title: Padomes Regula (EK) Nr. 1796/1999 (1999. gada 12. augusts), ar ko attiecībā uz tērauda trošu un tauvu importu ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā, Ungārijā, Indijā, Meksikā, Polijā, Dienvidāfrikā un Ukrainā piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē uzlikto pagaidu maksājumu, kā arī izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz importu ar izcelsmi Korejas Republikā

text: 106 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. 31999R1796 17. 8. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 217/1 PADOMES REGULA (EK) Nr. 1796/1999 (1999. gada 12. augusts), ar ko attiecībā uz tērauda trošu un tauvu importu ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā, Ungārijā, Indijā, Meksikā, Polijā, Dienvidāfrikā un Ukrainā piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē uzlikto pagaidu maksājumu, kā arī izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz importu ar izcelsmi Korejas Republikā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, (3) Apvērumus, kurus mutiski un rakstiski sniedza ieinteresē- tās personas, izvērtēja un vajadzības gadījumā galīgos atzi- numus attiecīgi grozīja. ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 9. pantu un 10. panta 2. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apsprieša- nās ar Padomdevēju komiteju, tā kā ir šādi apsvērumi: A. PAGAIDU PASĀKUMI (1) (2) Ar Regulu (EK) Nr. 362/1999 (2) (šeit turpmāk – “pagaidu regula”) Komisija ieviesa antidempinga pagaidu maksā- jumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR), Indijas, Meksikas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu ievedumiem Kopienā un apstiprināja sais- tības, kuras piedāvāja daži Ungārijas un Polijas eksportētā- ji. B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA Pēc antidempinga pagaidu maksājuma ieviešanas ieintere- sētajām personām, kuras to prasīja, tika piešķirta iespēja tikt uzklausītām. Visas personas tika informētas par būti- skajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tika plānots ieteikt galīga antidempinga maksājuma ievie- šanu un to, ka šo maksājumu līmenī galīgi iekasējamas summas, kas iemaksātas kā pagaidu maksājumi. Tām tika atvēlēts arī laiks, lai tās varētu formulēt savus apsvērumus pēc šā paziņojuma. (1) OV L 56, 6. 3. 1996. , 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 905/98 (OV L 128, 30. 4. 1998. , 18. lpp. ). (2) OV L 45, 19. 2. 1999. , 1. lpp. C. IZSKATĀMIE RAŽOJUMI UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI 1. Izskatāmie ražojumi. (4) (5) (6) (7) Jāatgādina, ka pagaidu regulas 7. apsvērumā attiecīgais ražojums aprakstīts kā tērauda troses un tauvas, tostarp slēgta tinuma troses, izņemot nerūsošā tērauda troses un tauvas, ar maksimālo šķērsgriezuma izmēru vairāk nekā 3 mm (šeit turpmāk saskaņā ar terminoloģiju, ko izmanto attiecīgā rūpniecības nozare, sauktas par “tērauda stiepļu trosēm” jeb “SWR”). Tika izvirzīts apgalvojums, ka SWR bija jāklasificē divās atsevišķās atšķirīgu produktu kategorijās atkarībā no to piemērojuma vai t. i. , vispārēja izmantojuma troses un speciāla izmantojuma troses, ko paredzēts izmantot īpašās rūpniecības nozarēs. izmantojuma jomām, Pretstatā apgalvojumam par to, ka pastāv divi atšķirīgi ražojumi, t. i. , vispārēja izmantojuma troses un