title: Rådets förordning (EG) nr 1796/1999 av den 12 augusti 1999 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära antidumpningstull som införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Republiken Indien, Folkrepubliken Kina, Mexikos förenta stater, Republiken Polen, Republiken Sydafrika, Ukraina och Republiken Ungern och om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av linor och kablar av stål med ursprung i Republiken Korea

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
import
originating product
steel
third country

formats: html pdf print

text: 17. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 217/1 I (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1796/1999 av den 12 augusti 1999 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära antidump- ningstull som införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Republiken Indien, Folkrepubliken Kina, Mexikos förenta stater, Republiken Polen, Republiken Sydafrika, Ukraina och Republiken Ungern och om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av linor och kablar av stål med ursprung i Republiken Korea EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING randena ändrades i enlighet därmed när detta bedömdes vara lämpligt. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artiklarna 9 och 10. 2 i denna, med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och av följande skäl: 1. 2. A. PROVISORISKA ÅTGÄRDER Genom kommissionens förordning (EG) nr 362/1999 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) införde kommissionen en preliminär antidumpningstull på import till gemenskapen av linor och kablar av stål med ursprung i Indien, Folkrepubliken Kina, Mexiko, Sydaf- rika och Ukraina och godtog åtaganden som gjorts av vissa exportörer i Polen och Ungern. B. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE Efter anförandet av den preliminära antidumpningstullen hördes de berörda parter som hade begärt detta. Parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och över- väganden på grundval av vilka kommissionen avser att rekommendera införande av en slutgiltig antidump- ningstull och slutgiltigt uttag av de belopp, motsvarande nivån på tullen, för vilka säkerhet ställts i form av en preliminär tull. Efter det att dessa uppgifter hade utläm- nats gavs de berörda parterna även tillfälle att inom en viss tidsperiod framföra synpunkter. 3. De muntliga och skriftliga synpunkter som lämnats av de berörda parterna övervägdes och de slutgiltiga avgö- (1) EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 905/98 (EGT L 128, 30. 4. 1998, s. 18). (2) EGT L 45, 19. 2. 1999, s. 1. 4. 5. 6. 7. C. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT 1. Produkt som är föremål för undersökning förordningen om Det bör erinras om att i skäl 7 i preliminär tull beskrivs den berörda produkten som linor och kablar av stål, inbegripet slutet tågvirke, med undantag av linor och kablar av rostfritt stål, med ett tvärsnitt av mer än 3 mm, med eller utan anslutningar (nedan kallade stållinor i enlighet med branschens termi- nologi). Det har hävdats att stållinor bör indelas i två olika produkter i enlighet med vad som har beskrivits som två helt olika tillämpningsområden eller bruk, dvs. linor för allmänna ändamål respektive linor för särskilda ändamål i särskilda industrier. fanns till påståendet att det I motsats två olika produkter, dvs. en för allmänna ändamål och en för särskilda ändamål, konstaterade kommissionen att de exporterande tillverkarna tillverkade ett brett sortiment av stållinor och att alla stållinor hade samma grundläg- gande fysiska egenskaper (dvs. den ståltråd som bildar kardelen, kardelerna som är lindade kring en kärna och själva kärnan). Alla stållinor befanns även ha samma grundläggande tekniska egenskaper (alla har ett visst antal trådar i en kardel, ett visst antal kardeler i en lina, en viss diameter och en viss konstruktion). De olika slagen av stållinor kan klassificeras i ett antal produktgrupper i enlighet med sina fysiska och tekniska egenskaper. De stållinor som ingår i produktgrupperna överst respektive underst i sortimentet är inte utbytbara, under det att stållinor i angränsande produktgrupper har L 217/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 8. 1999 8. 9. 10. befunnits vara utbytbara. Följaktligen drog kommis- sionen slutsatsen att det fanns ett visst mått av överlapp- ning och konkurrens mellan stållinor i olika grupper. Med hänsyn till denna överlappning mellan grupperna är det inte möjligt att göra en tydlig uppdelning av sorti- mentet. Denna slutsats överensstämmer med Europeiska gemenskapernas domstols rättspraxis (1). Med hänsyn till att alla stållinor konstaterades ha samma fysiska och tekniska egenskaper och användning, trots att det fanns skillnader mellan stållinor i den övre respektive undre delen av sortimentet, på grund av konkurrens mellan stållinor i angränsande grupper, drog kommissionen slutsatsen att alla produkter i sortimentet utgjorde en enda produkt och följaktligen att alla stål- linor var att anse som en och samma produkt. 2. Likadan produkt förordningen om Det bör erinras om att i skäl 8 i preliminär tull konstaterade kommissionen att importe- rade stållinor från de berörda länderna och de stållinor som tillverkades och såldes i gemenskapen av gemen- skapsindustrin hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. Kommissionen konstaterade även att stållinor tillverkade i gemenskapen och importerade stållinor i stort sett hade samma användning och att de konkurrerade med varandra. från de berörda Det har hävdats att de stållinor som tillverkades och såldes av gemenskapsindustrin inte var likadana som de som importerades länderna. Det hävdades i synnerhet att den produkt som tillverkades i de exporterande länderna huvudsakligen var stållinor för allmänna ändamål, under det att den produkt som till- verkades särskilda ändamål. Det hävdades även att gemenskapstillverkarna fler s. k. under den undersökta perioden hade infört produktslag för särskilda ändamål i sitt stållinesortiment, vilket framgår av deras ökade enhetspriser. i gemenskapen var stållinor för 11. Kommissionen drog följande slutsatser: — Att gemenskapstillverkarna såväl som de exporte- rande tillverkarna tillverkade hela sortimentet av stållinor, dvs. stållinor för mer särskilda ändamål och stållinor för mer allmänna ändamål. — Att produkter tillverkade av gemenskapstillverkarna överlappar produkter tillverkade av de exporterande tillverkarna, vilket framgår av försäljningsvolymen, som delvis utgörs av jämförbara modeller (75 % av de exporterande tillverkarnas försäljningsvolym och 51 % av gemenskapsindustrins försäljningsvolym). Att produkterna överlappar varandra framgår även av det faktum att stållinor tillverkade i gemenskapen och importerade stållinor omfattar alla berörda KN- nummer. (1) Mål C-175/87 Matsushita Electric Industrial Co. Ltd mot rådet, REG 1992, s. I-1409. 12. Det preliminära avgörandet att gemenskapstillverkade och importerade stållinor är i enlighet med artikel 1. 4 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad grundförordningen) bekräftas därför. likadana produkter D. DUMPNING 1. Normalvärde 13. 14. 15. 16. 1. 