community and will report to the Parliament and Council on the outcome of this survey next year. Should the report indicate that there is a need to revise the existing legislation, the Commission will take the necessary action. (1) OJ L 237, 10. 9. 1994. (2) OJ L 3, 7. 1. 1999. (3) OJ L 33, 8. 2. 1979


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1476/99 dell'on. Richard CORBETT Tariffe postali

eurovoc_concepts:
application of EU law
imposed price
postal charges

text: C 27 E/86 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 29. 1. 2000 Nei contatti con personalit(cid:224) rappresentative della comunit(cid:224) degli albanesi del Kosovo i rappresentanti dell(cid:146)UE hanno sottolineato con chiarezza che le persecuzioni di serbi, rom e altri gruppi etnici presenti nel Kosovo sono inaccettabili e devono cessare immediatamente. La comunit(cid:224) internazionale far(cid:224) il massimo per agevolare il rientro dei profughi e degli sfollati. Nel frattempo l(cid:146)UE continua a fornire aiuti umanitari a un ingente numero di profughi in Serbia. L(cid:146)ECHO ha recentemente destinato 56,1 milioni di euro come assistenza umanitaria a tal fine. (2000/C 27 E/106) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1476/99 di Richard Corbett (PSE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Tariffe postali taluni Stati membri applicano tariffe diverse a seconda che la Le amministrazioni delle poste di corrispondenza sia inviata a un destinatario nello stesso Stato ( a prescindere dalla distanza) o in un altro Stato membro (a prescindere dalla vicinanza). Ritiene la Commissione che tale prassi sia compatibile con le disposizioni del trattato, in particolare quella concernente la non discriminazione in base alla nazionalit(cid:224)? Risposta data dal sig. Bolkestein a nome della Commissione (6 ottobre 1999) La Comunit(cid:224) auspica che i prezzi di ciascuno dei servizi che fanno parte della fornitura del servizio postale universale siano correlati ai costi, come prescritto dalla direttiva 97/67/CE del Parlamento e del Consiglio del 15 dicembre 1997, concernente regole comuni per lo sviluppo del mercato interno dei servizi postali comunitari e il miglioramento della qualit(cid:224) del servizio (1). I costi sostenuti da taluni operatori postali per la distribuzione d(cid:146)una lettera all(cid:146)interno dello stesso Stato membro possono differire da quelli che essi sostengono per una lettera spedita verso un altro Stato membro; tale differenza pu(cid:242) essere determinata dalla distanza in misura solo marginale. Infatti, nel caso d(cid:146)un servizio puramente interno, un solo operatore interviene con la sua rete storicamente adatta a tale servizio, mentre nel caso d(cid:146)un servizio transfrontaliero piø operatori forniscono ciasuno una parte del servizio secondo la propria rete; in questo modo aumentano la complessit(cid:224) e il costo dell(cid:146)inoltro degli invii. Non Ł quindi da escludersi, considerando l(cid:146)incidenza dei costi sulle tariffe, che vi sia una diversit(cid:224) di trattamento tra situazioni interne e situazioni transfrontaliere. Nella misura in cui i servizi postali non sono ancora liberalizzati, spetta allo Stato membro e all(cid:146)operatore postale interessati dimostrare che la differenza di tariffe Ł giustificata. Questo richiede un esame del caso specifico in base agli articoli 49 (ex articolo 59) e 86, paragrafo 2 (ex articolo 90) del trattato CE. (1) GU L 15 del 21. 1. 1998. (2000/C 27 E/107) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1477/99 di Robert Evans (PSE) al Consiglio (1o settembre 1999) Oggetto: Custodia amministrativa Pu(cid:242) il Consiglio far sapere in che modo si sta attivando per cercare di assicurare che il governo israeliano rispetti le norme internazionali concernenti la custodia amministrativa, in particolare l(cid:146)articolo 9 del Patto internazionale sui diritti civili e politici? Si vuole ricordare al Consiglio il caso di Bilal Dakrub, uno dei 22 libanesi che si trovano detenuti arbitrariamente in Israele senza processo o molto tempo dopo l(cid:146)espiazione della condanna


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1472/99 von W.G. van VELZEN Auswirkungen der Aufstellung von GSM-Sendemasten auf die Volksgesundheit

