title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-1586/99 di Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) alla Commissione. Aumento dei problemi sanitari derivanti dalla presenza di animali domestici e animali del settore agricolo abbandonati nel Kosovo.

eurovoc_concepts:
Kosovo
aid programme
disease prevention
domestic animal
farm animal
health risk
infectious disease

text: C 170 E/40 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/043) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1582/99 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Ottimizzazione della lavorazione del pesce La Commissione vorr(cid:224) prendere in esame l(cid:146)opportunit(cid:224) di incentivi finanziari ai trasformatori di pesce intesi ad incoraggiarli ad installare impianti per l(cid:146)impiego dei residui di pesce piuttosto che promuovere la pesca industriale? Risposta data dal sig. M. Fischler in nome della Commissione (7 ottobre 1999) Contrariamente a quello che la domanda dell(cid:146)onorevole parlamentare sembra sottintendere, la Commis- sione non incoraggia la pesca industriale (nel senso di pesca destinata a fini diversi dal consumo umano). Per quanto riguarda gli incentivi finanziari all(cid:146) industria della trasformazione, la base giuridica in vigore, il regolamento (CE) no 2468/98 del Consiglio del 3 novembre 1998 che definisce i criteri e le condizioni degli interventi strutturali comunitari nel settore della pesca e dell(cid:146)acquicoltura e in quello della trasforma- zione e della commercializzazione dei loro prodotti (1), dispone esplicitamente (allegato II, punto 2. 4) che «non sono ammissibili agli aiuti comunitari gli investimenti riguardanti i prodotti della pesca e dell(cid:146)acqui- coltura destinati a essere utilizzati e trasformati a fini diversi dal consumo umano, ad eccezione di investimenti destinati al trattamento, alla trasformazione e alla commercializzazione dei rifiuti dei prodotti della pesca e dell(cid:146)acquicoltura ». La Commissione ha proposto il mantenimento di questa clausola nella prossima base giuridica (periodo di programmazione dei Fondi strutturali 2000-2006). (1) GU L 312 del 20. 11. 1998. (2000/C 170 E/044) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1586/99 di Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Aumento dei problemi sanitari derivanti dalla presenza di animali domestici e animali del settore agricolo abbandonati nel Kosovo E(cid:146) a conoscenza la Commissione dell(cid:146)articolo di Ray Gutman comparso nel Washington Post, concernente i problemi sanitari posti alla salute delle persone, dalla presenza di animali domestici e di animali del settore agricolo abbandonati nel Kosovo? Sa la Commissione che in questo modo possono diffondersi rapidamente malattie quali la brucellosi e la tubercolosi? E(cid:146) possibile catturare questi animali domestici del settore agricolo abbandonati e collocarli in quarantena per consentire ai legittimi proprietari di recuperarli? E(cid:146) disposta la Commissione ad occuparsi di tale questione nel quadro del suo programma di aiuto, laboratori veterinari del Kosovo e programmi di mediante un sostegno specifico ai veterinari e ai prevenzione da sviluppare in collaborazione con i servizi medici pertinenti, ad esempio in collaborazione con la Societ(cid:224) mondiale per la protezione di animali, gi(cid:224) attiva in questo momento nel Kosovo? Risposta data dal sig. Patten in nome della Commissione (13 ottobre 1999) La Commissione condivide la preoccupazione dell(cid:146)onorevole parlamentare in merito alla situazione nel Kosovo e riguardo ai rischi che le attuali condizioni sanitarie comportano per l(cid:146)uomo e gli animali. 20. 6. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 170 E/41 Attualmente e nell(cid:146)immediato futuro, i programmi della Commissione di aiuto al Kosovo riguardano, in primo luogo, l(cid:146)assistenza umanitaria ed i lavori urgenti di riparazione delle abitazioni, al fine di consentire alla popolazione di affrontare l(cid:146)inverno imminente, e, in secondo luogo, la ricostruzione. Inoltre, dato l(cid:146)elevato rischio sanitario per l(cid:146)uomo e gli animali, a causa della presenza in Kosovo di animali domestici e da allevamento abbandonati, la Commissione Ł lieta di informare l(cid:146)onorevole parlamentare che il proprio ufficio umanitario (ECHO) sta gi(cid:224) discutendo con l(cid:146)Organizzazione delle Nazioni Unite per l(cid:146)alimentazione e l(cid:146)agricoltura (FAO) un programma di vaccinazione per tutto il bestiame e per gli animali domestici abbandonati nel Kosovo. Questo programma consentir(cid:224) un censimento degli animali presenti sul territorio e contribuir(cid:224) ad arrestare la diffusione di malattie infettive nella popolazione. Il programma far(cid:224) da complemento al programma Task Force per la riapertura o la ristrutturazione degli ambulatori veterinari nel Kosovo. (2000/C 170 E/045) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1587/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Restauro dei monumenti storici danneggiati durante la guerra in Iugoslavia Nel giugno 1999 i ministri della Cultura degli Stati membri riuniti a Weimar hanno deciso di invitare la Commissione a prendere misure in vista del restauro dei monumenti storici del Kosovo. Secondo studi del Consiglio internazionale per i monumenti e i siti (ICOMOS), i 160 beni culturali colpiti appartenenti al patrimonio europeo includono 13 siti archeologici, 60 monasteri e chiese, una moschea, numerosi edifici tradizionali e piazze. Pu(cid:242) la Commissione rispondere ai seguenti quesiti: 1. Con quale importo intende sostenere le opere di ricostruzione? 2. 3. Esiste un programma preciso di restauro dei monumenti corredato di studi scientifici, calendari e priorit(cid:224)? Intende collaborare con organizzazioni quali rispetto a tale questione? l(cid:146)ICOMOS e l(cid:146)UNESCO, che sono gi(cid:224) sensibilizzate 4. Intende sostenere in modo analogo il restauro di monumenti nel resto della Iugoslavia? Risposta data dal sig. Patten in nome della Commissione (8 ottobre 1999) La Commissione condivide le preoccupazioni dell(cid:146)onorevole parlamentare in merito alle conseguenze distruttive che il conflitto in Kosovo ha avuto sul patrimonio civile e religioso della regione. L(cid:146)onorevole parlamentare Ł a conoscenza del fatto che la Commissione non ha competenza nell(cid:146)adozione di misure di salvaguardia del patrimonio culturale del Kosovo. La Commissione Ł sicuramente disposta a prendere in considerazione la collaborazione con l(cid:146)Organizzazione delle Nazioni Unite per l(cid:146)educazione, la scienza e la cultura (UNESCO) o il Consiglio internazionale per i monumenti e i siti (COMOS) nell(cid:146)eventualit(cid:224) che tali organizzazioni prendano delle iniziative a riguardo. Attualmente le priorit(cid:224) per la ricostruzione in Kosovo sono lo sminamento, la fornitura di materiale di prima necessit(cid:224) per il ripristino delle abitazioni e degli edifici pubblici, l(cid:146)attivit(cid:224) lavorativa locale e la ristrutturazione dell(cid:146)ospedale di Mitrovica. il servizio doganale, Per quanto riguarda il resto della Repubblica federale di Iugoslavia, non ci sono stati monumenti danneggiati nel territorio della Repubblica di Montenegro. Per la Repubblica di Serbia Ł attualmente disponibile soltanto assistenza umanitaria, sostegno al processo di democratizzazione e sostegno ai mezzi di comunicazione indipendenti


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1426/99 υποβολή: Gerhard Hager (NI) προς την Επιτροπή. Κοινοτικές πιστώσεις για τις πυρηνικές εγκαταστάσεις του Krsko (Σλοβενία).

eurovoc_concepts:
Slovenia
economic support
nuclear power station
nuclear safety
seismic monitoring

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 219 E/1 I (Anakoinv·seiw) EYRVPAI¤KO KOINOBOYLIO GRAPTES ERVTHSEIS ME APANTHSH (2000/C 219 E/001) GRAPTH ERVTHSH E-1426/99 ypobolh·: Gerhard Hager (NI) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Koinotike·w pistv·seiw gia tiw pyrhnike·w egkatasta·seiw toy Krsko (Slobeni·a) H Aystri·a diadramati·zei ane·kauen prvtoporiako· ro·lo sta ue·mata thw «Kentrikh·w Eyrv·phw xvri·w pyrhnika·». Para· tay·ta peritrigyri·zetai apo· pyrhnika· ergosta·sia. Dedome·noy o·ti ta ergosta·sia ayta· syxna· den plhroy·n tiw prodiagrafe·w asfalei·aw, to klei·simo· toyw apotelei· ue·ma zvtikoy· symfe·rontow gia thn Aystri·a. Gia toyw lo·goyw aytoy·w o ervtv·n zhtei· na plhroforhuei· ta ako·loyua apo· thn Epitroph·. Exoyn xorhghuei· koinotike·w pistv·seiw, ypo· opoiadh·pote morfh·, gia tiw pyrhnike·w egkatasta·seiw toy 1. Krsko; 2. 3. 4. Ea·n nai, se ti poso·n anh·luan oi enisxy·seiw; Ypo· poia morfh· xorhgh·uhkan ayte·w oi enisxy·seiw (a·mesew enisxy·seiw h· da·neia); Sto plai·sio poiv·n programma·tvn diate·uhkan; Apa·nthsh toy kyri·oy Verheugen ej ono·matow thw Epitroph·w (22 Oktvbri·oy 1999) H asfa·leia tvn pyrhnikv·n staumv·n hlektroparagvgh·w stiw xv·rew thw Kentrikh·w kai Anatolikh·w Eyrv·- phw(XKAE) apotelei· mia apo· tiw ky·riew proteraio·thtew thw Epitroph·w. Toy·to toni·suhke safv·w sto pro·gramma dra·shw 2000 (Agenda 2000) kai sthn anakoi·nvsh thw Epitroph·w prow to Symboy·lio kai to Koinoboy·lio to Ma·rtio toy 1998 (1). Kai sta dyo e·ggrafa, oi pyrhnike·w egkatasta·seiw stiw XKAE katata·ssontai se treiw kathgori·ew: antidrasth·rew dytikoy· sxediasmoy·, antidrasth·rew sobietikoy· sxediasmoy· poy uevrei·tai o·ti mporoy·n na anabaumisuoy·n kai antidrasth·rew sobietikoy· sxediasmoy· poy uevrei·tai o·ti den mporoy·n na anabaumisuoy·n. O pyrhniko·w staumo·w hlektroparagvgh·w toy Krsko anh·kei sthn prv·th kathgori·a. Gia thn kathgori·a ayth·, h anakoi·nvsh thw Epitroph·w toy Marti·oy 1998 kauori·zei o·ti, makropro·uesma, o· ky·riow sto·xow ei·nai na ejasfalisuei· o·ti oi antidrasth·rew ua ejakoloyuh·soyn na throy·n ychlo· epi·pedo asfa·leiaw. Epi· ple·on, to Symboy·lio, sta sympera·smata· toy gia thn pyrhnikh· asfa·leia sto plai·sio thw diey·rynshw thw (cid:201)nvshw thw 7hw Dekembri·oy 1998, zh·thse apo· thn Epitroph· na synexi·sei na synerga·zetai, gia para·deigma sto plai·sio toy progra·mmatow Phare, v·ste na bohuh·sei sth belti·vsh thw pyrhnikh·w asfa·leiaw stiw ypoch·fiew xv·rew. Eidiko·tera, zhth·uhke apo· thn Epitroph· na provuh·sei me·sv thw synergasi·aw, thn ana·ptyjh texnika· ikanv·n, eparkv·w ejoplisme·nvn kai plh·rvw aneja·rthtvn arxv·n pyrhnikh·w asfa·leiaw. Akoloyuv·ntaw thn porei·a ayth·, pare·xetai h·dh sth·rijh prow to pyrhniko· staumo· toy Krsko sto plai·sio toy progra·mmatow Phare. (cid:201)xei diateuei· poso· 500 000 € gia thn ekte·lesh seismikh·w ana·lyshw sto xv·ro toy Krsko. To pro·gramma eyri·sketai se eje·lijh kai ta prv·ta apotele·smata aname·nontai prow to te·low toy tre·xontow C 219 E/2 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 1. 8. 2000 e·toyw. Epi· ple·on, epi·shw sto plai·sio toy progra·mmatow Phare, e·xei diateuei· a·nv toy 1 ekat. € gia th sth·rijh tvn arxv·n pyrhnikh·w asfa·leiaw sth Slobeni·a, idi·vw gia th metafora· meuodologi·aw kai diadikasiv·n apo· tiw arxe·w pyrhnikh·w asfa·leiaw thw Koino·thtaw. Proble·petai epi·shw texnikh· boh·ueia prow th slobenikh· pyrhnikh· arxh· gia na meleth·sei ta apotele·smata thw seismikh·w ana·lyshw sto staumo· toy Krsko. (1) COM(98)134 teliko·. (2000/C 219 E/002) GRAPTH ERVTHSH E-1451/99 ypobolh·: Herbert Bösch (PSE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Xrhmatodo·thsh programma·tvn sthn ˝skia (Itali·a) H Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh pro·keitai na xrhmatodoth·sei tri·a progra·mmata sthn Iskia: dy·o progra·mmata sto lima·ni thw skia kai e·na pro·gramma poy afora· thn ekto·w leitoyrgi·aw prow to paro·n iamatikh· phgh· toy Nitro·nti, e·jv apo· thn po·lh thw ˝skia. Kauv·w oi kataskeyastike·w ergasi·ew den e·xoyn ako·mh jekinh·sei, ua h·uela na ue·sv tiw ako·loyuew ervth·seiw: 1. Poia·w morfh·w eni·sxysh pare·xei h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh se ayta· ta progra·mmata; 2. Pv·w e·xei sxediasuei· h synolikh· xrhmatodo·thsh kai me poio· krith·rio katane·montai ta kondy·lia poy pro·keitai na douoy·n apo· thn EE kai apo· to dioikhtiko· diame·risma thw Itali·aw sto opoi·o anh·kei h skia; 3. Poia· ei·nai h problepo·menh prouesmi·a gia thn oloklh·rvsh aytv·n tvn programma·tvn; Symplhrvmatikh· apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (21 Dekembri·oy 1999) Sy·mfvna me tiw plhrofori·ew poy e·xoyme la·bei apo· tiw italike·w arxe·w, ta en lo·gv e·rga sygxrhmatodotoy·ntai apo· to Eyrvpai¤ko· Tamei·o Perifereiakh·w Ana·ptyjhw dyna·mei toy epixeirhsiakoy· progra·mmatow «Valorizzazione del turismo sostenibile nelle regioni dell(cid:146)obiettivo 1» thw programmatikh·w perio·doy 1994-1999. Gia thn ylopoi·hsh aytoy· toy progra·mmatow ypey·uynh ei·nai h yphresi·a toy toyrismoy· poy ypa·getai sthn proedri·a toy Symboyli·oy tvn Ypoyrgv·n. H koinotikh· syndromh· gia ka·ue e·rgo ane·rxetai sto 50 % toy synolikoy· ko·stoyw tvn ergasiv·n• stiw 31 Dekembri·oy 1999 e·lhje h prouesmi·a gia thn ana·lhch tvn ypoxrev·sevn o·son afora· toyw po·royw, env· h prouesmi·a gia tiw plhrvme·w lh·gei stiw 31 Dekembri·oy 2001. H sygxrhmatodo·thsh tvn tessa·rvn e·rgvn poy anafe·rontai sto lima·ni thw Ischia ane·rxetai se 2,5 M € (4 882 ekat. LIT) env· h sygxrhmatodo·thsh thw diamo·rfvshw thw iamatikh·w phgh·w Nitrodi antiprosvpey·ei poso· 691 000 € (1 337 ekat. LIT). To pe·raw tvn ergasiv·n tvn proanaferome·nvn e·rgvn proble·petai gia ton Deke·mbrio toy tre·xontow e·toyw 2000. (2000/C 219 E/003) GRAPTH ERVTHSH E-1453/99 ypobolh·: Christa Klaß (PPE-DE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Paraggeli·ew ylikoy· apo· thn Epitroph· gia thn esvterikh· ylikotexnikh· yposth·rijh H Epitroph· prospauei· na meiv·sei tiw dapa·new thw promh·ueiaw ylikoy· ston esvterikh·w xrh·sevw. Ayto· gi·netai kyri·vw me thn epilogh· orisme·nvn mega·lvn kentrikv·n promhueytv·n kai me thn ypografh· symbolai·vn makra·w isxy·ow. Gnvri·zei h Epitroph· o·ti kat(cid:146) ayto· ton tro·po apoklei·ontai oi mikromesai·ew epixeirh·seiw h· o·ti oi ne·ew epixeirh·seiw e·xoyn ligo·terew eykairi·ew na epilegoy·n gia mellontike·w synergasi·ew;