speciāla izmantojuma troses, tika konstatēts, ka ražotāji eksportē- tāji ražo plašu spektru dažādu veidu SWR un ka visām SWR ir vienādas fizikālās pamatīpašības (t. i. , tērauda stie- ples, kas veido dzīslas, kuras aptītas ap serdeni). Tika kon- statēts arī tas, ka visām SWR ir vienādas tehniskās pamatī- pašības (zināms skaits stiepļu dzīslā, zināms skaits dzīslu trosē, zināms diametrs un zināma konstrukcija). Dažādos SWR veidus var klasificēt vairākās ražojumu gru- pās, kas atspoguļo to fizikālās un tehniskās īpašības. Ja SWR, kas pieskaitāmas spektra galējām grupām, protams, nav savstarpēji aizstājamas, tad SWR blakus esošajās gru- pās izrādījās savstarpēji aizstājamas. Tāpēc tika secināts, ka dažādu grupu SWRzināmā mērā pārklājas un savstarpēji 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 107 konkurē. Ņemot vērā tādu pārklāšanos, nevienā SWR spek- tra līmenī nevarēja novilkt precīzu robežšķirtni. Šis secinā- jums ir saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas lēmumiem (1). (12) Tādējādi tiek apstiprināti pagaidu atzinumi par to, ka Kopienā saražotās SWR un importētās SWR ir līdzīgi ražo- jumi Regulas (EK) Nr. 384/96 (šeit turpmāk – “Pamatre- gula”) 1. panta 4. punkta nozīmē. (8) Tādējādi, ņemot vērā to, ka visām SWR ir vienādas fizikā- lās un tehniskās īpašības un izmantojums pat tad, ja pastāv atšķirības starp SWR spektra galējos līmeņos, ciktāl blakus esošo grupu SWR savstarpēji konkurē, tika secināts, ka visi ražojumi spektrā ir viens ražojums un visas SWR tika atzī- tas par vienu un to pašu ražojumu. 2. Līdzīgi ražojumi. (9) Jāatgādina, ka pagaidu regulas 8. apsvērumā Komisija kon- statēja, ka no attiecīgajām valstīm importētās SWR un tās, ko Kopienā saražojusi un pārdevusi Kopienas ražošanas nozare, ir ar līdzīgām fizikālajām un tehniskajām pamatī- pašībām. Tika konstatēts arī tas, ka Kopienā ražotās un importētās SWR būtībā izmantotas vienādi un ka tās savā starpā konkurē. (10) Tika izvirzīts apgalvojums, ka SWR, ko ražojuši un pārde- vuši Kopienas ražotāji, nebija līdzīgas tām, kas importētas no attiecīgajām valstīm. Jo īpaši bija iebildums, ka ekspor- tētājvalstīs ražotie ražojumi, galvenokārt, bija plaša patē- riņa SWR, turpretī Kopienā ražotie ražojumi bija speciālās SWR. Cita starpā tika aizrādīts, ka izvērtējuma periodā Kopienas ražotāji savā SWR spektrā, spriežot pēc vienību cenu palielinājuma, vairāk bija iekļāvuši tā saucamos spe- ciālo ražojumu veidus. (11) Secinājumi bija šādi: — Kopienas ražotāji tāpat kā ražotāji eksportētāji ražojuši visu veidu SWR, t. i. , kā vispārēja izmantojuma troses, tā speciāla izmantojuma troses, — to, ka Kopienas ražotāju saražotie un ražotāju ekspor- tētāju saražotie ražojumi pārklājas, pierāda par atbilsto- šiem atzīto SWR modeļu pārdevumu apjoms (75 % no ražotāju eksportētāju pārdevumu apjoma un 51 % no Kopienas ražošanas nozares pārdevumu apjoma). To pierāda arī tas, ka Kopienā saražotās SWR un importē- tās SWR aptver visus attiecīgos KN kodus. (1) Lieta C-175/87 Matsushita Electric Industrial Co. Ltd v. Council, [1992] ECR I, 1409. lpp. D. DEMPINGS 1. Normālā vērtība. 1. 