1. Fastställande av normalvärde En indisk exporterande tillverkare hävdade att tillverk- ningskostnaderna för undersökningsperioden (1 januari 1997–31 mars 1998) borde fastställas på grundval av uppgifter för perioden närmast föregående undersök- ningsperioden. För att undersökningsresultaten avseende dumpning skall bli representativa skall enligt artikel 6. 1 i grundförordningen emellertid en undersökningsperiod väljas och de uppgifter som undersöks avser vanligen undersökningsperioden. Det har inte framförts några skäl för att det skulle vara lämpligare att använda till- verkningskostnaderna avseende en period som föregår undersökningsperioden. Det är att märka att den expor- terande tillverkaren fortsatte att tillverka och sälja de berörda produktslagen även under undersökningspe- rioden. Följaktligen ansågs de avgöranden som grundade sig på uppgifter avseende undersökningsperioden vara representativa och begäran beviljades därför inte. Den sydafrikanska exporterande tillverkaren och en indisk exporterande tillverkare gjorde invändningar mot den metod som användes för att fastställa det konstrue- rade normalvärdet för den berörda produkten. inbegripet Den sydafrikanska exporterande tillverkaren hävdade att beräkningen av vinstmarginalen för den inhemska försäljningen var oriktig eftersom den grundade sig på alla inhemska transaktioner, försäljning av stållinor för gruvdrift. Med hänvisning till de särskilda egenskaperna hos de stållinor för gruvdrift som inte exporteras till gemenskapen, vilka utgör en särskild produkt som kräver en avancerad utrustning och säljs till en betydande vinstmarginal, hävdade den sydafri- kanske exporterande tillverkaren att vinstmarginalen för inhemsk försäljning av stållinor för gruvdrift inte skulle beaktas vid beräkningen av det konstruerade normal- värdet för de andra slagen av linor. Den indiske exporterande tillverkaren begärde att den inhemska försäljningen av vissa produktslag med ett högt värde inte skulle ingå i beräkningen av det konstruerade normalvärdet eftersom dessa produkter inte exporterades, eller endast sällan exporterades, under undersökningsperioden och vinsten på den inhemska försäljningen av dessa produkter var onormalt hög, vilket ledde till en snedvridning av den genomsnittliga vinsten för den berörda produkten. 17. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 217/3 17. Kommissionen konstaterade att de sydafrikanska stållin- orna för gruvdrift och de indiska produktslagen med ett högt värde var likadana produkter som den berörda produkten i enlighet med artikel 1. 4 i grundförord- ningen. Vinstmarginalen för det konstruerade normal- värdet hade följaktligen fastställts korrekt i enlighet med artikel 2. 3, 2. 4 och 2. 6 i grundförordningen, dvs. på grundval av all försäljning på den inhemska marknaden av den likadana produkten vid normal handel. I detta hänseende är det att märka att vid fastställandet av vinst- marginalen i enlighet med artikel 2. 6 i grundförord- ningen är det irrelevant om de berörda produktslagen exporteras till gemenskapen eller inte, under förutsätt- ning att de utgör en likadan produkt i enlighet med grundförordningen. 22. 23. 18. Exportörernas begäran avslogs följaktligen. 19. Det indiska företaget begärde som ett alternativ till detta att den genomsnittliga vinsten skulle beräknas på grundval av all inhemsk försäljning, dvs. försäljningen av både lönsamma och olönsamma produktslag och inte bara på grundval av den inhemska försäljningen av lönsamma produktslag. Det är att märka att i enlighet med artikel 2. 6 i grundförordningen skall beloppet för vinst grunda sig på uppgifter som hänför sig till tillverk- ning och försäljning av den likadana produkten på exportlandets hemmamarknad vid normal handel. Om försäljningspriset understiger tillverkningskostnaden för ett visst produktslag kan försäljningen endast beaktas vid fastställande av vinstmarginalen om volymen olönsam försäljning för detta produktslag inte överstiger 20 % av all försäljning av det berörda produktslaget, eller om det vägda genomsnittliga försäljningspriset inte understiger den vägda genomsnittliga kostnaden per enhet. Denna regel tillämpades vid fastställandet av vinstmarginalen och följaktligen kunde inte heller den alternativa begäran beviljas. Argumenten för att inte välja Indien som jämförelseland undersöktes noga och av de skäl som anges nedan beslu- tades att Indien inte skulle väljas som jämförelseland. I brist på ett samarbetsvilligt tredje land med marknads- ekonomi som inte omfattades av undersökningen ansågs Polen utgöra det lämpligaste valet av jämförelseland för beräkningen av normalvärdet för Kina och Ukraina. Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter ifråga- satte de kinesiska och ukrainska exporterande tillver- karna även valet av Polen som jämförelseland och hävdade att Sydkorea vore lämpligare med tanke på importtullens storlek, den inhemska marknadens storlek och förekomsten av konkurrens på den inhemska mark- naden. Kommissionen ansåg emellertid att Polen var lämpligt på grund av landets låga importtull, dess öppna inhemska marknad, inhemska marknad, förekomsten av konkurrens mellan lokala till- verkare och det faktum att när det gäller modeller som är jämförbara med de kinesiska och ukrainska utgjorde de polska stållinorna generellt sett den mest representa- tiva jämförelsen. storleken på dess 24. När det gäller Sydkorea konstaterades det att trots landets låga importtull utgjorde produkter som var jämförbara med de produkter som importerades från Kina till gemenskapen en mycket lägre procentandel av den inhemska försäljningen. 25. Kommissionen ansåg följaktligen att Polen utgjorde det lämpligaste valet av jämförelseland både för Ukraina och för Kina. 2. Exportpris 26. Eftersom inga synpunkter på exportpriserna lämnades bekräftas avgörandena i skälen 14–17 i förordningen om preliminär tull. 20. Eftersom inga synpunkter på normalvärdet lämnades bekräftas avgörandena i skälen 9–13 i förord- ningen om preliminär tull. andra 3. Jämförelse 1. 2. Val av jämförelseland för länder som inte har marknads- ekonomi 21. De kinesiska och ukrainska exporterande tillverkarna ifrågasatte valet av Indien som jämförelseland och begärde att det preliminära valet av jämförelseland skulle ses över. Den ukrainska exporterande tillverkaren före- slog att Republiken Korea (hädanefter kallat Sydkorea) skulle väljas istället, eftersom landet är en öppen mark- nadsekonomi. 27. 28. En polsk exporterande tillverkare upprepade sin begäran om justering av normalvärdet för olikheter i lagerfinan- siering och kostnader för lagring vid inhemsk försäljning och vid exportförsäljning. I brist på ny bevisning om dessa faktorers inverkan på prisjämförbarheten i enlighet med artikel 2. 10 k i grundförordningen beviljades emel- lertid inte denna begäran. Samma polska tillverkande exportör och en ungersk exporterande tillverkare upprepade sin begäran om justering av normalvärdet för olikheter i handelsled. Med hänsyn till den nya bevisning som lämnats övervägdes begäran på nytt och beviljades eftersom det kunde bevisas att exportpriserna och normalvärdet avsåg olika handelsled och att denna olikhet inverkade på prisjäm- förbarheten. L 217/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 8. 