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1380/99 af Johannes SWOBODA Opkrævelse af indkomstskat i en af Unionens medlemsstater på grund af ejendom

eurovoc_concepts:
Austria
Spain
double taxation
infringement of EU law
property tax
tax harmonisation

formats: pdf print

text: C 27 E/34 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/037) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1380/99 af Johannes Swoboda (PSE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Opkr(cid:230)velse af indkomstskat i en af Unionens medlemsstater p(cid:229) grund af ejendom P(cid:229) forespłrgsel af en łstrigsk statsborger, som har et hus i Spanien, anmoder jeg Kommissionen om at besvare fłlgende: 1. Er łstrigeren indkomstskattepligtig i Spanien, uafh(cid:230)ngigt af, om han udlejer dette hus eller ej? 2. Ville han kun v(cid:230)re indkomstskattepligtig, hvis han udlejer dette hus til tredjepart? 3. Er denne ordning i strid med EU-bestemmelser (f. eks. undg(cid:229)else af dobbeltbeskatning)? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (15. september 1999) Ifłlge spansk lovgivning skal personer, som ejer fast ejendom i Spanien, hvad enten de har fast bop(cid:230)l i landet eller ej, til deres personlige skattepligtige indkomst l(cid:230)gge 2 % af ejendommens justerede skatteplig- tige v(cid:230)rdi, ogs(cid:229) hvis ejendommen bebos af ejeren og ikke udlejes. For personer, der ikke har fast bop(cid:230)l i landet, opkr(cid:230)ves indkomstskatten til en fast sats p(cid:229) 25 %. For personer med fast bop(cid:230)l er skattesatsen lig med den personlige marginale indkomstskattesats (maksimum 56 %). I henhold til konventionen af 20. december 1966 mellem (cid:216)strig og Spanien om undg(cid:229)else af dobbelt- beskatning som (cid:230)ndret ved protokollen af 24. februar 1995, s(cid:230)rlig artikel 6 og 24(1)(a), beskattes i det foreliggende tilf(cid:230)lde indkomst af fast ejendom udelukkende i det land, hvor ejendommen ligger, alts(cid:229) i Spanien. Der kan derfor ikke for den p(cid:229)g(cid:230)ldende skatteborgers vedkommende forekomme nogen dobbeltbeskatning af en s(cid:229)dan indkomst. Kommissionen kan ikke se, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende lov, som ikke synes at indeholde nogen diskriminerende bestemmelser, skulle v(cid:230)re i strid med f(cid:230)llesskabslovgivningen. (2000/C 27 E/038) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1381/99 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Deregulering af den offentlige transportsektor Kan Kommissionen oplyse, transportsektor i de enkelte medlemsstater? i hvilken udstr(cid:230)kning der har fundet deregulering sted af den offentlige Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (7. september 1999) Kommissionen stłttede »Isotope« forskningsrapporten, som skelnede mellem (a) deregulering, hvor der er fri adgang til markedet (konkurrence »p(cid:229) markedet«); (b) begr(cid:230)nset konkurrence, hvor operatłrer opn(cid:229)r eksklusivrettigheder over bestemte ruter eller omr(cid:229)der i forbindelse med konkurrencepr(cid:230)gede udbuds- runder med f(cid:229) (cid:229)rs mellemrum (konkurrence »om markedet«); (c) den klassiske model, hvor en operatłr nyder eksklusivrettigheder, s(cid:229) konkurrenter holdes ude i et ubegr(cid:230)nset tidsrum


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1464/99 van Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA Visserijakkoord EU-Marokko

eurovoc_concepts:
Morocco
Union for the Mediterranean
cooperation agreement (EU)
fishing agreement

text: C 27 E/80 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 29. 1. 2000 Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (11 oktober 1999) De Commissie is van de door het geachte parlementslid genoemde feiten niet op de hoogte. De Commissie zal de nodige contacten leggen om terzake nadere informatie te vergaren en erop toe te zien dat Richtlijn 85/337/EEG van de Raad van 27 juni 1985 betreffende de milieu-effectbeoordeling van bepaalde openbare en particuliere projecten (1) correct wordt toegepast. Het geachte parlementslid zal over het resultaat van de door de Commissie ondernomen stappen door haar naar behoren worden ge(cid:239)nformeerd. (1) PB L 175 van 5. 7. 1985, modifiØe par la directive 97/11/CE, PB L 73 van 14. 3. 1999. (2000/C 27 E/098) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1464/99 van Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Visserijakkoord EU-Marokko (1 september 1999) Binnenkort loopt het huidige visserijakkoord tussen de EU en Marokko af, dat voor de communautaire visserij van groot belang is en tevens van grote betekenis voor de werkgelegenheid vooral in Europese probleemgebieden die sterk afhankelijk zijn van de visserij. Kan de Commissie meedelen, welk bedrag zij op de begroting denkt uit te trekken voor de financiering van de nieuwe, eventueel te 1. sluiten overeenkomst; welk tijdschema het Koninkrijk Marokko heeft opgesteld en wat de samenstelling en de rang van de 2. communautaire delegatie is; 3. welke andere directoraten-generaal behalve DG XIV bij de genoemde onderhandelingen over een nieuw visserijakkoord worden betrokken, gezien het belang van de bilaterale betrekkingen zowel op handels- als op financieel gebied tussen de EU en Marokko; welke middelen de EU in het lopende jaar 1999 voor Marokko heeft bestemd in het kader van het 4. samenwerkingsprogramma MEDA en hoeveel zij in de toekomst denkt uit te trekken? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (4 oktober 1999) 1. De Raad heeft in eerste lezing 125 miljoen € als reserve geboekt, wat overeenkomt met het bedrag voor de thans geldende overeenkomst. Wegens de onzekerheid over de vorm van de samenwerking met Marokko op visserijgebied en over de daarmee gemoeide kosten, die zeer hoog zullen zijn maar sterk zullen schommelen, vindt de Commissie het passend dat het genoemde bedrag op de begroting wordt opgevoerd. In het licht van de voortgang van de onderhandelingen zal de Commissie dit bedrag volgens de geldende begrotingsprocedures laten herzien. 2. -3. Op 10 juni 1999 heeft de Raad de Commissie gemachtigd om met de Marokkaanse autoriteiten verkennende besprekingen te beginnen met het doel gezamenlijk te zoeken naar en te werken aan nieuwe samenwerkingsmechanismen in de visserijsector die voor beide partijen voordelig zijn. Nadat de Raad deze conclusies had goedgekeurd, heeft de Commissie onmiddellijk in de loop van juni een brief aan de Marokkaanse autoriteiten gezonden waarin zij verzocht met verkennende besprekingen te beginnen. De Marokkaanse autoriteiten hebben zich in hun antwoord van 9 juli 1999 bereid verklaard tot een ontmoeting met het oog op het aanvangen van de besprekingen tussen beide partijen na 15 september 1999. Het gedetailleerde tijdschema daarvoor zal worden vastgelegd zodra de eerste verkennende besprekingen een aanvang hebben genomen. De onderhandelingen over een nieuwe visserijovereenkomst zullen worden gevoerd door de Commissie, dus door de instelling als college. 4. Wat de samenwerking met Marokko in het kader van het euro-mediterrane partnerschap betreft, heeft de Commissie in 1999 projecten en programma(cid:146)s gepland voor in totaal 176 miljoen €