1. Normālās vērtības noteikšana. (13) Viens Indijas ražotājs eksportētājs aizrādīja, ka ražošanas izmaksas attiecībā uz periodu pirms izmeklēšanas perioda (no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 31. martam, šeit turpmāk – “IP”) būtu jānosaka, pamatojoties uz datiem, kuri attiecas uz laika posmu pirms IP. Tomēr, ievērojot Pamatregulas 6. panta 1. punktu, lai izdarītu galīgus seci- nājumus par dempingu, tiek izvēlēts IP, un izvērtējamie dati parasti attiecas tikai uz IP. Netika izvirzīts neviens pamatojums, kas apliecinātu, ka ir lietderīgāk izmantot ražošanas izmaksas kādā laika posmā pirms IP. Jo īpaši būtu jāatzīmē, ka ražotājs eksportētājs turpināja ražot un pārdot attiecīgos ražojumu veidus arī izmeklēšanas laika posmā. Tādējādi atzinumi, kuru pamatā ir dati par IP, ir reprezentatīvi, un aizrādījumu tāpēc noraidīja. (14) Dienvidāfrikas ražotājs eksportētājs un viens Indijas ražo- lai tājs eksportētājs iebilda pret metodi, ko izmantoja, noteiktu attiecīgā ražojuma salikto normālo vērtību. (15) Dienvidāfrikas ražotājs eksportētājs aizrādīja, ka iekšējo pārdevumu peļņas normas aprēķins bija nepiemērots, jo tā pamatā bija visi darījumi vietējā tirgū, tostarp kalnrūpnie- cības SWR pārdevumi vietējā tirgū. Sakarā ar specifiskajām iezīmēm, kas raksturo uz Kopienu neeksportētās kalnrūp- niecības SWR, kuras ir īpašs ražojums, kam vajadzīgas sarežģītas iekārtas un ko pārdod ar ievērojamu peļņas normu, minētais ražotājs eksportētājs aizrādīja, ka, aprēķi- not salikto normālo vērtību citu veidu trosēm, nebija jāņem vērā peļņas norma, kas tika īstenota attiecībā uz kalnrūp- niecības SWR pārdošanas apjomiem vietējā tirgū. (16) Indijas ražotājs eksportētājs prasīja, lai saliktās normālās vērtības aprēķinos netiktu iekļauti dažu augstas vērtības ražojumu veidu pārdevumi vietējā tirgū sakarā ar to, ka izmeklēšanas laika posmā šos ražojumus neeksportēja vai eksportēja ļoti reti un peļņa, kas tika gūta no minēto ražo- juma veidu pārdevumiem vietējā tirgū, bija neparasti aug- sta, kropļojot attiecībā uz attiecīgo ražojumu īstenotās vidējās peļņas noteikšanu. 108 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. (17) Tika konstatēts, ka Dienvidāfrikas kalnrūpniecības SWR un Indijas augstas vērtības ražojumu veidi bija attiecīgajam ražojumam “līdzīgi ražojumi” Pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. Tādējādi peļņas norma, ko izmanto nor- mālās vērtības aprēķināšanai, noteikta pareizi saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. , 4. un 6. punktu, t. i. , pamatojo- ties uz visiem līdzīgā ražojuma pārdevumiem vietējā tirgū, kas veikti, īstenojot parastas tirdzniecības darbības. Šajā sakarā jānorāda, ka peļņas normas noteikšanai saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 6. punktu nav būtiski, vai attiecīgos ražojumu veidus eksportēja arī uz Kopienu, ja vien tie ir līdzīgi ražojumi Pamatregulas nozīmē. (18) Tāpēc šīs prasības tika noraidītas. (19) Kā alternatīvu iepriekš minētajam Indijas uzņēmums lūdza, lai vidējo peļņu aprēķinātu, pamatojoties uz visiem pašmāju pārdevumiem, t. i. , gan rentablo, gan nerentablo ražojumu veidu pārdevumiem vietējā tirgū, nevis pamato- joties tikai uz rentablo ražojumu veidu pārdevumiem vie- tējā tirgū. Šajā saistībā jāatzīmē, ka, ievērojot Pamatregulas 2. panta 6. punktu, summa, kas atbilst peļņai, jāpamato ar datiem par līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdevumiem, kas veikti, īstenojot parastas tirdzniecības par darbības, eksportētājvalsts vietējā