1999 En indisk exporterande tillverkare lämnade en begäran om justering för olikheter i handelsled med hänvisning till att exportförsäljningen uteslutande skedde i grossist- ledet, under det att den inhemska försäljningen skedde både i grossistledet och till slutanvändare. Justeringen beviljades i den utsträckning som begäran var befogad. En polsk exporterande tillverkare ifrågasatte använd- ningen av månatliga, genomsnittliga växelkurser för omräkning av exportpriserna till nationell valuta vid fastställandet av de preliminära avgörandena. Denna exporterande tillverkare hävdade att de faktiska växel- kurserna borde ha använts. Det är att märka att normalt sett används månatliga, genomsnittliga växelkurser. Dessutom prövades bägge metoderna och det konstate- rades att skillnaden endast var marginell och att alla positiva skillnader uppvägdes av negativa skillnader, dvs. ingen av de bägge metoderna ledde till genomgående högre eller lägre växelkurser och denna aspekt hade ingen väsentlig inverkan på den slutgiltiga dumpnings- marginalen. Följaktligen beslutade kommissionen att på vanligt sätt tillämpa månatliga, genomsnittliga växel- kurser. Den sydafrikanska exporterande tillverkaren begärde att exportpriserna skulle justeras för valutaomräkning med hänvisning till att en jämförelse mellan den lägsta växel- kursen för den sydafrikanska valutan respektive ecun under undersökningsperioden och den högsta växel- kursen under 1999 visar att ecun minskat väsentligt i värde. 29. 30. 31. 32. I enlighet med artikel 2. 10 j i grundförordningen bevil- jades inte denna begäran eftersom det inte skett någon varaktig förändring i växelkurserna under undersök- ningsperioden, vilket hade berättigat en justering. Dess- utom är det att märka att ecuns genomsnittliga värde- minskning gentemot den sydafrikanska randen var mycket liten under undersökningsperioden. 38. 39. 33. Eftersom inga andra synpunkter lämnats på jämförelsen bekräftas avgörandena i skälen 17–19 och 21–23 i förordningen om preliminär tull. 4. Dumpningsmarginaler 4. 1. Metod 34. 35. En av de indiska exporterande tillverkarnas export av stållinor till en närstående importör i gemenskapen, vilka därefter bearbetades av den närstående importören, togs i det preliminära skedet inte med vid fastställandet av dumpning. Efter utlämnandet av de preliminära avgörandena ifråga- satte den indiska exporterande tillverkaren denna metod och begärde att den dumpning som konstaterats för de undersökta exporttransaktionerna skulle uttryckas som en procentandel av det totala cif-priset, dvs. inbegripet 36. exporttransaktioner avseende de produkter som bearbe- tats av den närstående importören. Till stöd för denna begäran påpekade den exporterande tillverkaren att eventuella antidumpningsåtgärder skulle komma att till- lämpas på all import av den berörda produkten. Kommissionen beviljade inte denna begäran. För det första skulle det ha varit svårt att konstruera ett tillförlit- ligt exportpris för de importerade produkter som bear- betades och såldes vidare. För det andra utgjorde den exportförsäljning som beaktades vid fastställandet av dumpningsmarginalen 80 % av den exporterande tillver- karens totala exportförsäljning till gemenskapen under undersökningsperioden. Detta ansågs vara helt tillräck- ligt för att avgörandena skulle kunna anses vara repre- sentativa. Eftersom den exportförsäljning som avsåg produkter som senare bearbetades inte beaktades vid beräkningen av dumpningen var det för det tredje inte heller möjligt att beakta denna export vid beräkningen av dumpningsmarginalen eftersom detta hade lett till en snedvridning av avgörandena genom en konstlad sänk- ning av dumpningsmarginalen. 37. Den metod för fastställande av de preliminära avgöran- dena, inbegripet de övriga dumpningsmarginalerna, som anges i skälen 24–26 bekräftas därför. 4. 2. Dumpningsmarginalernas nivå Det vägda genomsnittliga normalvärdet per produktslag jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset fritt fabrik och i samma handelsled i enlighet med artikel 2. 11 i grundförordningen. Efter en översyn av beräkningarna, särskilt på grund av att normalvärdena för Kina och Ukraina hade grundats på försäljningen på de polska tillverkarnas hemma- marknad, fastställdes följande slutgiltiga dumpningsmar- ginaler, uttryckta som en procentandel av cif-priset gemenskapens gräns: — FOLKREPUBLIKEN KINA: 60,4 % — UNGERN: Drótarú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt Alla tillverkare/exportörer: 28,1 % 28,1 % — INDIEN: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd 23,8 % Mohatta & Heckel Alla tillverkare/exportörer: — SYDKOREA: Kiswire Ltd Manho Rope & Wire Ltd Chung Woo Rope Co, Ltd Chun Kee Steel and Wire Rope Co, Ltd 30,8 % 30,8 % 1,2 % 0,1 % 0,2 % 0,4 % 17. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 217/5 — MEXIKO: Aceros Camesa SA de CV Alla tillverkare/exportörer: — POLEN: Drumet SA 95,6 % 95,6 % 27,9 % Slaskie Zaklady Lin i Drutu ”Linodrut” Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów ”Linodrut” Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów ”Falind” Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu ”Linodrut” Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu ”Linodrut Linmet” Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Alla tillverkare/exportörer: — SYDAFRIKA: Haggie Rand Ltd (Företaget har ändrat namn och kallas nu Haggie) Alla tillverkare/exportörer: — UKRAINA: 48,3 % 48,3 % 132 % 132 % 51,8 % E. GEMENSKAPSINDUSTRIN 1. Tillverkning i gemenskapen 40. Eftersom inga nya uppgifter lämnats bekräftas avgöran- dena i skälen 34–36 i förordningen om preliminär tull. 41. 42. 2. Gemenskapsindustrin Efter det att berörda parter lämnat upplysningar kan gemenskapsindustrin fastställas till att omfatta de företag som anges nedan. Följande 16 klagande gemenskapstillverkare och 4 gemenskapstillverkare som stödde klagomålet och samarbetade vid undersökningen utgjorde ”gemenskaps- industrin” i enlighet med artikel 4 i grundförordningen: — Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Tyskland) — Bridon International Limited (Förenade kungariket) — BTS Drahtseile GmbH (Tyskland) — Cables Y Alambres Especiales Sa. (Spanien) — Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland) — Cordoaria Oliveira SA (Portugal) — Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Tyskland) — Holding FICADI (Frankrike) 43. 44. 45. 46. 