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1381/99 του Mark WATTS Απορύθμιση των υπηρεσιών των κρατικών μεταφορών

eurovoc_concepts:
EU Member State
deregulation
means of public conveyance

text: C 27 E/34 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/037) GRAPTH ERVTHSH P-1380/99 ypobolh·: Johannes Swoboda (PSE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Φορολογι΄α ακινη΄των σε κρα΄τος µε΄λος της Ένωσης Σε συνε΄χεια ερωτη΄µατος αυστριακου΄ υπηκο΄ου ο οποι΄ος ει΄ναι πληροφορηθω΄ απο΄ την Επιτροπη΄ τα εξη΄ς: ιδιοκτη΄της ακινη΄του στην Ισπανι΄α, επιθυµω΄ να 1. Υποχρεου΄ται λο΄γω αυτου΄ του ακινη΄του ο αυστριακο΄ς να καταβα΄λλει φο΄ρους στην Ισπανι΄α (cid:129) ανεξα΄ρτητα απο΄ το γεγονο΄ς του εα΄ν εκµισθω΄νει η΄ ο΄χι αυτο΄ το σπι΄τι; 2. Θα υποχρεου΄το σε καταβολη΄ φο΄ρων µο΄νο σε περι΄πτωση που θα νοι΄κιαζε το σπι΄τι σε τρι΄τους; 3. Αντιβαι΄νει µη΄πως αυτη΄ η ρυ΄θµιση στις κοινοτικε΄ς διατα΄ξεις (π. χ. αποφυγη΄ διπλη΄ς φορολο΄γησης); Apa·nthsh toy kyri·oy Monti ej ono·matow thw Epitroph·w (15 Septembri·oy 1999) Η ισπανικη΄ νοµοθεσι΄α ε΄χει προβλε΄ψει ω΄στε κα΄τοικοι και µη κα΄τοικοι που κατε΄χουν ιδιοκτησι΄α στην Ισπανι΄α, ακο΄µα και αν η ιδιοκτησι΄α αυτη΄ καταλαµβα΄νεται απο΄ τον ιδιοκτη΄τη και αποτελει΄ ιδιοκτησι΄α η οποι΄α δεν ενοικια΄ζεται, πρε΄πει να περιλαµβα΄νουν στο εισο΄δηµα΄ τους, το οποι΄ο υπο΄κειται σε φο΄ρο προσωπικου΄ εισοδη΄µατος, 2 % της προσαρµοσµε΄νης φορολογη΄σιµης αξι΄ας της. Στην περι΄πτωση µη κατοι΄κων ο φο΄ρος εισοδη΄µατος επιβα΄λλεται µε κατα΄ποκοπη΄ συντελεστη΄ 25 %. Για τους κατοι΄κους, ο συντελεστη΄ς φορολογι΄ας ει΄ναι ο οριακο΄ς συντελεστη΄ς του προσωπικου΄ φο΄ρου εισοδη΄µατος που εφαρµο΄ζεται στο φορολογητε΄ο εισο΄δηµα (ε΄ως 56 %). Συ΄µφωνα µε τη συ΄µβαση της 20η΄ς ∆εκεµβρι΄ου 1966 που ει΄χε συναφθει΄ µεταξυ΄ Αυστρι΄ας και Ισπανι΄ας για την αποφυγη΄ της διπλη΄ς φορολο΄γησης, ο΄πως τροποποιη΄θηκε µε το Πρωτο΄κολλο της 24ης Φεβρουαρι΄ου 1995 και ειδικο΄τερα µε τα α΄ρθρα 6 και 24 παρα΄γραφος 1, εδα΄φιο α, το εισο΄δηµα απο΄ την ακι΄νητη ιδιοκτησι΄α φορολογει΄ται µο΄νο στον το΄πο ο΄που ευρι΄σκεται η ιδιοκτησι΄α, δηλ. στην παρου΄σα περι΄πτωση στην Ισπανι΄α. τσι, δεν µπορει΄ να επιβληθει΄ διπλη΄ φορολο΄γηση για ε΄να φορολογου΄µενο απο΄ ε΄να εισο΄δηµα του ει΄δους αυτου΄. Η Επιτροπη΄ δεν αντιλαµβα΄νεται πω΄ς η νοµοθεσι΄α αυτη΄, η οποι΄α δεν φαι΄νεται να περιε΄χει διατα΄ξεις που εισα΄γουν διακρι΄σεις, θα µπορου΄σε να ευρι΄σκεται σε παρα΄βαση µε τον κοινοτικο΄ νο΄µο. (2000/C 27 E/038) GRAPTH ERVTHSH P-1381/99 ypobolh·: Mark Watts (PSE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Απορυ΄θµιση των υπηρεσιω΄ν των κρατικω΄ν µεταφορω΄ν Θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να αναφε΄ρει σε ποιο βαθµο΄ ε΄χει φθα΄σει ε΄ως ση΄µερα η απορυ΄θµιση των υπηρεσιω΄ν των κρατικω΄ν µεταφορω΄ν σε κα΄θε κρα΄τος µε΄λος της ΕΕ; Apa·nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph·w (7 Septembri·oy 1999) Η Επιτροπη΄ υπη΄ρξε χορηγο΄ς της ερευνητικη΄ς ε΄κθεσης «Ισο΄τοπο», η οποι΄α κα΄νει δια΄κριση µεταξυ΄ α) της απορρυ΄θµισης, κατα΄ την οποι΄α υπα΄ρχει ανοικτη΄ προ΄σβαση στην αγορα΄ (ανταγωνισµο΄ς «επι΄ του εδα΄φους»); β) του περιορισµε΄νου ανταγωνισµου΄, κατα΄ τον οποι΄ον οι µεταφορει΄ς κατε΄χουν αποκλειστικα΄ δικαιω΄µατα για συγκεκριµε΄να δροµολο΄για η΄ περιοχε΄ς, αλλα΄ οφει΄λουν να συµµετε΄χουν σε προσκλη΄σεις υποβολη΄ς προσφορω΄ν ανταγωνιστικου΄ χαρακτη΄ρα κα΄θε λι΄γα χρο΄νια (ανταγωνισµο΄ς «προς απο΄κτηση εδα΄φους»); γ) του κλασικου΄ µοντε΄λου, κατα΄ το οποι΄ο ε΄νας µεταφορε΄ας απολαµβα΄νει αποκλειστικου΄ δικαιω΄µατος επ(cid:146) αο΄ριστον χωρι΄ς ανταγωνισµο΄


title: Règlement (CE) n° 1894/1999 de la Commission, du 1er septembre 1999, modifiant le correctif applicable à la restitution pour les céréales

eurovoc_concepts:
cereals
export refund

text: L 232/22 FR Journal officiel des Communautés européennes 2. 9. 1999 RÈGLEMENT (CE) No 1894/1999 DE LA COMMISSION du 1er septembre 1999 modifiant le correctif applicable à la restitution pour les céréales LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (3) considérant que le correctif doit être fixé selon la même procédure que la restitution; qu'il peut être modifié dans l'intervalle de deux fixations, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), et notamment son article 13 paragraphe 8, (1) (2) considérant que le correctif applicable à la restitution pour les céréales a été fixé par le règlement (CE) no 1746/1999 de la Commission (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1883/1999 (4); considérant que, en fonction des prix caf et des prix caf d'achat à terme de ce jour et compte tenu de l'évolution prévisible du marché, il est nécessaire de modifier le correctif applicable à la restitution pour les céréales, actuellement en vigueur; A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Le correctif applicable aux restitutions fixées à l'avance pour les exportations des produits visés à l'article 1er paragraphe 1 points a), b) et c) du règlement (CEE) no 1766/92, à l'exception du malt, est modifié conformément à l'annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 2 septembre 1999. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 1er septembre 1999. Par la Commission Neil KINNOCK Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 207 du 6. 8. 1999, p. 9. (4) JO L 231 du 1. 9. 1999, p. 28. 2. 9. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 232/23 du règlement de la Commission, du 1er septembre 1999, modifiant le correctif applicable à la restitution pour les céréales ANNEXE Code du produit Destination (1) Courant 9 1er terme 10 2e terme 11 3e terme 12 4e terme 1 5e terme 2 6e terme 3 (en EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 — 01 01 — 03 02 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 0 — 0 0 — 0 0 — 0 — — — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –1,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — –1,50 –1,34 — 0 — — –2,00 — –3,50 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –4,80 –4,48 –4,13 –3,82 –3,57 — — 0 — — –3,00 –2,68 — 0 — — –3,00 — –6,00 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –8,22 –7,68 –7,08 –6,54 –6,12 — — 0 — — –4,50 –4,02 — 0 — — –4,00 — –8,00 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –10,96 –10,24 –9,44 –8,72 –8,16 — — 0 — — –6,00 –5,36 — 0 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — (1) Les destinations sont identifiées comme suit: 01 tous les pays tiers, 02 autres pays tiers, 03 USA, Canada et Mexique. NB: Les zones sont celles délimitées par le règlement (CEE) no 2145/92 de la Commission (JO L 214 du 30. 7. 1992, p. 20) modifié


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1441/99 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen. Støtte til malkekvægbrug i Galicia som led i støtte til familielandbrug.

eurovoc_concepts:
Galicia
aid to agriculture
dairy farm
family farming
support policy