eurovoc_concepts:
EU research policy
medical research
mobile phone

text: C 27 E/84 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/103) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1472/99 von W. G. van Velzen (PPE-DE) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Auswirkungen der Aufstellung von GSM-Sendemasten auf die Volksgesundheit In den letzten Monaten ist in mehreren Mitgliedstaaten der Europ(cid:228)ischen Union durch vermeintliche sch(cid:228)dliche Auswirkungen von GSM-Sendemasten auf die Volksgesundheit Unruhe in der Bev(cid:246)lkerung entstanden, zumal wenn diese Masten auf den D(cid:228)chern von Wohngeb(cid:228)uden, Krankenh(cid:228)usern und Versorgungseinrichtungen angebracht sind. 1. Kann die Kommission angeben, welche Untersuchungsergebnisse (cid:252)ber etwaige gesundheitssch(cid:228)dliche Folgen des Aufstellens von Sendemasten auf den D(cid:228)chern von Geb(cid:228)uden in den einzelnen EU-Mitglied- staaten ihr bekannt sind? 2. Kann die Kommission im Lichte von neueren Untersuchungsergebnissen angeben, welche eventuellen gesundheitssch(cid:228)dlichen Folgen, insbesondere nichtthermische Auswirkungen, bei Menschen, die h(cid:228)ufig ein Handy benutzen, auftreten? Ist die Kommission bereit, angesichts der obengenannten Unruhe in der Bev(cid:246)lkerung im Haushalt f(cid:252)r 3. EU-Untersuchungsprogramme Geld f(cid:252)r eine europ(cid:228)ische Studie (cid:252)ber eventuelle sch(cid:228)dliche, insbesondere nichtthermische Auswirkungen der Aufstellung von GSM-Sendemasten und etwaige sch(cid:228)dliche Folgen f(cid:252)r die Benutzer von Mobiltelefonen bereitzustellen? Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (4. Oktober 1999) Die Kommission hat die Besorgnis in bezug auf m(cid:246)gliche gesundheitssch(cid:228)dliche Auswirkungen von elektromagnetischen Feldern zur Kenntnis genommen. Der Rat und das Parlament haben am 9. M(cid:228)rz 1999 die Richtlinie 1999/5/EG (cid:252)ber Funkanlagen und Telekommunikationsendeinrichtungen und die gegenseitige Anerkennung ihrer Konformit(cid:228)t (1) erlassen. In dieser Richtlinie werden die Anforderungen festgelegt, die Funkanlagen erf(cid:252)llen m(cid:252)ssen, damit sie auf den Markt gebracht und betrieben werden d(cid:252)rfen. Dort ist au(cid:223)erdem vorgesehen, da(cid:223) die Mitgliedstaaten den Betrieb der Anlagen aus gesundheitlichen Gr(cid:252)nden beschr(cid:228)nken k(cid:246)nnen, z. B. durch die Festlegung eines bestimmten Mindestabstands zwischen Funkanlage und Bev(cid:246)lkerung. Juli 1999 auf Vorschlag der Kommission eine Empfehlung zur Begrenzung der Der Rat hat am 2. Exposition der Bev(cid:246)lkerung gegen(cid:252)ber elektromagnetischen Feldern (2) angenommen. Diese Empfehlung tr(cid:228)gt der wissenschaftlichen Stellungnahme der Internationalen Kommission zum Schutz vor nichtionisie- render Strahlung (cid:252)ber die nachweislichen Auswirkungen der Exposition gegen(cid:252)ber elektromagnetischen Feldern auf die menschliche Gesundheit Rechnung, die vom wissenschaftlichen Lenkungsausschuss der Kommission unterst(cid:252)tzt wird. In diesem Zusammenhang sollte darauf hingewiesen werden, da(cid:223) bei den umfangreichen europ(cid:228)ischen Forschungsarbeiten der letzten zehn Jahre im Rahmen der koordinierten Aktionen der COST-Projekte 244 und 244a keine reproduzierbaren gesundheitssch(cid:228)dlichen Auswirkungen der f(cid:252)r Mobiltelefone und Sendemasten (cid:252)blichen Hochfrequenzemissionen ermittelt wurden. Da Mobiltelefone weitverbreitet sind, k(cid:246)nnte es nat(cid:252)rlich sein, da(cid:223) langfristig gesundheitssch(cid:228)dliche Auswirkungen auftreten. Die Forschungsarbeiten sollten daher fortgesetzt werden; die Ergebnisse der laufenden und k(cid:252)nftigen Forschungsarbeiten werden im Zuge des in der Empfehlung vorgeschriebenen Berichtsverfahrens ber(cid:252)cksichtigt. Das F(cid:252)nfte Rahmenprogramm f(cid:252)r Forschung, technologische Entwicklung und Demonstration (3) sieht in der Leitaktion 4 (cid:132)Umwelt und Gesundheit(cid:147) des Programms (cid:132)Lebensqualit(cid:228)t und Management lebender Ressourcen (4)(cid:147) Forschungsarbeiten zu den gesundheitlichen Auswirkungen elektromagnetischer Strahlung und insbesondere epidemiologische und biomedizinische Studien vor, um m(cid:246)gliche Auswirkungen nichtionisierender Strahlung, vor allem von Zellulartelefonen und Antennen, zu erforschen. Derzeit werden mehrere Vorschl(cid:228)ge beurteilt und im Hinblick auf eine m(cid:246)gliche Finanzierung aus dem Haushalt 1999 untersucht. (1) ABl. L 91 vom 7. 4. 1999. (2) ABl. L 199 vom 30. 7. 1999. (3) ABl. C 173 vom 7. 6. 1997. (4) KOM(1998) 305 endg