47. — Iscar Funi Metalliche (Italien) — D. Koronakis SA (Grekland) — Metalcalvi Wire Ropes (Italien) — Midland Wire Cordage Co. Ltd (Förenade kungariket) — Randers Rebslaareri (Danmark) — Redaelli Tecnacordati SPA (Italien) — Trefileurope (Frankrike) — Tremas Y Cables S. L. (Spanien) — Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Tyskland) — Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Österrike) — Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Tyskland) — Wadra GmbH (Tyskland) 3. Gemenskapsindustrins import Vissa berörda parter har gemenskapsindustrins import. ifrågasatt beräkningen av Det är att märka att alla importuppgifter grundar sig på exportörernas egna exportförsäljningsuppgifter, vilka har kontrollerats. Gemenskapsindustrins import, fastställd på grundval av dessa uppgifter, motsvarade 4,4 % av förbrukningen under undersökningsperioden. låga Slutsatsen i förordningen om preliminär tull att gemen- skapsindustrins viktigaste verksamhetsområde på grund av dess stållinor bekräftas. Den låga importnivån skyddade dessutom inte heller gemenskapstillverkarna mot dumpningens skade- vållande verkningar eller gjorde det möjligt för den att dra otillbörlig nytta av den berörda importen. fortfarande var importnivå F. SKADA 1. Inledande perioden anmärkningar – Undersöknings- Det hävdades att slutsatserna beträffande skada snedvrids av att år 1994 tas med i undersökningen på grund av att importen till största del ägde rum mellan 1994 och 1995, varefter importen från de berörda länderna var stabil. Det hävdades även att gemenskapsindustrins situation var från 1995 till undersöknings- perioden. Till följd härav begärdes att skadeundersök- ningsperioden skulle inledas 1995. stabil Undersökningen har till syfte att bedöma den dumpade importens verkningar på gemenskapsindustrins ekono- miska situation under undersökningsperioden. Under- sökningen innebär att trender fastställs för ett antal indi- katorer på grundval av uppgifter för ett visst antal år före undersökningsperioden. Det är följaktligen ovid- kommande om 1994 eller 1995 väljs som utgångspunkt för dessa trender. L 217/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 8. 1999 48. Under alla omständigheter kan följande konstateras: — Även om importen från de berörda länderna till största del ägde rum mellan 1994 och 1995 så fortsatte denna import trots vad som hävdats att öka efter 1995 (+ 12 % mellan 1995 och undersök- ningsperioden). — Priserna på denna import under hela perioden var väsentligt lägre än gemenskapsindustrins priser. 53. — Denna import ledde till en väsentlig minskning av gemenskapsindustrins lönsamhet mellan 1994 och 1995 (från 1,3 % till – 0,3 %), vilken sammanföll med en minskning av marknadsandelen (– 10 procentenheter). Såsom förklarats i förordningen om preliminär tull försökte gemenskapsindustrin återta marknadsandelar genom att sänka sina priser mellan 1995 och 1996, vilket endast ledde till ytterligare förluster (från – 0,3 % till – 0,7 %). För att minska dessa förluster ökade gemenskapsindustrin ånyo sina priser mellan 1996 och 1997. Detta skedde emel- lertid på bekostnad av dess marknadsandelar, vilka minskade ytterligare. — Snedvridningen av gemenskapsindustrins situation var tryck både från importvolymen från de berörda länderna och den låga prisnivån på denna import. följaktligen en följd av ett gemenskapstillverkare och att denna import inte borde beaktas vid fastställandet av omfattningen av importen från Mexiko. Den resterande skulle på så sätt vara minimal och därför borde importen från Mexiko inte slås samman med den övriga berörda importen vid skadeundersökningen. Det är att märka att vid bedömningen av huruvida importen från ett berört land är att anse som minimal i enlighet med artikel 9. 3 i grundförordningen skall den sammanlagda importvolymen från det berörda landet beräknas. 54. Den importnivå som anges i skälen 45 och 48 i förord- ningen om preliminär tull, dvs. 3 % av förbrukningen under undersökningsperioden, bekräftas därför. Påstå- endet att importen från Mexiko är minimal avvisas. 3. Priser för den dumpade importen 49. 50. 51. 52. På grundval av detta avvisas påståendet rörande tidpunkt för inledande av trendanalysen. 3. 1. Jämförelse mellan gemenskapstillverkarnas priser och den dumpade importens priser Den period som valts för att undersöka gemenskapsin- dustrins ekonomiska situation möjliggjorde följaktligen en korrekt bedömning av denna situation och åter- speglar korrekt utvecklingen på marknaden för stållinor i gemenskapen. 55. 2. Kumulation Det hävdades att de faktorer som ligger till grund för kategorisering av stållinor vid beräkningen av prisun- derskridande inte möjliggör en meningsfull och korrekt prisjämförelse. Särskilt hävdades det att de faktorer som inte ingår vid beräkningen av prisunderskridandet (dvs. galvanisering, brotthållfasthet, kärna och överdrag) och ytterligare faktorer som inte finns med i frågeformuläret (tillåten diametervarians, brottöjning och brottlast) in- verkar väsentligt på priserna. Det hävdades även att samma kategorisering borde användas både för beräk- ningen av dumpning och av skada. 2. 1. Import från Ungern 56. Följande slutsatser har dragits: från Ungern inte skulle slås En exporterande tillverkare upprepade sin begäran att import samman med importen från de andra berörda länderna. Inga nya skäl stöd för detta. Följaktligen lämnades emellertid till bekräftas avgörandet i skäl 47 i förordningen om preli- minär tull. 2. 2. Import från Mexiko En exporterande tillverkare hävdade att importen från Mexiko inte borde slås samman med importen från de andra berörda länderna med hänvisning till att importen från Mexiko var att anse som minimal. Det hävdades även att den största delen av importen från Mexiko skedde genom en importör som var närstående en — Vid prisunderskridandeberäkningen grupperades stållinorna i enlighet med antalet trådar och kardeler i linan, linans konstruktion och dess diameter. Det konstaterades att dessa faktorer hade den största inverkan på priserna för stållinor. Det konstaterades även att andra faktorer som inte ingick i prisunder- skridandeundersökningen (dvs. galvanisering, brott- hållfasthet, kärna och överdrag) endast var av under- ordnad betydelse för priserna på gemenskapsmark- naden. Dessa prisunderskridandeberäkningar, vid vilka stål- linorna grupperas på det sätt som beskrivs ovan, gjorde att man täckte en rimlig försäljningsvolym både tillverkarna och för gemenskapsindustrin och resultatet av dessa beräk- ningar ansågs därför vara både meningsfullt oeh representativt. exporterande för de 17. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 217/7 frågeformuläret som inte ingick i — Det ansågs inte nödvändigt att ta med ytterligare faktorer (dvs. tillåten diametervarians, brottöjning och brottlast), eftersom dessa faktorer till stor del utgörs av en kombination av de viktigaste faktorer enligt vilka stållinorna grupperas och som redan beaktats i kate- goriseringen. Prisjämförelsen ansågs inte bli mer korrekt av att dessa ytterligare faktorer togs med, utan det skulle istället bli omotiverat omständligt för alla berörda parter om de togs med. — Den kategorisering av produkterna som användes vid beräkningen av dumpningsmarginalen ansågs inte vara användbar vid beräkningen av prisunderskri- dande, eftersom den till största del var en jämförelse av ett företags sortiment, dvs. samma eller likadana produkter tillverkade av en och samma tillverkare som såldes på två olika marknader. Prisunderskridan- deberäkningen var emellertid en jämförelse mellan ett stort antal stållinor som såldes till ett stort antal parter. Följaktligen ansåg kommissionen att den metod som använts i förordningen om preliminär tull utgjorde en rimligare grund för jämförelsen vid prisunderskridandeberäkningen, eftersom den beak- tade de faktorer som mest inverkade på priserna och därför omfattade den största försäljningsvolymen. 61. 62. 4. Gemenskapsindustrins situation Vissa exporterande tillverkare hävdade att gemenskaps- industrin inte hade vållats väsentlig skada i enlighet med artikel 3 i grundförordningen med hänvisning till att gemenskapens tillverkning, produktionskapacitet, priser, investeringar och produktivitet hade varit stabil eller förbättrats mellan 1994 och undersökningsperioden. 