text: C 170 E/16 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 6. 2000 Efter beslutningen af 1996 er der blevet finansieret en r(cid:230)kke undersłgelser over budgettet for det transeurop(cid:230)iske transportnet med henblik p(cid:229) at modernisere jernbaneforbindelserne i denne region. Desuden medfłrte det af Kommissionen fremsatte forslag i 1997 til (cid:230)ndring af Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets beslutning af 1996 om (cid:230)ndring af beslutning nr. 1692/0096/EF for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r słhavne, flod- og kanalhavne og intermodale terminaler samt projekt nr. 8 i bilag III (2) en (cid:230)ndring af titlen p(cid:229) det s(cid:230)rlige projekt nr. 8 fra »motorvej mellem Lissabon og Valladolid« til »multimodal forbindelse mellem Portugal- Spanien og resten af Europa«. I den tilknyttede begrundelse blev det udtrykkeligt understreget, at det var nłdvendigt at udbygge denne korridor, hvoraf en af de tre forgreninger netop forbinder Galicia (La Coruæa) med Portugal (Lissabon). P(cid:229) baggrund af de (cid:230)ndringsforslag, Europa-Parlamentet fremsatte den 10. marts 1999 efter fłrstebehand- lingen, har Kommissionen forelagt et (cid:230)ndret forslag samt en meddelelse (3) om R(cid:229)dets nye f(cid:230)lles holdning, som er under udarbejdelse. Kommissionen agter bl. a. at godkende den af Europa-Parlamentet foresl(cid:229)ede (cid:230)ndring, som g(cid:229)r ud p(cid:229) at pr(cid:230)cisere m(cid:229)ls(cid:230)tningen for projekt nr. 8, s(cid:229) forbindelsen mellem Galicia og det transeurop(cid:230)iske net fremg(cid:229)r tydeligere. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r finansieringen, skal det bem(cid:230)rkes, at andre fonde (Den Europ(cid:230)iske Fond for Regional- udvikling, Samhłrighedsfonden samt Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank) er blevet benyttet og fortsat kan benyttes til finansiering af undersłgelser og infrastrukturer med henblik p(cid:229) forbedring af jernbanefor- bindelserne i den p(cid:229)g(cid:230)ldende region. (1) (2) (3) EFT L 228 af 9. 9. 1996. KOM(97) 681 endelig udg. KOM(1999) 277 endelig udg. (2000/C 170 E/017) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1441/99 af Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Stłtte til malkekv(cid:230)gbrug i Galicia som led i stłtte til familielandbrug Det galiciske landbrug har i de seneste (cid:229)rtier gennemg(cid:229)et en udvikling, der har fłrt til specialisering i malkekv(cid:230)gbrug. Denne udvikling er imidlertid blevet skadet ved tildelingen af en malthusiansk m(cid:230)lke- kvote, som de facto fratager det galiciske landbrug retten til modernisering p(cid:229) linje med landbrug i de centrale dele af Den Europ(cid:230)iske Union. Denne situation forv(cid:230)rres yderligere af den alvorlige de facto-diskrimination, som det galiciske landbrug er udsat for, hvad ang(cid:229)r EF-stłtte. I 1998 modtog landbruget i Galicia, som besk(cid:230)ftiger 18,5 % af samtlige erhvervsaktive i landbruget i Spanien, kun 1,2 % af de 852 903 millioner pesetas fra EUGFL-Garantisek- tionen, som det spanske landbrug tildeles gennem ordninger, der navnlig tilgodeser de meget store landbrug, hvilket i łvrigt er grunden til en uhensigtsm(cid:230)ssig anvendelse af EU(cid:146)s strukturfondsmidler i Spanien. P(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen p(cid:229) den baggrund at indfłre en ordning for s(cid:230)rlig stłtte til familiekv(cid:230)gbrug, navnlig malkekv(cid:230)gbrug, for at kompensere for den meget alvorlige forskelsbehandling, som omr(cid:229)der, som Galicia uds(cid:230)ttes for ved anvendelsen af en ordning for stłtte fra EUGFL-Garantisektionen, som er klart urimelig og uretf(cid:230)rdig over for landbrugserhvervet i omr(cid:229)det? Svar afgivet af Franz Fischler P(cid:229) Kommissionens vegne (5. oktober 1999) R(cid:229)det m(cid:229)tte indfłre m(cid:230)lkekvoter i 1984 for at rette op p(cid:229) en kostbar sk(cid:230)vhed inden for mejerisektoren. R(cid:229)det har som led i reformen i forbindelse med Agenda 2000 for nylig besluttet, at kvoterne skal anvendes indtil 2008. R(cid:229)det fastsatte ved samme lejlighed punktuelle forhłjelser for medlemsstater med vedvarende vanskeligheder. Is(cid:230)r for Spanien er der fastsat to p(cid:229) hinanden fłlgende forhłjelser p(cid:229) henholdsvis 350 000 t i 2000 og 200 000 t i 2001 (dvs. i alt + 10 %), hvilket skulle głre det muligt for landet at tage hłjde for den s(cid:230)rlige situation i Galicien, som det (cid:230)rede medlem beskriver. Disse forhłjelser skal l(cid:230)gges til de tidligere forhłjelser for Spanien i 1987 og i 1993/1994, dvs. tilsammen over 20 %. 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/17 Desuden kan landbrugerne og is(cid:230)r familiebedrifterne udnytte EU-foranstaltningerne til strukturelle effekti- vitetsforbedringer. Denne stłtte, som omfatter en investeringsstłtte, ydes i łjeblikket inden for landbrugs- afsnittet af m(cid:229)l nr. 1-programmet for Galicien. Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Udviklingssektionen, udbetalte i 1998 4 153 mio. pesetas til s(cid:229)danne foranstaltninger, hvilket svarer til 19 % af denne fonds udgifter i m(cid:229)l nr. 1-regionerne i Spanien. I fremtiden vil den nye politik for udvikling af landdistrikterne som anden słjle inden for den f(cid:230)lles landbrugspolitik sikre den fortsatte stłtte til familiebedrifterne. Desuden giver de nye bestemmelser de regionale myndigheder endnu stłrre smidighed ved tilpasningen af foranstaltningerne til behovene og de s(cid:230)rlige forhold i regionerne. Dermed kan s(cid:230)rlige problemer som dem, det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner, lłses p(cid:229) en hensigtsm(cid:230)ssig m(cid:229)de. (2000/C 170 E/018) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1452/99 af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Harmonisering p(cid:229) trafiksikkerhedsomr(cid:229)det Europa-Kommissionen besk(cid:230)ftiger sig meget med trafikomr(cid:229)det, blandt andet fordi det ikke kun er et spłrgsm(cid:229)l om s(cid:229) hurtigt som muligt at skabe forbindelser mellem punkt A og punkt B og tilbagel(cid:230)gge str(cid:230)kningen s(cid:229) hurtigt og miljłsk(cid:229)nende som muligt, men ogs(cid:229) om at hłjne trafiksikkerheden p(cid:229) europ(cid:230)iske veje og jernbaner. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r trafiksikkerheden har jeg fłlgende spłrgsm(cid:229)l: (cid:129) Har Kommissionen gjort sig overvejelser eller afholdt drłftelser, eller findes der retsregler vedrłrende nedenst(cid:229)ende spłrgsm(cid:229)l? (cid:129) I bekr(cid:230)ftende fald udbedes nłjagtige oplysninger om henholdsvis drłftelsernes stade og retsnormerne samt eventuelle overgangsperioder. 1. Hvor mange retsnormer har EU indtil nu udstedt vedrłrende bilisters sikkerhed? Foreligger der p(cid:229) grund af forsinket indfłrelse af nationale retsregler en mulighed for, at europ(cid:230)iske 2. statsborgere kan kłre bil uden at v(cid:230)re i besiddelse af en tilladelse hertil? Findes der ensartede bestemmelser i Europa for formen p(cid:229) og den optiske udformning af bilers 3. nummerplader? 4. Er der ensartede bestemmelser i Europa om hłjresving ved et rłdt trafiklys? Kan det forekomme, at forskellige lyssignaler betyder forskellige ting i de forskellige medlemslande 5. (gult (cid:129) blinkende trafiklyssignal)? Er der p(cid:229) europ(cid:230)isk plan fastsat bestemmelser om skiltningen af trafikveje samt om den optiske 6. udformning (farvem(cid:230)ssig) af trafikskilte? 7. Findes der i Unionen ensartede normer for udstłdningsgasser for b(cid:229)de lastvogne og personvogne? I ben(cid:230)gtende fald bedes oplyst, hvor stor forskellen er mellem den strengeste og den mest generłse gr(cid:230)nsev(cid:230)rdi? Er der en generel pligt 8. europ(cid:230)iske veje? til at anvende sikkerhedssele samt ensartet hastighedsbegr(cid:230)nsning p(cid:229) Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (15. oktober 1999) Kommissionen har v(cid:230)ret meget aktiv, n(cid:229)r det drejer sig om at 1. fasts(cid:230)tte retlige normer for konstruktion af kłretłjer, kaldet »typegodkendelse«. Over 50 direktiver er til dato blevet vedtaget, hvoraf


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1396/99 esittäjä(t): Hedwig Keppelhoff-Wiechert (PPE-DE) komissiolle. Rakennepolitiikan tavoitteiden tukemisen synnyttämät ristiriitaisuudet.

eurovoc_concepts:
Structural Funds
development policy
employment policy
regional aid
structural policy
transfer of businesses

text: C 170 E/4 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/004) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1393/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Vion VvaG:n tukeminen Hannoverilainen vakuutusyhti(cid:246) HDI (Haftpflichtverband der Deutschen Industrie) ja baijerilainen vakuutus- yhti(cid:246) HUK-Coburg aikovat fuusioitua hein(cid:228)kuussa 1999. Fuusiosta syntyv(cid:228)n uuden vakuutusyhtym(cid:228)n, Vion VvaG:n, p(cid:228)(cid:228)konttori tulee sijaitsemaan Coburgissa. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen kotipaikan sijainnista vaikutti ratkai- sevasti Baijerin osavaltion laaja rahoitustuki, jonka suuruutta ei ole ilmoitettu julkisesti. Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) Baijerin osavaltion hallitus on antanut Vion VvaG:lle rahoitustukea? Jos 1. se on tietoinen asiasta, kuinka suuri t(cid:228)m(cid:228) tuki on? 2. Onko komissiolle ilmoitettu Baijerin osavaltion rahallisten edist(cid:228)mistoimien olevan tukemista? Onko t(cid:228)llainen tukeminen sovussa EU:n kilpailua ja tukemista koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n, ja erityisesti 3. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan kanssa? Mario Montin komission puolesta antama t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228) vastaus (5. marraskuuta 1999) Komissiolle on ilmoitettu, ett(cid:228) HDI Haftplichtverband der Deutschen Industrien ja HUK-Coburgin sulautu- minen Vion Vvag -yritykseksi ei toteudu eik(cid:228) mink(cid:228)(cid:228)nlaisia valtiontukitoimia ole toteutettu. T(cid:228)m(cid:228)n tiedon perusteella komissio lopettaa asian tutkimisen. (2000/C 170 E/005) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1396/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hedwig Keppelhoff-Wiechert (PPE-DE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Rakennepolitiikan tavoitteiden tukemisen synnytt(cid:228)m(cid:228)t ristiriitaisuudet Euroopan unionin taloudellisesti vahvimpien ja rakenteellisesti heikkojen alueiden taloudet eroavat toisis- taan suuresti. EU:n rakennepolitiikan tavoitteena on poistaa n(cid:228)m(cid:228) erot. Euroopan komissio on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt t(cid:228)m(cid:228)n asian suhteen kuudesta rakennepolitiikan p(cid:228)(cid:228)asiallisesta teht(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) ja m(cid:228)(cid:228)ritellyt ne (cid:148)tavoitteiksi(cid:148). 1. Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) n(cid:228)iden tavoitteiden tukeminen synnytt(cid:228)(cid:228) ristiriitaisuuksia esimerkiksi silloin, kun yritys siirt(cid:228)(cid:228) toimipaikkansa rakenteellisesti vahvemmalta alueelta tukikelpoiselle alueelle p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)kseen osalliseksi EU:n tukivaroista, mink(cid:228) takia aiemmassa toimipaikassa h(cid:228)vi(cid:228)(cid:228) satoja ty(cid:246)paikkoja ja alueen talous heikkenee? 2. Mit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228) poistaakseen t(cid:228)m(cid:228)n paradoksin, joka samanaikaisesti sek(cid:228) luo ett(cid:228) h(cid:228)vitt(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)paikkoja? 20. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 170 E/5 Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 1999) Yhteis(cid:246)n alueen yritysten vapaus valita niiden erityistarpeita vastaava maantieteellinen sijoittautumis- 1. paikka on taattu sijoittautumisoikeudella EY:n perustamissopimuksessa. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s vaihtaa sijoittautumispaik- kaa on mutkikas asia, johon vaikuttavat monet tekij(cid:228)t, kuten yhti(cid:246)iden laajemmat strategiat, jotka koskevat uudelleenj(cid:228)rjestelyj(cid:228), erikoistumista tai niiden toimintojen keskitt(cid:228)mist(cid:228) tehokkuuden parantamiseksi. jos muuttava yritys saa tukea julkisista varoista Yhteis(cid:246) on kuitenkin erityisen kiinnostunut asiasta, nykyisess(cid:228) tai tulevassa sijoittautumispaikassaan. Tarkastellessaan yksitt(cid:228)isi(cid:228) tapauksia komission t(cid:228)ytyy ottaa huomioon kaikki asiaan liittyv(cid:228)t seikat pit(cid:228)en mieless(cid:228), ett(cid:228) yrityksell(cid:228) on my(cid:246)s mahdollisuus muuttaa yhteis(cid:246)n ulkopuolelle tai lopettaa toimintansa kokonaan. 2. Yhteismarkkinoiden onnistuminen riippuu suurelta osin yhteis(cid:246)n kilpailua koskevista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) ja erityisesti valtiontukea koskevista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228), joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n ehk(cid:228)isem(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)iri(cid:246)it(cid:228) ja edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tervett(cid:228) jotka koskevat kilpailua. Komissio on sis(cid:228)llytt(cid:228)nyt erityism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) hiljattain hyv(cid:228)ksyttyihin s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ihin, sek(cid:228) valtiontukea ett(cid:228) rakennerahastoja, ratkaistaakseen mahdollisia ongelmia, jotka liittyv(cid:228)t yritysten muuttoon. Komission valtiontukea koskevat suuntaviivat erityisesti v(cid:228)hent(cid:228)v(cid:228)t sallittua investointien intensiteetti(cid:228) alueilla, joiden on virallisesti ilmoitettu olevan tuettavia. Uusilla tasoilla pyrit(cid:228)(cid:228)n antamaan ep(cid:228)suotuisille alueille mahdollisuudet houkutella uusia investointeja kannustimin, ja samalla v(cid:228)hennysten voidaan otaksua pienent(cid:228)v(cid:228)n riski(cid:228), ett(cid:228) alueet ryhtyv(cid:228)t kilpailemaan tarjouksilla. Lis(cid:228)ksi sek(cid:228) suuntavii- voissa ett(cid:228) rakennerahastoista annetussa asetuksessa (Neuvoston asetus (EY) 1260/1999 rakennerahastoja koskevista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228), annettu 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999 (1)) asetetaan ehdoksi tuetun inves- toinnin j(cid:228)(cid:228)minen paikalle v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n viiden vuoden ajaksi. Komissio kiinnitt(cid:228)(cid:228) erityisesti huomiota suurin hankkeisiin, koska sen t(cid:228)ytyy vahvistaa tai sovittaa rakennerahastoista t(cid:228)llaisille hankkeille (investoinnin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) yli 50 miljoonaa euroa) my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) tuki tapauskohtaisesti. Komission on my(cid:246)s tutkimuksessaan analysoinut t(cid:228)llaisten hankkeiden ty(cid:246)llisyysvaiku- tuksia yhteis(cid:246)n tasolla. (1) EYVL L 161, 26. 6. 1999. (2000/C 170 E/006) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1403/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Elintarvikkeiden luokitus Voiko komissio selvitt(cid:228)(cid:228) miten on mahdollista, ett(cid:228) elintarvikkeen, joka on tuotettu maassa A, mutta 1. pakattu maassa B, alkuper(cid:228)maaksi voidaan luokitella maa B? Voiko komissio esitt(cid:228)(cid:228) maataloustuotteiden rahoitukseen liittyv(cid:228)t toimenpiteet, 2. kuningaskunnat ei osallistu? joihin Yhdistyneet Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (14. lokakuuta 1999) Euroopan parlamentin j(cid:228)senen ensimm(cid:228)isess(cid:228) kysymyksess(cid:228)(cid:228)n mainitsema tapaus ei ole kuluttajalle myyt(cid:228)v(cid:228)ksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkint(cid:246)j(cid:228), esillepanoa ja mainontaa koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1978 annettuun neuvoston direktiiviin 79/0112/ ETY (1), sellaisen kuin se on muutettuna direktiivill(cid:228) 97/0004/EY (2), sis(cid:228)ltyvien elintarvikkeiden merkint(cid:246)j(cid:228) koskevien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaan mahdollinen. Komissio pyyt(cid:228)(cid:228) Euroopan parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) toimittamaan tarkempia lis(cid:228)tietoja mainitsemastaan tapauk- sesta