tirgū. Turklāt kāda konkrēta ražo- juma pārdevumus ar zaudējumiem peļņas normas noteik- šanā var ņemt vērā tikai tad, ja šā ražojuma nerentablie pārdevumi nepārsniedz 20 % visu konkrētā ražojuma tipa pārdevumu vai ja vidējā svērtā pārdošanas cena nav zemāka par vidējām svērtajām vienības izmaksām. Šī norma tika ievērota, nosakot peļņas normu, un tāpēc arī ierosināto alternatīvu pieņemt nevarēja. dēļ tika nolemts neizmantot Indiju kā analogu valsti. Tā kā nav nevienas tirgus ekonomikas trešās valsts, kas sadarbo- tos un uz kuru neattiektos pašreizējā izmeklēšana, tika atzīts, ka nolūkā aprēķināt normālo vērtību Ķīnai un Ukrai- nai vissaprātīgāk par analogu valsti izvēlēties Poliju. (23) Pēc pagaidu pasākumu nodošanas atklātībā Ķīnas un Ukrainas ražotāji eksportētāji apšaubīja arī Polijas kā ana- logas valsts izvēli; tika apgalvots, ka piemērotāka būtu Dienvidkoreja, ievērojot ievedmuitas nodokļa līmeni, vie- tējā tirgus izmēru un konkurenci vietējā tirgū. Polija tomēr tika atzīta par piemērotu, ņemot vērā tās ievedmuitas zemo līmeni, tās vietējā tirgus atvērtību un izmēru, to, ka vietējo ražotāju starpā pastāv konkurence, un to, ka Polijas SWR kopumā vislabāk varēja salīdzināt ar atbilstošajiem Ķīnas un Ukrainas modeļiem. (24) Attiecībā uz Dienvidkoreju tika konstatēts, ka, neskatoties uz to, ka šai valstij tāpat ir zema ievedmuita, ar ĶTR veik- tajiem ievedumiem Kopienā salīdzināmo iekšējo pārde- vumu procentuālā daļa bija daudz mazāka. (25) Tāpēc tika atzīts, ka Polija ir saprātīgākā analogas valsts izvēle gan attiecībā uz Ukrainu, gan ĶTR. 2. Eksporta cena. (26) Sakarā ar to, ka netika iesniegti nekādi apsvērumi par eks- porta cenu, tiek apstiprināti pagaidu regulas 14. līdz 17. apsvērumā izklāstītie atzinumi. (20) Sakarā ar to, ka nekādi citi apsvērumi par normālo vērtību netika iesniegti, pagaidu regulas 9. līdz 13. apsvērumā izklāstītie atzinumi tiek apstiprināti. 3. Salīdzinājums. 1. 2. Analogas valsts izvēle attiecībā uz valstīm, kas nav tirgus ekonomikas valstis. (21) Ķīnas un Ukrainas ražotāji eksportētāji apstrīdēja Indijas kā analogas valsts izvēli un lūdza pārskatīt analogas valsts pagaidu izvēli. Ukrainas ražotājs eksportētājs ierosināja izvēlēties Korejas Republiku (šeit turpmāk – “Dienvidkore- ja”), jo tai ir atvērts tirgus. (22) Argumentus, kas izvirzīti pret Indijas kā analoga valsts izvēli, rūpīgi izanalizēja, un turpmāk izklāstīto apsvērumu (27) Viens Polijas ražotājs eksportētājs atkārtoja savu prasību koriģēt normālo vērtību, lai ņemtu vērā atšķirības vietējo un izvešanai paredzēto pārdevumu finansēšanā un uzgla- bāšanā. Tomēr, tā kā nebija jaunu pierādījumu par minēto faktoru ietekmi uz cenu salīdzināmību, kā prasīts Pamatre- gulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktā, prasību nepieņēma. (28) Tas pats Polijas ražotājs eksportētājs un viens Ungārijas ražotājs eksportētājs atkārtoja savu prasību koriģēt nor- mālo vērtību, lai ņemtu vērā atšķirības tirdzniecības posmā. Ņemot vērā iesniegtos papildu pierādījumus, prasības izskatīja atkārtoti un pieņēma, ciktāl tika pierādīts, ka eks- porta cena un normālā vērtība praktizētas dažādos tirdz- niecības posmos un ka tāda atšķirība ietekmē cenu salīdzi- nāmību. 