4. 1. Tillverkning Det konstaterades att tillverkningen hade varit stabil under den undersökta perioden (+ 1 %), vilket skall ses mot bakgrund av en lagerökning (+ 30 %) och en minskning av försäljningsvolymen (– 9 %) i enlighet med skälen 58–60 i förordningen om preliminär tull. Det bör även erinras om att förbrukningen ökade med 5 % under perioden. — Inga väsentliga prisskillnader kunde heller konsta- teras mellan stållinorna inom samma grupp. 4. 2. Produktionskapacitet och investeringar 57. Påståendena avseende kategoriseringen av produkter i samband med prisunderskridandeberäkningen avvisas därför. 63. I skälen 59 och 65 i förordningen om preliminär tull konstaterades det att ökningen av produktionskapaci- teten (+ 11 %) berodde på investeringar i effektivare maskiner. Detta avgörande bekräftas. 4. 3. Lönsamhet 64. 65. 3. 2. Handelsled 58. 59. försäljningspriserna Vissa berörda parter hävdade att borde justeras för att återspegla en påstådd skillnad i handelsled, eftersom gemenskapsindustrins försäljning skedde till slutanvändare under det att de importerade produkterna generellt sett såldes till grossister/distribu- törer. Det konstaterades att gemenskapsindustrins försäljning skett genom olika försäljningskanaler, inbegripet både grossister/distributörer och slutanvändare. Dessutom konstaterades inga genomgående eller väsentliga pris- skillnader mellan de olika försäljningskanalerna. 60. Begäran om en justering för skillnader i handelsled bevil- jades därför inte. Vissa exporterande tillverkare ifrågasatte att gemen- skapsindustrins lönsamhet skulle fastställas på grundval av den reviderade redovisningen i enlighet med skäl 64 i förordningen om preliminär tull. De hävdade att de reviderade av produkter som inte omfattades av undersökningen och att de inte omfattade hela undersökningsperioden. räkenskaperna omfattade försäljning av en den Det konstaterades att även om vissa företag kunde till- handahålla uppgifter rörande den berörda produkten så hade vissa andra inte en kostnadsredovisning som möjliggjorde berörda särredovisning produkten. I brist på sådana uppgifter ansågs den revide- rade redovisningen ge tillförlitliga uppgifter om den inbegripet den berörda snävaste gruppen produkter, produkten, för vilken de nödvändiga uppgifterna om lönsamhet fanns tillgängliga. Tillverkningen av stållinor utgör den huvudsakliga verksamheten i samtliga de sex företag som ingick i stickprovet. Det konstaterades att de övriga produkter som dessa företag tillverkade (dvs. linor av rostfritt stål, stållinor med ett tvärsnitt av mindre än 3 mm, ståltråd och spännkardeler) i stort sett anknöt till den huvudsakliga verksamheten och att samma råmate- rial, maskiner och personal generellt sett användes för tillverkningen av dessa. L 217/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 8. 1999 66. Det ansågs rimligt att använda lönsamheten för 1997 istället för lönsamheten för undersökningsperioden med hänsyn till att 1997 i stort sett sammanfaller med under- sökningsperioden, som omfattar perioden januari 1997–mars 1998. 67. Mot denna bakgrund ansågs den reviderade redovis- ningen ge en tillförlitlig och representativ bild av den berörda produktens lönsamhet i enlighet med artikel 3. 8 i grundförordningen. 68. 69. 70. En av gemenskapstillverkarna vars räkenskapsår slutade i mars 1998 kunde endast lämna preliminära lönsamhets- uppgifter i samband med förordningen om preliminär tull. Denne har därefter inkommit med definitiva uppgifter och på grundval av dessa beräknas gemen- skapsindustrins lönsamhet uppgå till – 0,3 % år 1997, vilket såsom anges ovan är representativt för undersök- ningsperioden. Gemenskapsindustrins lönsamhet mins- kade följaktligen från + 1,3 % år 1994 till – 0,3 % år 1997. 4. 4. Slutsats om gemenskapsindustrins situation exporterande tillverkare hävdade Vissa att gemen- skapsindustrins resultat hade varit bra efter 1995 och att avgörandet att den hade vållats väsentlig skada därför inte var berättigat. Det bör erinras om (se avsnitt F. 1 ”Inledande anmärk- ningar”) att oavsett om 1994 eller 1995 väljs som utgångspunkt vid skadeundersökningen så har gemen- skapsindustrins situation förvärrats. Även om 1995 väljs som utgångspunkt så minskade tillverkningen, försälj- ningsvolymen, antalet anställda och investeringarna. Lagren ökade. Marknadsandelarna var stabila (och ökade från 65,26 % till 65,64 %) och lönsamheten förblev negativ (– 0,3 %). 75. 76. 77. 78. H. GEMENSKAPENS INTRESSE Vissa parter ställde frågor med avseende på bedöm- ningen av antidumpningsåtgärdernas inverkan på använ- darindustrierna. Det bör erinras om att kommissionen inte mottog några frågeformulär från de användarindustrier svar på sitt som var berörda av detta förfarande (se skäl 87 i förord- ningen om preliminär tull). Dessutom har inga upplys- ningar lämnats efter offentliggörandet av förordningen om preliminär tull. Det är att märka att enligt slutsat- serna i förordningen om preliminär tull skulle införandet inte inverka nämnvärt på användarna. av åtgärder Användarna har inte gjort några invändningar mot denna slutsats och den bekräftas därför. Ett antal berörda parter har hävdat att gemenskapstill- verkarna inte tillverkar stållinor med liten diameter och att antidumpningsåtgärderna skulle leda till en brist på detta slags stållinor på gemenskapsmarknaden. De hävdade även att detta skulle inverka negativt på syssel- sättningen för de importörer som för närvarande impor- terar stållinor med liten diameter till gemenskapen. Det bör erinras om att gemenskapsindustrin tillverkar hela sortimentet av stållinor, inbegripet sådana med liten diameter. Kommissionen drog därför slutsatsen att infö- randet av åtgärder inte skulle leda till en prisökning som var tillräcklig för att det skulle bli brist på stållinor med liten diameter på gemenskapsmarknaden. Kommissionen bekräftade även att det fanns ett antal alternativa försörj- ningskällor för stållinor som inte omfattas av antidump- ningsåtgärder (se skäl 105 i förordningen om preliminär tull). 71. Under alla omständigheter innebär skadeundersökningen i enlighet med artikel 3. 5 i grundförordningen en helhetsbedömning av dessa ekonomiska indikatorer och ingen indikator kan tagen för sig vara avgörande. 79. Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att införandet av slutgiltiga antidumpningsåtgärder inte skulle leda till några väsentliga negativa verkningar för de ekonomiska aktörerna i gemenskapen. 72. Detta påstående avvisas därför. 4. 5. Slutsats om skada I. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER 73. Slutsatsen att gemenskapsindustrin har vållats väsentlig skada, vilken anges i skäl 68 i förordningen om preli- minär tull, bekräftas. 1. Avslutande av förfarandet rörande Sydkorea G. ORSAKSSAMBAND 74. Eftersom inga nya uppgifter har lämnats bekräftas avgö- randena i skälen 69–85 i förordningen om preliminär tull. 80. Med hänsyn till slutsatserna i skäl 24 och följande i förordningen om preliminär tull att dumpningsmargi- nalen för Sydkorea är minimal och att inga nya argu- ment har rörande Sydkorea avslutas, avslutas därför förfarandet rörande import från Sydkorea utan att åtgärder införs. framlagts mot förfarandet att 17. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 217/9 2. Nivå för undanröjande av skada tullen inte överstiga den fastställda dumpningsmargi- nalen. 81. I syfte att fastställa nivån på de slutgiltiga åtgärderna ansåg kommissionen att priserna för den dumpade importen borde ökas till en icke-skadevållande nivå. För att beräkna den nödvändiga prisökningen, dvs. skade- marginalen, jämfördes priserna på den dumpade importen med gemenskapsindustrins försäljningspriser samt med tillägg för förlustmarginal och en rimlig vinst- nivå. Det är att märka att till följd av att lönsamheten för gemenskapsindustrin beräknades till – 0,3 % när den beräknades på nytt 1997 (se punkt 4. 3 ”Lönsamhet” ovan), ändrades förlustmarginalen i målprisunderskri- dandeberäkningen i enlighet därmed. I övrigt bekräftas den metod för fastställande av skademarginal som anges i skäl 110 i förordningen om preliminär tull. 3. Åtaganden 82. I ett sent skede av undersökningen gjorde flera exporte- rande tillverkare i Kina, Mexiko och Ukraina åtaganden. När det gäller Indien och Sydafrika gjorde dessutom de exporterande tillverkarna reviderade prisåtaganden. — Med hänsyn till att inget företag i Kina hade beviljats individuell behandling och att åtagandena inte inne- höll några garantier för att de kinesiska myndighe- terna skulle utöva tillräcklig kontroll, ansågs åtagan- dena inte godtagbara. — När det gäller Indien (Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd), Mexiko, Sydafrika och Ukraina ansåg kommissionen att de berörda exporterande tillver- karnas prisåtaganden var godtagbara. I enlighet med skäl 112 och följande i förordningen om preliminär tull hade de exporterande tillverkarna i Ungern och Polen gjort åtaganden som godtogs av kommissionen. Dessa åtaganden har justerats i överens- stämmelse med de slutgiltiga avgörandena i undersök- ningen beträffande minimipriserna. 4. De slutgiltiga åtgärdernas form och nivå De slutgiltiga åtgärderna bör utformas som en värdetull och storleken på denna bör fastställas individuellt för de samarbetsvilliga företagen. Med hänsyn till den höga graden av samarbetsvilja bör den högsta tull som till- lämpas för ett samarbetsvilligt företag i det berörda landet tillämpas när det gäller de övriga exporterande tillverkarna. När det gäller de företag som gjort godtag- bara prisåtaganden bör de slutgiltiga åtgärderna utgöras av åtaganden. Om de dumpningsmarginaler som konstaterats för en viss exporterande tillverkare är lägre än den motsvarande ökning av importpriserna som krävs för att undanröja skadan, beräknad i enlighet med ovan, får enligt artikel 9. 4 i grundförordningen storleken på den slutgiltiga 83. 84. 85. 86. Dessa tullar, uttryckta i procent av cif-nettopriset gemen- skapens gräns, före tull, uppgår till följande: — FOLKREPUBLIKEN KINA: Alla tillverkare/exportörer: 60,4 % — UNGERN: Drótaru es Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt Alla tillverkare/exportörer: 28,1 % 28,1 % — INDIEN: Usha Martin Industries & Usha Bettron Ltd 23,8 % Mohatta & Heckel Alla tillverkare/exportörer: — MEXIKO: Aceros Camesa SA de CV Alla tillverkare/exportörer: — POLEN: Drumet SA 30,8 % 30,8 % 56,1 % 56,1 % 27,9 % Slaskie Zaklady Lin i Drutu ”Linodrut” Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów ”Linodrut” Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów ”Falind” Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu ”Linodrut” Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu ”Linodrut Linuret” Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Alla tillverkare/exportörer: — SYDAFRIKA: Haggie Alla tillverkare/exportörer: — UKRAINA: Alla tillverkare/exportörer: 48,3 % 48,3 % 38,6 % 38,6 % 51,8 % 87. De individuella tullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av avgörandena i denna anti- dumpningsundersökning. De återspeglar följaktligen den situation som konstaterades vid undersökningen. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av produkter med ursprung i de berörda länderna och som är som nämns. Produkter tillverkade av andra företag än de som uttryckligen nämns i den bindande delen av denna förordning, inbegripet närstående rättssubjekt, omfattas inte av dessa tullsatser och bör beläggas med övrig tull. tillverkade av just de rättssubjekt L 217/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 8. 1999 88. till Alla ansökningar om tillämpning av dessa individuella tullsatser (t. ex. följd av att rättssubjektet ändrat namn) bör omgående sändas till kommissionen, liksom alla relevanta uppgifter, särskilt alla ändringar i företa- gets verksamhet avseende tillverkning, inhemsk försälj- ning och exportförsäljning som sammanhänger med namnändringen. utom i de fall de preliminära tullsatserna är lägre, då dessa bör tillämpas istället. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 J. UTTAG AV PRELIMINÄRA TULLAR 89. Med hänsyn till de stora dumpningsmarginaler som konstaterats för de exporterande tillverkarna och mot bakgrund av att gemenskapsindustrin vållats allvarlig skada ansåg kommissionen att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av en preliminär antidumpnings- tull enligt den provisoriska förordningen slutgiltigt bör tas ut till en tullsats motsvarande den slutgiltiga tullen, av stål som omfattas 1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av av KN-nummer linor och kablar ex 7312 10 82 (Taric-nummer 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (Taric-nummer 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (Taric-nummer 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (Taric-nummer 7312 10 88*10) 7312 10 99*10) med (Taric-nummer och ursprung i Indien, Folkrepubliken Kina, Mexiko, Polen, Sydafrika, Ukraina och Ungern. ex 7312 10 99 Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser skall tillämpas 2. på nettopriset cif gemenskapens gräns, före tull, på produkter tillverkade av de företag som anges nedan: Land Företag Tullsats (%) TARIC-tilläggs- nummer Folkrepubliken Kina Ungern Indien Mexico Polen Sydafrika Ukraina Alla företag Alla företag Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd, Shakespeare Sarani, Calcutta-700 071 Indien Alla företag Alla företag Drumet SA 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74, Polska Alla företag Alla företag Alla företag 60,4 28,1 23,8 30,8 56,1 27,9 48,3 38,6 51,8 — 8900 8613 8900 8900 8614 8900 8900 8900 3. Om inte annat anges skall de gällande bestämmelserna om tull tillämpas. Artikel 2 1. Utan hinder av artikel 1 skall den slutgiltiga tullen inte tillämpas på import av den produkt som beskrivs i artikel 1. 1 och vilken tillverkats av de företag som anges i punkt 3 – vilkas prisåtaganden godtagits av kommissionen enligt beslut 1999/572/EG av den 13 augusti 1999 om godtagande av åtaganden i samband med antidumpningsförfarandena beträffande import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, Republiken Indien, Mexikos förenta stater, Republiken Polen, Republiken Sydafrika, Republiken Korea, Ukraina och Republiken Ungern (1) – och vilken exporteras direkt till och faktureras ett importföretag i gemenskapen. (1) Se sidan 63 i detta nummer av EGT. 17. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 217/11 När en ansökan om övergång till fri omsättning lämnas i enlighet med ett åtagande skall befrielse från 2. tull beviljas om det för den relevanta medlemsstatens tullmyndigheter uppvisats en giltig åtagandefaktura som utställts av något av de företag som anges i punkt 3 och som överensstämmer med förlagan i bilagan till den provisoriska förordningen. Vad avser företaget i Ukraina, skall åtagandefakturan åtföljas av en giltig exportlicens utfärdad av myndigheterna i Ukraina enligt förlagan i bilagan. Import inom ramen för gjorda och godtagna åtaganden skall deklareras enligt följande TARIC-tilläggs- 3. nummer: Land Företag TARIC-tilläggs- nummer Ungern Polen Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt. Besenyöi utca 18, 3527 Miskolc, Ungheria Drunet SA 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74, Polska Slaskie Zaklady Lin i Drutu ”Linodrut” Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów ”Linodrut” Zabrze Spólka z organiczona odpo- wiedzialnoscia PL-41-800 Zabre, Sobieskiego Street No 1 Fabryka Lin i Drutów ”Falind” Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia PL-41-201 Sosnowiec, Niwecka Street 1 Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu ”Linodrut” Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia, 41-906 Bytom, Ks. Jerzago Popieluszki Street 1 Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu ”Linodrut Linmet” Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia, 58-309 Walbrzych, Sluga Street 2 Mexico Sydafrika Indien Ukraina Aceros Camesa S. A. de CV Margarita Maza de Juárez No. 154, Col. Nueva Ind. Vallejo México D. F. C. P. 07700 Mexiko Haggie Rand Ltd. Lower Germiston Road Jupiter PO Box 40072 Cleveland Sydafrika Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd. Shakespeare Sarani, Calcutta, — 700071 Indien Joint Stock Company, Silur, 343700 Khartsyzsk, Donetsk Region, Ukraina 8616 8617 8619 A022 A023 A024 A025 Artikel 3 När det gäller import av den produkt som beskrivs i artikel 1. 1 med ursprung i Indien, Folkrepubliken Kina, Mexiko, Polen, Sydafrika, Ukraina och Ungern, skall de belopp för vilka säkerhet ställts i form av en preliminär antidumpningstull enligt den provisoriska förordningen tas ut till en tullsats motsvarande den slutgiltiga tullen. De belopp för vilka säkerhet ställts och som överskrider den slutgiltiga antidumpningstull- satsen skall frisläppas. Förfarandet rörande import av den produkt som beskrivs i artikel 1. 1 med ursprung i Republiken Korea skall avslutas. Artikel 4 L 217/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 8. 1999 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 5 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 12 augusti 1999. På rådets vägnar T. HALONEN Ordförande 17. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 217/13 BILAGA DEN EXPORTLICENS SOM AVSES I ARTIKEL 2. 2 SKALL INNEHÅLLA FÖLJANDE UPPGIFTER 1. Produktnummer (enligt den berörda exporterande tillverkarens åtagande), inbegripet typ, antal kardeler, antal trådar per kardel samt KN-nummer. 2. En exakt beskrivning av varan med bland annat följande uppgifter: — Det av företaget använda produktnummer (CPC). — KN-nummer. — Det TARIC-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna kan deklareras vid gemenskapens gräns. — Kvantitet (i kilo). — Tillämpligt minipris. 3. Fakturanummer. 4. Exportlicensnummer och datum för utställandet. 5. Namnet på den importör till vilken företaget direkt har utställt fakturan


title: Commission Regulation (EC) No 1790/1999 of 12 August 1999 fixing the maximum export refund on barley in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1701/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund

formats: pdf print

text: L 213/18 EN Official Journal of the European Communities 13. 8. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 1790/1999 of 12 August 1999 fixing the maximum export refund on barley in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1701/1999 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 1253/ 1999 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1501/95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2513/98 (4), and in particular Article 4 thereof, (1) Whereas an invitation to tender for the refund and/or the tax for the export of barley to all third countries was opened pursuant to Commission Regulation (EC) No 1701/1999 (5); (2) Whereas Article 7 of Regulation (EC) No 1501/95 provides that the Commission may, on the basis of the tenders notified, in accordance with the procedure laid down in Article 23 of Regulation (EEC) No 1766/92, decide to fix a maximum export refund taking account of the criteria referred to in Article 1 of Regulation (EC) No 1501/95; whereas in that case a contract is awarded to any tenderer whose bid is equal to or lower than the maximum refund, as well as to any tenderer whose bid relates to an export tax; (3) Whereas the application of the abovementioned criteria to the current market situation for the cereal in question results in the maximum export refund being fixed at the amount specified in Article 1; (4) Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For tenders notified from 6 to 12 August 1999, pursuant to the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1701/ 1999, the maximum refund on exportation of barley shall be EUR 39,98/t. This Regulation shall enter into force on 13 August 1999. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 12 August 1999. For the Commission Monika WULF-MATHIES Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 313, 21. 11. 1998, p. 16. (5) OJ L 201, 31. 7. 1999, p. 27


title: Commission Regulation (EC) No 1787/1999 of 12 August 1999 amending Regulation (EC) No 1337/1999 establishing a forecast balance for the supply to the Canary Islands of milk and milk products

eurovoc_concepts:
Canary Islands
aid system
milk
milk product
supply balance sheet

text: 13. 8. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 213/13 COMMISSION REGULATION (EC) No 1787/1999 of 12 August 1999 amending Regulation (EC) No 1337/1999 establishing a forecast balance for the supply to the Canary Islands of milk and milk products THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1601/92 of 15 June 1992 concerning specific measures for the Canary Islands with regard to certain agricultural products (1), as last amended by Regulation (EC) No 1257/1999 (2), (1) Whereas Commission Regulation (EC) No 2790/94 (3), as last amended by Regulation (EC) No 1620/1999 (4), fixes the detailed rules for applying the special arrange- ments for supplying the Canary Islands with certain agricultural products; (2) Whereas Commission Regulation (EC) No 1337/1999 (5) establishes a balance for the supply to the Canary Islands of milk and milk products; whereas that balance may be revised if necessary by providing for adjustments during the current year in the quantities of products within the overall quantity established as a function of the require- in order to satisfy the ments of the region; whereas, Canary Islands' milk product requirements, in particular for concentrated milk, other than in powdered form, intended for human consumption, the quantities estab- lished for those products in the forecast balances should be adjusted; whereas, therefore, the Annex to Regulation (EC) No 1337/1999 should be amended; (3) Whereas, to avoid management problems, the start of the period of application of this Regulation should coin- cide with the start of the marketing year; (4) Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Milk and Milk Products, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The Annex to Regulation (EC) No 1337/1999 is replaced by the Annex to this Regulation. Article 2 This Regulation shall enter into force on the day of its publica- tion in the Official Journal of the European Communities. It shall apply from 1 July 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 12 August 1999. For the Commission Monika WULF-MATHIES Member of the Commission (1) OJ L 173, 27. 