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1421/99 do Deputado Roberta ANGELILLI Erkännande av Antonio Zottis föräldrarättigheter

eurovoc_concepts:
EU law
Italy
Romania
child
custody
illegal restraint
parental authority
ratification of an agreement

text: 29. 1. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 27 E/61 (2000/C 27 E/073) PERGUNTA ESCRITA E-1421/99 apresentada por Roberta Angelilli (NI) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: Reconhecimento dos direitos de Antonio Zotti em matØria de poder paternal De hÆ alguns anos a esta parte, o cidadªo italiano Antonio Zotti tem vindo a travar uma dura batalha jur(cid:237)dica, a fim de obter o reconhecimento dos seus direitos em matØria de poder paternal no tocante (cid:224) sua filha Sabrina, menor de idade, que vive actualmente com a mªe, Alina Bodea, de nacionalidade romena. Pese embora terem as autoridades italianas concedido ao pai o direito de guarda, bem como o facto de os vistos de sa(cid:237)da terem expirado, a mªe levou a crian(cid:231)a para a RomØnia, negando a Antonio Zotti qualquer tipo de contacto. Neste contexto, poderia a Comissªo indicar: 1. Se considera oportuno intervir junto das autoridades romenas, a fim de obter o reconhecimento dos direitos paternais de Antonio Zotti? 2. Que directivas regem esta matØria a n(cid:237)vel europeu? 3. Se tenciona emitir um parecer de carÆcter geral sobre esta matØria? Resposta de Ant(cid:243)nio Vitorino em nome da Comissªo (15 de Outubro de 1999) De acordo com os elementos do processo comunicados pelo Senhor Deputado, as autoridades italianas reconheceram a um cidadªo italiano o direito de cust(cid:243)dia da sua filha. A mªe, de nacionalidade romena, levou a crian(cid:231)a para a RomØnia, nªo s(cid:243) em viola(cid:231)ªo do direito de cust(cid:243)dia do pai, mas tambØm do seu direito de visita, uma vez que recusa qualquer contacto do pai com a filha. Nªo existe, (cid:224) data, qualquer instrumento na legisla(cid:231)ªo da Uniªo que permita resolver casos de rapto 1. internacional de crian(cid:231)as. Nem a Comissªo, nem qualquer outra institui(cid:231)ªo da Uniªo tŒm, pois, competŒncia para intervir junto das autoridades romenas nesta delicada situa(cid:231)ªo. 2. A Comissªo chama a aten(cid:231)ªo para o facto de ter sido celebrada na Haia, em 25 de Outubro de 1980, uma Conven(cid:231)ªo internacional sobre os Aspectos Civis do Rapto Internacional de Crian(cid:231)as. Esta conven(cid:231)ªo tem por objecto, nos termos do seu artigo 1o, «a) Assegurar o regresso imediato das crian(cid:231)as ilicitamente transferidas para qualquer Estado Contratante ou nela retidas indevidamente; b) Fazer respeitar de maneira efectiva nos outros Estados Contratantes os direitos de cust(cid:243)dia e de visita existentes num Estado Contratante». De acordo com as informa(cid:231)ıes fornecidas pela ConferŒncia da Haia de Direito Internacional Privado, esta conven(cid:231)ªo foi assinada e ratificada pela ItÆlia. A RomØnia aderiu posteriormente a esta conven(cid:231)ªo, mas a sua adesªo ainda nªo foi aceite pela ItÆlia. Uma vez cumprida esta formalidade, a questªo deverÆ poder ser tratada pelas autoridades centrais da ItÆlia e da RomØnia que, em conformidade com o artigo 6o da Conven(cid:231)ªo, estªo «encarregada(s) de dar cumprimento (cid:224)s obriga(cid:231)ıes que lhe(s) sªo impostas pela (. ) Conven(cid:231)ªo». A Comissªo comunicarÆ directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento as coordenadas das autoridades centrais italianas e romenas. (2000/C 27 E/074) PERGUNTA ESCRITA E-1422/99 apresentada por Cristiana Muscardini (NI) ao Conselho Objecto: Bombardeamento da Embaixada da China em Belgrado (1 de Setembro de 1999) O «erro» que esteve na origem do bombardeamento da Embaixada da China em Belgrado, se, por um lado, constitui um evento grave mercŒ das poss(cid:237)veis consequŒncias diplomÆticas e estratØgicas, por outro, vem uma vez mais sublinhar a fun(cid:231)ªo (cid:129) e as inerentes responsabilidades (cid:129) dos governos dos Estados-membros da UE no seio do Conselho Atl(cid:226)ntico e dos organismos militares da NATO


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1446/99 dell'on. Erik MEIJER Trasferimento sovvenzionato dell'impresa chimica "Akcros Chemicals B.V." da Roermond a Greiz

eurovoc_concepts:
EU employment policy
EU financing
European Regional Development Fund
Germany
Netherlands
State aid
chemical industry
investment aid
job creation
job cuts
transfer of businesses

text: C 27 E/72 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 29. 1. 2000 lingua di lavoro quantunque essa esista nella prassi. Nell(cid:146)ambito dell(cid:146)imminente allargamento dell(cid:146)UE verso l(cid:146)Est e del conseguente crescente aumento delle lingue ufficiali sarebbe opportuno stabilire norme uniformi e vincolanti sulle lingue di lavoro da utilizzare in seno a tutti gli organi europei, ferma restando la necessit(cid:224) che siffatte norme tengano conto, in ogni caso, dell(cid:146)equo impiego della lingua tedesca oltre a quella inglese e francese in seno agli organi dell(cid:146)UE visto che sui complessivi 370 milioni di cittadini dell(cid:146)UE piø di 90 milioni hanno il tedesco come lingua materna pertanto un cittadino dell(cid:146)UE su quattro; nel 1997 la Germania da sola si Ł fatta carico del 62 % dei versamenti netti al bilancio dell(cid:146)UE (l(cid:146)Austria 4 %); nella maggioranza dei paesi dell(cid:146)Europa centroorientale il tedesco Ł la principale lingua straniera prima dell(cid:146)inglese e pertanto assume un rilevante funzione di ponte nel processo di adesione. Ci(cid:242) premesso, quando intende la Commissione avanzare una proposta tesa a stabilire in maniera vincolante l(cid:146)impiego, sinora non uniforme, lavoro inglese, francese e tedesco? in seno agli organi europei delle lingue di (1) GU 17 del 6. 10. 1958, pag. 385. Risposta comune data dal sig. Prodi in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-1445/99 e P-1495/99 (15 ottobre 1999) La Commissione ricorda all(cid:146)onorevole parlamentare che il regime linguistico (cid:129) ai sensi dell(cid:146)articolo 290 del trattato CE (ex articolo 217) (cid:129) «Ł fissato (cid:133) dal Consiglio che delibera all(cid:146)unanimit(cid:224). » Il trattato non prevede dunque alcuna proposta della Commissione sull(cid:146)argomento. (2000/C 27 E/088) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1446/99 di Erik Meijer (GUE/NGL) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Trasferimento sovvenzionato dell(cid:146)impresa chimica «Akcros Chemicals B. V. » da Roermond a Greiz 1. E(cid:146) al corrente la Commissione che la societ(cid:224) «Akcros Chemicals B. V. » (ex «Haagen Chemie», di propriet(cid:224) della AKZO Nobel Chemicals), che produce stearati di piombo e di metallo e semilavorati non vinilici per l(cid:146)industria delle materie plastiche, ha intenzione di chiudere il suo stabilimento di Roermond (Paesi Bassi, provincia del Limburgo), che occupa 1200 lavoratori, anzichØ procedere con il programma originario, in base al quale la produzione sarebbe stata trasferita nell(cid:146)area di un(cid:146)impresa sul punto di essere ampliata, la «Limax» (facente anch(cid:146)essa parte della «Akcros») a Roermond-Oost? 2. E(cid:146) inoltre al corrente la Commissione che il gruppo AKZO-Nobel adduce come argomentazione per la chiusura dello stabilimento di Roermond (cid:129) un comune con una disoccupazione elevata per i Paesi Bassi (cid:129) il contributo all(cid:146)investimento pari al 35 % accordato all(cid:146)impresa per trasferire la produzione non vinilica a Greiz (Germania, Land della Turingia), mentre anche la produzione di stearati di piombo viene trasferita a D(cid:252)ren (Germania, Land della Renania settentrionale-Vestfalia)? 3. Pu(cid:242) la Commissione far sapere se i fondi dell(cid:146)Unione europea contribuiscono integralmente o in parte a questo trasferimento della produzione? In caso affermativo, per quale motivo? Qual Ł il rapporto tra la prevista crescita di posti di lavoro a Greiz e la prevista perdita a Roermond? Quali sono i costi per posto di lavoro aggiunto? 4. Ritiene la Commissione che sia giusto che la promozione dell(cid:146)occupazione in una regione che presenta una carenza di posti di lavoro venga realizzata sottraendo posti di lavoro, grazie a contributi pubblici, a un(cid:146)altra zona che a sua volta presenta una carenza di occupazione? In caso negativo, che cosa intende fare la Commissione per contrastare l(cid:146)inutile trasferimento di posti di lavoro da parte delle imprese e la perdita di posti di lavoro?


title: PREGUNTA ESCRITA E-1510/99 de Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) a la Comisión. Utilización excesiva de los Fondos estructurales europeos para la construcción de carreteras en los cinco nuevos Estados federados y en el antiguo territorio de Berlín Este (región del objetivo no 1 de la República Federal de Alemania).

eurovoc_concepts:
Germany
Structural Funds
development plan
road building
use of aid