6. 1992, p. 13. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 80. (3) OJ L 296, 17. 11. 1994, p. 23. (4) OJ L 192, 24. 7. 1999, p. 19. (5) OJ L 159, 25. 6. 1999, p. 18. L 213/14 EN Official Journal of the European Communities 13. 8. 1999 ANNEX ‘ANNEX Forecast supply balance for the Canary Islands for 1 July 1999 to 30 June 2000 CN code Description (tonnes) Quantity Milk and cream, not concentrated nor containing added sugar or other sweetening matter: 101 250 (1) Milk and cream, concentrated or containing added sugar or other sweetening matter: 28 800 (2) Butter and other fats and oils derived from milk; dairy spreads: 4 000 Cheese and curd: 0401 0402 0405 0406 0406 30 0406 90 23 0406 90 25 0406 90 27 0406 90 76 0406 90 78 0406 90 79 0406 90 81 0406 90 86 0406 90 87 0406 90 88 14 000 1 800 5 000 (3) 200 1901 90 99 Milk-based preparations without fat. 2106 90 92 Milk-based preparations for children not containing milk fat (1) Of which 1 250 tonnes are for the processing and/or packaging sector. (2) Of which — 13 500 tonnes falling within CN codes 0402 10 and/or 0402 21 and — 5 800 tonnes falling within CN codes 0402 91 and/or 0402 99 are for the processing and/or packaging sector. (3) The entire amount is for the processing and/or packaging sector. ’


title: Reglamento (CE) n° 1792/1999 de la Comisión, de 12 de agosto de 1999, sobre la expedición de certificados de exportación del sistema B en el sector de las frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
export licence
fruit vegetable

text: L 213/20 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 13. 8. 1999 REGLAMENTO (CE) No 1792/1999 DE LA COMISIÓN de 12 de agosto de 1999 sobre la expedición de certificados de exportación del sistema B en el sector de las frutas y hortalizas LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 2190/96 de la Comisión, de 14 de noviembre de 1996, por el que se establecen las disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) no 2200/96 del Consejo, en lo que respecta a las restituciones por exportación en el sector de las frutas y hortalizas (1), cuya última modificación la consti- tuye el Reglamento (CE) no 1303/1999 (2), y, en particular, el apartado 5 de su artículo 5, (1) (2) Considerando que el Reglamento (CE) no 1304/1999 de la Comisión (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1504/1999 (4), fija las cantidades por las que pueden expedirse certificados de exportación del sistema B que no sean los solicitados al amparo de la ayuda alimentaria; Considerando que, habida cuenta de la información de que dispone actualmente la Comisión, existe el riesgo de que se rebasen próximamente las cantidades indicativas previstas para el período de exportación en curso en lo tocante a los tomates; que este rebasamiento obstaculi- zaría la buena gestión del régimen de restituciones por exportación en el sector de las frutas y hortalizas; (3) Considerando que, con el fin de paliar esta situación, procede denegar solicitudes de certificados del sistema B para los tomates exportados después del 12 de agosto de 1999 hasta que finalice el período de exporta- ción en curso, las HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Se deniegan las solicitudes de certificados de exportación del sistema B, presentadas en virtud del artículo 1 del Reglamento (CE) no 1304/1999, relativas a los tomates para las que se haya aceptado la declaración de exportación de productos después del 12 de agosto y antes del 16 de septiembre de 1999. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 13 de agosto de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 12 de agosto de 1999. Por la Comisión Monika WULF-MATHIES Miembro de la Comisión (1) DO L 292 de 15. 11. 1996, p. 12. (2) DO L 155 de 22. 6. 1999, p. 29. (3) DO L 155 de 22. 6. 1999, p. 30. (4) DO L 175 de 10. 7. 1999, p. 5


title: Règlement (CE) n° 1789/1999 de la Commission, du 12 août 1999, fixant la restitution maximale à l'exportation de blé tendre dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1707/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

text: 13. 8. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 213/17 RÈGLEMENT (CE) No 1789/1999 DE LA COMMISSION du 12 août 1999 fixant la restitution maximale à l'exportation de blé tendre dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 1707/1999 LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), vu le règlement (CE) no 1501/95 de la Commission, du 29 juin 1995, établissant certaines modalités d'application du règle- ment (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui concerne l'octroi des restitutions à l'exportation ainsi que les mesures à prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des céréales (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2513/98 (4), et notam- ment son article 4, (1) (2) considérant qu'une adjudication de la restitution et/ou de la taxe à l'exportation de blé tendre vers tous les pays tiers a été ouverte par le règlement (CE) no 1707/1999 de la Commission (5); considérant que l'article 7 du règlement (CE) no 1501/95 la prévoit que, sur la base des offres communiquées, Commission peut, selon la procédure prévue à l'article 23 du règlement (CEE) no 1766/92, décider de fixer une restitution maximale à l'exportation, en tenant compte des critères visés à l'article 1er du règlement (CE) no 1501/95; que, dans ce cas, l'adjudication est attribuée à celui ou ceux des soumissionnaires dont l'offre se situe à un niveau égal ou inférieur à la restitution maximale, ainsi qu'à celui ou ceux des soumissionnaires dont l'offre porte sur une taxe à l'exportation; considérant que l'application des critères visés ci-dessus à la situation actuelle des marchés de la céréale en cause conduit à fixer la restitution maximale à l'exportation au montant repris à l'article 1er; considérant que les mesures prévues au présent règle- ment sont conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, (3) (4) A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Pour les offres communiquées du 6 au 12 août 1999, dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 1707/1999, la restitution maximale à l'exportation de blé tendre est fixée à 33,25 EUR/t. Le présent règlement entre en vigueur le 13 août 1999. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 12 août 1999. Par la Commission Monika WULF-MATHIES Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 du 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 201 du 31. 7. 1999, p. 27