text: 20. 6. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 170 E/27 2. 3. 4. ¿Han ocasionado las medidas emprendidas el deterioro de la protecci(cid:243)n de estas reservas naturales (por ejemplo, mediante la destrucci(cid:243)n de biotopos, forestaci(cid:243)n de espacios abiertos, construcci(cid:243)n de senderos para la protecci(cid:243)n de incendios en zonas de bosques, etc. )? ¿Han puesto en peligro las medidas emprendidas la idoneidad de las reservas como hÆbitats naturales (Directiva 92/43/CEE (1) relativa a la conservaci(cid:243)n de los hÆbitats naturales y de la fauna y la flora silvestres)? ¿En quØ medida contravienen las medidas emprendidas las disposiciones vigentes en materia de medio ambiente y de legislaci(cid:243)n relativa a la protecci(cid:243)n de la naturaleza, o son contrarias a la disposici(cid:243)n de la iniciativa comunitaria Konver por la que se establece que las medidas subvencionadas deben servir para mejorar el medio ambiente? 5. ¿EstÆ la Comisi(cid:243)n informada de que, con objeto de solicitar mÆs subvenciones de la iniciativa comunitaria Konver, se ha pedido la supresi(cid:243)n de la protecci(cid:243)n de la reserva natural Am Spitzberg? (1) DO L 206 de 22. 7. 1992, p. 7. Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (6 de octubre de 1999) Durante el per(cid:237)odo de programaci(cid:243)n actual (1994-1999), Sajonia estÆ recibiendo ayudas de los Fondos Estructurales a travØs de la iniciativa comunitaria Konver. En aplicaci(cid:243)n de los principios de cooperaci(cid:243)n y de subsidiariedad, son las autoridades nacionales o regionales las que se encargan de la ejecuci(cid:243)n de los programas operativos y de la selecci(cid:243)n de los proyectos. En el caso de Sajonia, el Ministro de Econom(cid:237)a es el responsable en primera instancia. Naturalmente, esas autoridades estÆn obligadas al cumplimiento de la normativa europea, incluida la existente en materia de protecci(cid:243)n de la naturaleza. En lo que ataæe a la iniciativa comunitaria Konver, se establecen en primer lugar las prioridades de financiaci(cid:243)n, procediØndose despuØs, durante la vida del programa, a la selecci(cid:243)n de los distintos proyectos. As(cid:237) pues, es perfectamente posible presentar a las autoridades competentes cualquier propuesta que responda a las prioridades fijadas. En caso de que su Seæor(cid:237)a tenga conocimiento de una supuesta infracci(cid:243)n en el caso «Am Spitzberg» o en cualquier otro, se le invita a facilitar datos concretos que permitan a la Comisi(cid:243)n tratar el asunto con las autoridades alemanas. (2000/C 170 E/028) PREGUNTA ESCRITA E-1510/99 de Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1999) Asunto: Utilizaci(cid:243)n excesiva de los Fondos estructurales europeos para la construcci(cid:243)n de carreteras en los cinco nuevos Estados federados y en el antiguo territorio de Berl(cid:237)n Este (regi(cid:243)n del objetivo no 1 de la Repœblica Federal de Alemania) El Gobierno Federal alemÆn ha decidido que una considerable suma procedente de los Fondos estructurales para los nuevos Estados federados, a saber, 3 400 millones de marcos alemanes, se destine a las infraestructuras bÆsicas, estando previstas en este contexto dos terceras partes para el transporte por carretera y s(cid:243)lo una tercera parte para el transporte ferroviario. Esta decisi(cid:243)n contradice los siguientes principios establecidos para los Fondos estructurales y que el Parlamento Europeo considera asimismo importantes: (cid:129) el objetivo de un desarrollo arm(cid:243)nico equilibrado y sostenible; (cid:129) el objetivo del desarrollo del empleo; (cid:129) el objetivo de la protecci(cid:243)n y de la mejora del medio ambiente; C 170 E/28 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 6. 2000 (cid:129) el requisito del equilibrio entre los distintos medios de transporte; (cid:129) el requisito de la atenci(cid:243)n a los sistemas locales de transporte, en especial a las redes ciudadanas; (cid:129) el requisito del cambio a formas de transporte sostenibles, con objeto de cumplir la promesa contraida con la sociedad de disminuir las emisiones de gases propulsores; (cid:129) el principio de la cooperaci(cid:243)n, que prevØ la participaci(cid:243)n de las corporaciones locales y regionales, as(cid:237) como de los interlocutores sociales y ecologistas, en la decisi(cid:243)n de planificaci(cid:243)n de los programas; (cid:129) el principio de la adici(cid:243)n, en cuya virtud los Fondos estructurales no deben malversarse para tapar agujeros presupuestarios del presupuesto nacional. ¿Estima la Comisi(cid:243)n que puede aprobarse un plan de desarrollo que presenta estas carencias para la 1. regi(cid:243)n del objetivo no 1 en Alemania? En caso negativo, ¿quØ retrasos de planificaci(cid:243)n cabe esperar para la planificaci(cid:243)n global en la regi(cid:243)n 2. del objetivo no 1? 3. ¿QuØ juicio le merece a la Comisi(cid:243)n el considerable porcentaje de proyectos de nueva construcci(cid:243)n de infraestructura bÆsica, cuando la evaluaci(cid:243)n intermedia para el Estado federado de Brandeburgo constata «una dotaci(cid:243)n de carreteras y l(cid:237)neas ferroviarias cuantitativamente buena», pero, por el contrario, un «fuerte deterioro del empleo»? 4. QuØ juicio le merece a la Comisi(cid:243)n la observancia de los principios europeos cuando los recursos del FEDER se utilizan para proyectos de construcci(cid:243)n de carreteras que representan una intervenci(cid:243)n masiva en un entorno natural digno de protecci(cid:243)n, proyectos que, por lo demÆs, son objeto de una considerable oposici(cid:243)n entre la poblaci(cid:243)n local afectada? ¿QuØ medidas concretas piensa adoptar la Comisi(cid:243)n para exigir del Gobierno Federal alemÆn la 5. observancia de los principios vigentes en los reglamentos de los Fondos estructurales? Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (7 de octubre de 1999) La Comisi(cid:243)n no se halla en condiciones de pronunciarse sobre las cuestiones planteadas por su Seæor(cid:237)a dado que no se le ha presentado aœn el plan alemÆn del objetivo no 1 para el pr(cid:243)ximo per(cid:237)odo de programaci(cid:243)n (2000-2006). No obstante, tan pronto como lo haya recibido y examinado, responderÆ sin falta a las preguntas formuladas por su Seæor(cid:237)a. (2000/C 170 E/029) PREGUNTA ESCRITA E-1519/99 de Roberta Angelilli (NI) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1999) Asunto: Aplicaci(cid:243)n de las directivas relativas a los residuos textiles en Prato Recientemente, el Gobierno italiano ha elaborado un decreto que incluye los residuos textiles entre los desechos especiales objeto de eliminaci(cid:243)n. Este decreto no tiene en cuenta la especificidad del sector textil de Prato y, de hecho, podr(cid:237)a crear graves dificultades para las numerosas empresas locales, debido a una aplicaci(cid:243)n excesivamente restrictiva. Dichos residuos textiles pueden efectivamente considerarse desechos si salen de las empresas, mientras que en realidad constituyen materia prima para gran parte de la producci(cid:243)n de la zona. Es evidente, en consecuencia, que la aplicaci(cid:243)n de las Directivas 91/156/CEE (1) y 91/689/CEE (2) estar(cid:237)a fuera de lugar en el caso de estos residuos textiles


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1513/99 af Marie Isler Béguin (Verts/ALE) til Kommissionen. Udvidelse af havnen i Ibiza, Balearerne.

eurovoc_concepts:
Spain
environmental protection
harbour installation
town-planning scheme
transport infrastructure

text: C 219 E/6 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/009) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1513/99 af Marie Isler BØguin (Verts/ALE) til Kommissionen Om: Udvidelse af havnen i Ibiza, Balearerne (1. september 1999) Den 5. maj 1999 udtalte Kommissionen i sit svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-0964/99 (1) om udvidelse af havnen i Ibiza, at den var i f(cid:230)rd med at vedtage en beslutning om łkonomisk stłtte fra Samhłrigheds- fonden til bygning af en ny błlgebryder og en tilkłrselsvej til havnen. Den 29. juni 1999 annullerede Balearernes hłjesteret (»Tribunal Superior de Justicia de Balears«) imidlertid den lokale egnsplanl(cid:230)gningsmyndigheds (»Comisi(cid:243)n Insular de Urbanismo«) 1994-vedtagelse af s(cid:230)rplanen for havnen i lokale arkitektforbund (cid:129) at der i forbindelse med miljłindvirkningsvurderingen ikke var sket overholdelse af kravet om underretning af offentligheden. Ibiza. Det hedder i hłjesterettens dom (cid:129) afsagt i en appelsag anlagt af det Dommen głr denne miljłindvirkningsvurdering ulovlig p(cid:229) baggrund af artikel 6, stk. 2, i direktiv 97/11/EF (2) og af den konvention om adgang til oplysninger, offentlighedens deltagelse i beslutnings- processen og offentlighedens adgang til domstolene i miljłspłrgsm(cid:229)l, som FN(cid:146)s (cid:216)konomiske Kommission for Europa forelagde i ¯rhus i Danmark den 23. -25. juni 1998. 1. Agter Kommissionen stadig at yde stłtte til bygningen af błlgebryderen? 2. Er Kommissionen ikke enig i, at de spanske myndigheder ikke har overholdt direktiv 97/11/EF om miljłindvirkningsvurderinger af projekter ved at undlade at offentliggłre resultatet af vurderingen? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe med henblik p(cid:229) at tage miljłindvirknigsvurderingen op til fornyet overvejelse? 3. (1) (2) Er Kommissionen villig til at overveje alternativer til den spanske regerings forslag? EFT C 370 af 21. 12. 1999, s. 146. EFT L 73 af 14. 3. 1997, s. 5. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (19. oktober 1999) Kommissionen vedtog den 19. april 1999 en beslutning om ydelse af finansiel stłtte fra Samhłrigheds- fonden til bygning af en ny błlgebryder og en tilkłrselsvej til havnen i Ibiza. Beslutningen blev fłrst truffet, efter at det var blevet kontrolleret, at projektet opfylder de stłttebetingelser og prioriteringskriterier vedrłrende transportinfrastrukturprojekter, der er fastsat i R(cid:229)dets forordning om oprettelse af Samhłrig- hedsfonden (1). Dette projekt er blevet underkastet en miljłkonsekvensprocedure efter R(cid:229)dets direktiv 85/337/E(cid:216)F af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning p(cid:229) miljłet (2). Vurderingen af projektets virkninger p(cid:229) miljłet blev offentliggjort i det spanske statstidende (3). B(cid:229)de proceduren og vurderingen af virkningerne p(cid:229) miljłet (VVM) er administrative akter, der er forskellige fra den VVM- procedure, som vedrłrer den s(cid:230)rplan, Balearernes hłjesteret annullerede. P(cid:229) denne baggrund finder Kommissionen, at det p(cid:229)g(cid:230)ldende projekt stadig opfylder de stłttebetin- 1. gelser og prioriteringskriterier, der er fastsat i R(cid:229)dets forordning om oprettelse af Samhłrighedsfonden. 2. Det ser ud fra de disponible oplysninger ud til, at de spanske myndigheder har overholdt kravet om underretning af offentligheden. Ikke desto mindre foretager Kommissionen en tilbundsg(cid:229)ende undersłgelse af den situation, der er opst(cid:229)et efter domstolskendelsen. 3. Under projektvurderingen undersłgte de spanske myndigheder alternative tekniske lłsningsmulighe- der. De erkl(cid:230)rede, at det p(cid:229)g(cid:230)ldende projekt udgłr den mest hensigtsm(cid:230)ssige lłsning p(cid:229) de problemer, der er med hensyn til havnen i Ibiza. Denne konklusion er blevet bekr(cid:230)ftet af den vurdering, som Kommissionen har foretaget. (1) (2) (3) EFT L 130 af 25. 5. 1994. EFT L 175 af 5. 7. 1985. BOE nr. 233 af 29. 9. 1994


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1437/99 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Televiestinnän, audiovisuaalipalvelujen ja tietotekniikan alan hankkeet Galiciassa.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
EU programme
Galicia
Structural Funds
audiovisual communications policy
computer systems
financing
telecommunications

text: C 170 E/14 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 6. 2000 ty(cid:246)n tarjonta on suurempaa t(cid:228)ll(cid:228) alueella. Jos suunnitelma toteutuu, se merkitsee huomattavia asuntotuo- tantoa, liikennett(cid:228), koulutusta, terveydenhoitoa ja jopa verotusta ja sosiaaliturvaa koskevia sijoituksia, koska t(cid:228)lle alueelle olisi siirrett(cid:228)v(cid:228) ty(cid:246)tt(cid:246)mi(cid:228) muilta Espanjan valtion alueilta. T(cid:228)ll(cid:228) Espanjan hallituksen politiikalla tultaisiin julkisen rahoituksen avulla osaltaan lujittamaan ja jopa lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n olemassa olevia alueellisia eroja sen sijaan, ett(cid:228) pyritt(cid:228)isiin kuromaan umpeen niemimaan Atlantin alueen historiallisista syist(cid:228) johtuvaa j(cid:228)lkeenj(cid:228)(cid:228)neisyytt(cid:228) infrastruktuurin ja kehityksen suhteen. T(cid:228)m(cid:228) ilmenee korkeana ty(cid:246)tt(cid:246)myyslukuna, joka on Galician alueella 17 prosenttia aktiiviv(cid:228)est(cid:246)st(cid:228). Jos Espanjan hallitus tekee komissiolle asiaa koskevan pyynn(cid:246)n, antaako se luvan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) rakenne- ja koheesiorahastojen varoja sellaiseen politiikkaan, joka on selke(cid:228)sti taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuulu- vuuden tavoitteen vastainen? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 1999) Komissio ei tunne arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemaa (cid:148)maantieteellisen liikkuvuuden suunnitelmaa(cid:148), jonka toteuttamista hallitus annettujen tietojen perusteella vasta suunnittelee. Koska kyseist(cid:228) suunnitelmaa eik(cid:228) edes tarkempia tietoja sen tavoitteista tai sen toteuttamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) ole toimitettu, komissio ei voi ilmaista kantaansa sen rakennerahastoihin liittyv(cid:228)st(cid:228) tukikelpoisuudesta. Koheesiorahastosta my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)n koheesiorahastosta yksinomaiset 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) 1164/94 (1) nojalla liikenteen infra- struktuuriin ja ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojeluun tarkoitetut investoinnit. Koheesiorahastosta ei n(cid:228)in ollen my(cid:246)nnet(cid:228) tukea arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemille aloille. soveltamisalat tuen ovat (1) EYVL L 130, 25. 5. 1994. (2000/C 170 E/014) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1437/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Televiestinn(cid:228)n, audiovisuaalipalvelujen ja tietotekniikan alan hankkeet Galiciassa Aluepolitiikan n(cid:228)k(cid:246)kulmasta on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228), ett(cid:228) Galicia sis(cid:228)llytet(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ysipainoisesti Euroopan laajuisiin liikenne-, televiestint(cid:228)- ja energiaverkkoihin. Koska Galicia t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) rakennerahastojen tavoitteen 1 edelly- tykset, se on saanut huomattavia avustussummia t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen. Voisiko komissio ilmoittaa, mit(cid:228) televiestinn(cid:228)n, audiovisuaalipalvelujen ja tietotekniikan alan hankkeita ja ohjelmia Galiciassa on rahoitettu rakenne- ja koheesiorahastoista vuosina 1994(cid:129)1999 (mukaan lukien kehitys ja alueellisiin verkostoihin ja teollisuuspalveluihin liitt(cid:228)minen sek(cid:228) sosiaaliset toimet, kuten terveys ja koulutus)? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 1999) Arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle ja parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)lle on l(cid:228)hetetty Euroopan aluekehitysrahas- tosta vuoden 1999 maaliskuun loppuun menness(cid:228) Galiciassa televiestinn(cid:228)n, audiovisuaalipalvelujen ja tietotekniikan alalla osarahoitettujen hankkeiden luettelo. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on korostettava, ett(cid:228) tietyt teollisuuteen liittyv(cid:228)t palvelut kuuluvat (cid:148)teollisuusverkoston kehitt(cid:228)misen(cid:148) alaan. Toisaalta on todettava kokonaisk(cid:228)sityksen saamiseksi, ett(cid:228) tietyt hankkeet, jotka kuuluvat ammatillisen koulutuksen alaan, t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t yleissivist(cid:228)v(cid:228)n opetuksen alaa. 20. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 170 E/15 Koheesiorahastosta 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) 1164/94 (1) nojalla kyseisest(cid:228) rahastosta my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)n tuen yksinomaiset soveltamisalat ovat liikenteen infrastruktuuri ja ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelu. Koheesiorahastosta ei n(cid:228)in ollen my(cid:246)nnet(cid:228) tukea arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainit- semille aloille. (1) EYVL L 130, 25. 5. 1994. (2000/C 170 E/015) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1438/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Galician (Espanja) yhdist(cid:228)minen Euroopan laajuiseen suurnopeusrataverkkoon On v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) ett(cid:228) Galicia, kuten mik(cid:228) tahansa muu Euroopan alue (cid:129) mutta erityisesti siksi, ett(cid:228) se j(cid:228)tettiin syrj(cid:228)(cid:228)n Espanjan valtion liikenneverkon rakentamisessa (cid:129) liitet(cid:228)(cid:228)n Euroopan laajuiseen suurno- peusrataverkkoon. N(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kuitenkin silt(cid:228), ettei t(cid:228)t(cid:228) ole otettu huomioon Euroopan laajuista rataverkkoa koskevissa vuoteen 2010 ulottuvissa teknisiss(cid:228) ja rahoitussuunnitelmissa. N(cid:228)in ollen Galician asukkaat j(cid:228)isiv(cid:228)t taas paitsioon, kuten tapahtui rakennettaessa moottoriteit(cid:228), jotka yhdistiv(cid:228)t muun Iberian niemi- maan Eurooppaan, sek(cid:228) jo silloin kun Espanjan rautatieverkko luotiin. On v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) toteuttaa toimia Galician syrj(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)(cid:228)misen est(cid:228)miseksi. Voiko komissio ilmoittaa, miss(cid:228) vaiheessa ovat aikataulua ja rahoitusta koskevat suunnitelmat Galician integroimiseksi vuonna 2010 valmistuvaan Euroopan laajuiseen suurnopeusrataverkkoon? Mit(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) asiaa koskevia ehdotuksia Espanjan valtio on tehnyt Euroopan unionille? (2000/C 170 E/016) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1440/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Galician (Espanja) ja Portugalin yhdist(cid:228)minen suurnopeusrataverkon avulla Ottaen huomioon ett(cid:228) Galicia on taloudellisesti (cid:228)(cid:228)rimm(cid:228)isen t(cid:228)rke(cid:228) kahden valtion v(cid:228)linen alue ja ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) Euroopan Atlantin puoleisella alueella asuu 14 miljoonaa asukasta, voiko komissio ilmoittaa, mitk(cid:228) ovat Galician ja Portugalin v(cid:228)lisen radan rakentamisen aikataulua ja rahoitusta koskevat suunnitelmat Lissabon- Porto-Santiago-Coruæa-Ferrol rataosuudella? Loyola de Palacion komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1438/99 ja E-1440/99 (11. lokakuuta 1999) Yhteis(cid:246)n suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehitt(cid:228)miseksi 23. hein(cid:228)kuuta 1996 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 1692/0096/EY (1) liitteen(cid:228) on karttoja, joissa esitet(cid:228)(cid:228)n (cid:129) ainoastaan tiedoksi (cid:129) t(cid:228)m(cid:228)n verkon yhteydet ja liittym(cid:228)t siin(cid:228) muodossa jossa niiden pit(cid:228)isi olla vuonna 2010. Suurnopeusverkossa on tehty ero vuonna 1996 jo k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olleiden ratojen ja varhaisessa tai edistyneemm(cid:228)ss(cid:228) suunnitteluvaiheessa olevien ratojen v(cid:228)lille. Galician erityistapauksessa on totta, ett(cid:228) n(cid:228)iden suuntaviivojen valmisteluvaiheessa mit(cid:228)(cid:228)n konkreettista suurten nopeuksien ratahanketta ei ollut suunnitteilla Portugalin eik(cid:228) Espanjan keskiosien suuntaan. Vuoden 1996 karttoihin on kuitenkin jo merkitty Portugaliin Lissabonin ja Porton v(cid:228)linen hanke, johon liittyy Galiciaan johtava tavanomainen rata. My(cid:246)s Espanjassa suunniteltiin tuolloin Valladolidista l(cid:228)hes Orenseen ulottuvan radan parantamista siten, ett(cid:228) sill(cid:228) voitaisiin saavuttaa noin 200 km/h:n nopeus. My(cid:246)s t(cid:228)m(cid:228) rata olisi jatkunut tavanomaisena ratana Orenseen ja Santiagoon


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1497/99 del Hans KRONBERGER Palkkasotureita välittävät yritykset

eurovoc_concepts:
common foreign and security policy
mercenary

text: C 27 E/98 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/121) PREGUNTA ESCRITA E-1497/99 de Hans Kronberger (NI) al Consejo (1 de septiembre de 1999) Asunto: Grupos de mercenarios En los œltimos tiempos se multiplican las noticias sobre grupos de mercenarios que se organizan, por regla general, desde Europa y actœan sobre todo en `frica, pero tambiØn en otros escenarios bØlicos. 1. ¿Tiene conocimiento de estos hechos el Consejo? ¿Considera el Consejo que la lucha contra tales grupos es una tarea que debe acometerse a nivel 2. comunitario? ¿Ha adoptado ya el Consejo medidas para impedir tales actividades il(cid:237)citas? En caso afirmativo, ¿de 3. quØ medidas se trata? En caso negativo, ¿por quØ raz(cid:243)n? Respuesta (22 de octubre de 1999) El Consejo ha tomado nota de las numerosas noticias sobre grupos de mercenarios de varias nacionalida- des presentes en pa(cid:237)ses como la Repœblica DemocrÆtica del Congo, Sierra Leona y Angola, as(cid:237) como en los Balcanes occidentales. El Consejo manifest(cid:243) su posici(cid:243)n con respecto a los mercenarios extranjeros especialmente en sus conclusiones del 2 de junio de 1997 sobre la prevenci(cid:243)n y resoluci(cid:243)n de conflictos en `frica, en las que los Estados miembros se comprometieron a estudiar la posibilidad de adoptar nuevas medidas para impedir que sus ciudadanos intervengan en calidad de mercenarios en conflictos armados. (2000/C 27 E/122) PREGUNTA ESCRITA E-1499/99 de Hans Kronberger (NI) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1999) Asunto: Autorizaci(cid:243)n de productos austr(cid:237)acos en el mercado italiano Una y otra vez se les plantean problemas a los fabricantes austr(cid:237)acos de productos tØcnicos a la hora de exportar Østos a Italia. Dichos problemas se ven ocasionados por el retraso de la autorizaci(cid:243)n de dichos productos en el mercado italiano. (Esto puede representar, de hecho, una obstaculizaci(cid:243)n del acceso al mercado para aquellos fabricantes que, por el calibre de sus empresas, t(cid:237)pico de Austria, no disponen de la dotaci(cid:243)n econ(cid:243)mica necesaria para soportar tales procedimientos lentos y costosos. ) De este modo, a los fabricantes austr(cid:237)acos de remolques para purines s(cid:243)lo les es posible obtener un permiso de circulaci(cid:243)n para sus productos en Italia con unos gastos desproporcionadamente elevados. Esta medida, de igual efecto que las restricciones cuantitativas, tiene repercusiones negativas sobre la libre circulaci(cid:243)n de mercanc(cid:237)as dentro de la Uni(cid:243)n. 1. ¿EstÆ informada la Comisi(cid:243)n de este modo de proceder? 2. ¿Ha adoptado ya medidas contra el mismo? En caso afirmativo, ¿de quØ medidas se trata? 3. ¿O tiene el prop(cid:243)sito de hacerlo?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1518/99 dell'on. Roberta ANGELILLI Approfondimenti relativi alla Cartiere Milani ed alla procedura di privatizzazione

eurovoc_concepts:
European social policy
Italy
collective dismissal
control of State aid
industrial restructuring
infringement procedure (EU)
labour law
printing
privatisation


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1490/99 do Deputado Pat GALLAGHER Det nya gemenskapsinitiativet Equal

eurovoc_concepts:
EU initiative
worker with disabilities

text: C 27 E/94 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 1. 2000 Resposta dada pela ComissÆria de Palacio em nome da Comissªo (7 de Outubro de 1999) No contexto do desenvolvimento da rede transeuropeia de transportes, o objectivo consiste em construir, interoperacional e com base nas vias navegÆveis existentes, uma rede de vias navegÆveis coerente, econ(cid:243)mica e ecologicamente racional, que permita que a navega(cid:231)ªo interior assuma da melhor forma poss(cid:237)vel a sua fun(cid:231)ªo de modo de transporte pouco dispendioso, seguro e respeitador do ambiente. Por outro lado, para alØm da sua fun(cid:231)ªo de transporte, a via navegÆvel garante inœmeras outras fun(cid:231)ıes, como o turismo fluvial, o ordenamento do territ(cid:243)rio, a gestªo h(cid:237)drica (irriga(cid:231)ªo, Ægua potÆvel e abastecimento dos len(cid:231)(cid:243)is freÆticos) e a de «patrim(cid:243)nio hist(cid:243)rico» (canal do Midi em Fran(cid:231)a, ascensores de navios no canal do Centre na BØlgica), que sªo as dimensıes que a Comissªo tenta integrar nas suas diversas reflexıes, como por exemplo as relativas (cid:224)s taxas de utiliza(cid:231)ªo da infra-estrutura. Neste contexto, a Comissªo acompanha com interesse os resultados das diversas manifesta(cid:231)ıes que salientam o papel da via navegÆvel, como por exemplo a ConferŒncia Mundial sobre Canais. (2000/C 27 E/115) PERGUNTA ESCRITA P-1489/99 apresentada por Brian Crowley (UEN) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: Radia(cid:231)ıes dos computadores utilizados em gabinetes A Comissªo terÆ certamente conhecimento das recentes investiga(cid:231)ıes que indicam que os computadores utilizados em gabinetes poderªo causar doen(cid:231)as aos respectivos trabalhadores por emitirem radia(cid:231)ıes nocivas, mas que poderÆ ser instalado nos ecrªs dos computadores um novo dispositivo destinado a contrariar os efeitos das referidas radia(cid:231)ıes. Poderia a Comissªo indicar como tenciona entªo dar resposta (cid:224) conclusªo de que os campos magnØticos de baixa frequŒncia sªo responsÆveis por mais de um ter(cid:231)o dos casos da s(cid:237)ndrome dos edif(cid:237)cios «doentes»? Resposta dada por PÆdraig Flynn em nome da Comissªo (16 de Setembro de 1999) Em Junho de 1998, a Comissªo apresentou uma proposta de recomenda(cid:231)ªo (1) do Conselho relativa (cid:224) limita(cid:231)ªo da exposi(cid:231)ªo da popula(cid:231)ªo aos campos electromagnØticos. Esta proposta foi adoptada pelo Conselho em 8 de Junho de 1999 (2). O texto tem em conta o parecer cient(cid:237)fico da Comissªo Internacional para a Protec(cid:231)ªo contra as Radia(cid:231)ıes Nªo-Ionizantes, apoiado pelo comitØ cient(cid:237)fico de pilotagem da Comissªo. Os resultados das investiga(cid:231)ıes em curso e futuras nesta Ærea serªo considerados no contexto do processo de elabora(cid:231)ªo de relat(cid:243)rios previsto neste texto. (1) COM(1999) 247 final. (2) JO L 199 de 30. 7. 1999. (2000/C 27 E/116) PERGUNTA ESCRITA P-1490/99 apresentada por Pat Gallagher (UEN) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: A nova iniciativa comunitÆria EQUAL Em conformidade com as novas propostas dos Fundos estruturais, as actuais iniciativas ADAPT e EMPREGO deverªo ser substitu(cid:237)das por uma iniciativa œnica que receberÆ a designa(cid:231)ªo de EQUAL


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1544/99 van Camilo NOGUEIRA ROMÁN Premiediscriminatie in verband met de productie van rundvlees

eurovoc_concepts:
Galicia
beef
eligibility criteria


title: WRITTEN QUESTION No. 1461/99 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA Demarcation of the Argentinian EEZ

eurovoc_concepts:
Argentina
common fisheries policy
exclusive economic zone


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1545/99 dell'on. Camilo NOGUEIRA ROMÁN Adozione e pubblicazione del regolamento sull'aiuto allo sviluppo rurale

eurovoc_concepts:
EU regional policy
Galicia
adoption of a law by vote
livestock farming
publication of a law
regional aid
rural region


title: WRITTEN QUESTION No. 1435/99 by Gérard CAUDRON Health hazard for young children from toys containing phthalates

eurovoc_concepts:
EU policy
France
care of mothers and infants
child
dangerous substance
market approval
miscellaneous industries
plastics
toy industry

text: 29. 1. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 27 E/67 That remains the position, which is unaffected by the successor arrangements to Directive 90/684/EEC, as laid down in Council Regulation (EC) 1540/98 of 29 June 1998 establishing new rules on aid to shipbuilding (3) to which the Honourable Member also refers. Likewise, any change of ownership of Astano would have no effect on the limitations placed on its activities. (1) OJ L 380, 31. 12. 1990. (2) OJ L 148, 6. 6. 1997. (3) OJ L 202, 18. 7. 1998. (2000/C 27 E/080) WRITTEN QUESTION E-1433/99 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Commission Subject: Allocation of Structural Fund resources within Spain (1 September 1999) The Structural Fund and, in particular, the ERDF resources earmarked for investment and received by the Spanish Government for allocation to the country(cid:146)s Objective 1 Autonomous Communities have not been distributed fairly (not even over such a long reference period as 1994-1999) on the basis of objective criteria such as population size and per capita income. The reason for this is that the government assumes responsibility for directly allocating over 50 % of the resources, which it subsequently invests in accordance with criteria which do not correspond to the purposes which justify the existence of the Structural Funds. The result is a geographical distribution which prevents the resources from achieving the objective assigned to them under Community law. This state of affairs is particularly detrimental to autonomous communities such as Galicia. In view of the above, would the Commission answer the following questions? What reasons could there be under Community regulations to account for the pursuit of such a policy by the Spanish Government? Of the Structural Fund (especially ERDF) resources earmarked for productive investment or infrastructure projects, what proportion out of the total allocated to Spain and in relation to the population of Spain(cid:146)s Objective 1 Autonomous Communities was assigned to Galicia during the 1994-1999 period? What criteria are to be followed during the 2000-2006 period as regards the distribution of the Structural Fund resources to be allocated to Spain and earmarked for the Objective 1 Autonomous Communities? Answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (9 September 1999) The Commission is collecting the information it needs to answer the question. It will communicate its findings as soon as possible. (2000/C 27 E/081) WRITTEN QUESTION E-1435/99 by GØrard Caudron (PSE) to the Commission (1 September 1999) Subject: Health hazard for young children from toys containing phthalates I should like to draw your attention to the very serious health hazard for young children posed by toys and educational materials containing plasticizing agents called phthalates, particularly those which children put in their mouths. Animal experiments have demonstrated the toxicity and carcinogenic nature of these products (which are very harmful for the liver and reproduction). The French government has taken prompt action by imposing a one-year ban on the sale certain objects of this kind which children put in their mouths


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1451/99 von Herbert BÖSCH Projektfinanzierung auf Ischia/Italien

eurovoc_concepts:
EU financing
Italy
regional planning

text: 29. 1. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 27 E/75 (2000/C 27 E/091) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1449/99 von Rainer Wieland (PPE-DE) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Verteilung der Mitarbeiter der Kommission nach Dienstgrad und L(cid:228)ndern Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) am 27. 4. 1999 in der FAZ eine Tabelle (cid:252)ber die Verteilung der Mitarbeiter der Kommission nach Dienstgraden und L(cid:228)ndern ver(cid:246)ffentlicht worden ist? Als Quelle f(cid:252)r diese Ver(cid:246)ffentlichung ist die (cid:132)Europ(cid:228)ische Kommission, Stand 1. 3. 1999(cid:147) angegeben. Die in der FAZ ver(cid:246)ffentlichte Statistik weist verschiedene Ungereimtheiten auf, insbesondere in folgenden Punkten: Ein Wert f(cid:252)r (cid:214)sterreich von 275 statt 273, f(cid:252)r Belgien ein Wert von 3884 statt 4074, f(cid:252)r Deutschland statt 1326 ein Wert von 517 (!), f(cid:252)r Italien ein Wert von 1882 statt 2069 usw. Als Gesamtzahl ergibt sich ein Wert von 15696 statt der angegebenen 16861. Vertikal ergibt sich in der letzten Spalte ein Wert von tats(cid:228)chlichen 14966 anstelle der angegebenen 16861. Welche Position vertritt die Kommission zu der Ver(cid:246)ffentlichung in der FAZ und zu den offensichtlichen Ungereimtheiten im Lichte der von der FAZ angegebenen Quelle (cid:132)Europ(cid:228)ische Kommission, Stand 1. 3. 1999(cid:147)? Kann die Kommission das Original, auf das sich die Ver(cid:246)ffentlichung vermutlich st(cid:252)tzt, zur Verf(cid:252)gung stellen? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (15. September 1999) Der Kommission war nicht bekannt, da(cid:223) besagte Tabelle in der Frankfurter Allgemeinen Zeitung ver(cid:246)ffent- licht wurde. Dabei handelt es sich um einen Auszug aus dem Statistischen Monatsblatt der Kommission ((cid:132)Le personnel de la Commission(cid:147)), das dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments direkt (cid:252)bermittelt wird. In dieser Tabelle sind die aus Verwaltungsmitteln besoldeten Beamten und Bediensteten auf Zeit aufgef(cid:252)hrt. Da die Quelle der von dem Herrn Abgeordneten genannten Zahlen nicht bekannt ist, k(cid:246)nnten sich die Unterschiede zwischen den Zahlen daraus erkl(cid:228)ren, da(cid:223) in diesen Zahlen die Beamten des Sprachendien- stes nicht ber(cid:252)cksichtigt sind. Was die Zahl der Mitarbeiter deutscher Staatsangeh(cid:246)rigkeit anbelangt, so lautet die richtige Zahl 1581 (517 bezieht sich auf das Personal d(cid:228)nischer Staatsangeh(cid:246)rigkeit). (2000/C 27 E/092) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1451/99 von Herbert B(cid:246)sch (PSE) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Projektfinanzierung auf Ischia/Italien 3 Projekte auf Ischia (cid:129) 2 Projekte im Hafen von Ischia und 1 Projekt betreffend die ungefa(cid:223)te Heilquelle von Nitrodi au(cid:223)erhalb der Stadt Ischia (cid:129) sollen von der Europ(cid:228)ischen Union unterst(cid:252)tzt werden. Da der Baubeginn noch aussteht, h(cid:228)tte ich folgende Fragen: 1. In welcher Form werden diese Projekte von der Europ(cid:228)ischen Union unterst(cid:252)tzt? 2. Wie ist die Gesamtfinanzierung geplant und nach welchem Aufteilungsschl(cid:252)ssel werden die Mittel von der EU und der Region aufgebracht? 3. Welcher Zeithorizont besteht f(cid:252)r die Fertigstellung dieser Projekte?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1489/99 dell'on. Brian CROWLEY Radiazioni emesse dai computer utilizzati negli uffici

eurovoc_concepts:
EU policy
electromagnetic interference
health policy
micro-computer

text: C 27 E/94 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 29. 1. 2000 Risposta data dalla sig. ra de Palacio a nome della Commissione (7 ottobre 1999) Nel quadro dello sviluppo della rete transeuropea dei trasporti, l(cid:146)obiettivo Ł costruire, sulla base delle vie interoperativa e razionale dal punto di vista navigabili esistenti, una rete di vie navigabili coerente, economico ed ecologico, che consenta alla navigazione interna di svolgere in via ottimale la sua funzione di modo di trasporto a costi contenuti, sicuro e rispettoso dell(cid:146)ambiente. le vie navigabili ne hanno molti altri: turismo fluviale, assetto del Oltre al ruolo di via di trasporto, territorio, gestione delle risorse idriche (irrigazione, acque potabili, approvvigionamento delle falde freatiche) nonchØ «patrimonio storico» (canal du Midi in Francia, ascensori per battelli sul «canal du centre» in Belgio), la Commissione tenta di integrare tali dimensioni nei suoi lavori, per esempio nel settore degli oneri delle infrastrutture. In tale contesto, la Commissione segue con interesse i risultati delle varie manifestazioni che mettono in luce il ruolo della via navigabile, come la Conferenza mondiale sui canali. (2000/C 27 E/115) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1489/99 di Brian Crowley (UEN) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Radiazioni emesse dai computer utilizzati negli uffici La Commissione Ł a conoscenza del fatto che, in base a quanto emerso da recenti ricerche, i computer utilizzati negli uffici espongono i lavoratori a radiazioni nocive e possono quindi creare loro problemi di salute, mentre l(cid:146)installazione di un nuovo strumento sopra lo schermo dei computer permette di contrastare gli effetti di tali radiazioni? Cosa replica pertanto la Commissione alla conclusione secondo cui i campi magnetici a bassa frequenza sono responsabili di piø di un terzo dei casi di sindrome dell(cid:146)edificio malato? Risposta data dal sig. Flynn a nome della Commissione (16 settembre 1999) Nel giugno del 1998 la Commissione ha presentato una proposta di raccomandazione del Consiglio (1) sulla limitazione dell(cid:146)esposizione del pubblico ai campi elettromagnetici. Tale proposta Ł stata adottata dal Consiglio in data 8 giugno 1999 (2). Il testo tiene conto del parere scientifico della Commissione internazionale sulle radiazioni non ionizzanti, sostenuto dal Comitato direttivo scientifico della Commissione. I risultati delle ricerche attualmente in corso in questo settore e di quelle future saranno esaminati nell(cid:146)ambito della procedura di segnalazione prevista nel testo. (1) COM(1999) 247 def. (2) GU L 199 del 30. 7. 1999. (2000/C 27 E/116) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1490/99 di Pat Gallagher (UEN) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Nuova iniziativa comunitaria EQUAL Stando alle nuove proposte relative ai Fondi strutturali, verebbero ad essere sostituite da un(cid:146)unica iniziativa, denominata EQUAL. le attuali iniziative ADAPT e OCCUPAZIONE


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1479/99 dos Deputados Rosa DÍEZ GONZÁLEZ , Alejandro CERCAS , Carmen CERDEIRA MORTERERO Modell för offentlig social trygghet och social sammanhållning

eurovoc_concepts:
EU policy - national policy
European social policy
marginalisation
social security
supplementary pension


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1428/99 van Agnes SCHIERHUBER Voorbereiding van de Europese instellingen op de uitbreiding

eurovoc_concepts:
enlargement of the Union
interpreting
operation of the Institutions
translation