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 109 (29) Viens Indijas ražotājs eksportētājs iesniedza korekcijas pra- sību sakarā ar tirdzniecības posmu atšķirībām, aizrādot, ka eksporta pārdošana bija veikta tikai vairumtirdzniecības līmenī, turpretim vietējā pārdošana veikta gan vairumtir- gotāju, gan tiešo patērētāju līmenī. Korekciju veica pienā- cīgā mērā. (30) Viens Polijas ražotājs eksportētājs apstrīdēja mēneša vidējo maiņas kursu izmantošanu, lai konvertētu eksporta cenas vietējā valūtā, pagaidu atzinumu pieņemšanai. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka būtu bijis jāizmanto faktiski pie- mērotie maiņas kursi. Šajā saistībā jāatzīmē, ka izmantot mēneša vidējos maiņas kursus ir parasta prakse. Turklāt abas pieejas pārbaudīja un konstatēja, ka atšķirības bija nenozīmīgas un ka jebkuru pozitīvo atšķirību kompensēja negatīva atšķirība, t. i. , neviena no abām pieejām rezultātā nedeva ievērojami augstākus vai zemākus maiņas kursus, un šā jautājuma ietekme uz galīgo dempinga starpību nebija būtiska. Rezultātā nolēma piemērot parasto praksi, t. i. , izmantot mēneša vidējos maiņas kursus. (31) Dienvidāfrikas ražotājs eksportētājs pieprasīja koriģēt eks- porta cenas valūtas maiņas sakarā uz tā pamata, ka salīdzi- nājums starp zemāko valūtas un ECU maiņas kursu izmek- lēšanas laika posmā un augstāko maiņas kursu 1999. gadā norādīja uz ievērojamu ECU devalvāciju. ražojumiem, ko vēlāk pārstrādāja kā aprakstīts iepriekš. Pamatojot savu lūgumu, ražotājs eksportētājs norādīja, ka jebkurš antidempinga pasākums tiktu piemērots visam attiecīgā ražojuma importam. (36) Šo apgalvojumu nevarēja pieņemt. Pirmkārt, būtu bijis grūti salikt ticamu eksporta cenu tiem importētajiem ražo- jumiem, ko vēlāk pārdeva pārstrādātā veidā. Otrkārt, eks- porta pārdošanas apjomi, ko ņēma vērā dempinga starpī- bas noteikšanai, bija 80 % visu eksporta pārdošanas apjomu, ko ražotājs eksportētājs tālāk pārdevis izvešanai uz Kopienu izmeklēšanas laika posmā. To uzskatīja par pietiekamu pamatu reprezentatīviem atzinumiem. Tre- škārt, to ražojumu eksporta pārdošanas apjomus, ko vēlāk pārstrādāja, nevarēja izmantot dempinga aprēķinam, jo tas būtu sagrozījis atzinumus, mākslīgi pazeminot dempinga starpību. (37) Tāpēc tika apstiprināta metodoloģija, kas izmantota pagaidu atzinumu pieņemšanai, tostarp atlikuma starpības, kā izklāstīts 24. līdz 26. apsvērumā. 4. 2. Dempinga starpību līmenis. (32) Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakš- punktu, šo prasību noraidīja, jo maiņas kursu svārstības nebija pastāvīgas izmeklēšanas laika posmā; pretējā gadī- jumā korekcija būtu bijusi pamatota. Turklāt būtu jāat- zīmē, ka ECU vidējā devalvācija attiecībā pret Dienvidāfri- kas randu izmeklēšanas laika posmā bija ļoti maza. (38) Vidējo svērto normālo vērtību katram ražojuma veidam salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu ražotāja cenas līmenī un tajā pašā tirdzniecības līmenī, saskaņā ar Pama- tregulas 2. panta 11. punktu. (33) Sakarā ar to, ka citas atsauksmes par salīdzinājumu neies- niedza, ar šo apstiprina pagaidu regulas 17. līdz 19. un 21. līdz 23. apsvērumā izklāstītos atzinumus. (39) Pēc aprēķinu pārskatīšanas, jo īpaši sakarā ar to, ka Ukrai- nai un ĶTR normālo vērtību pamatā bija Polijas ražotāju pārdošanas apjomi vietējā tirgū, konstatētās dempinga starpības, izteiktas kā procentuālā daļa no CIF cenas uz Kopienas robežas, ir šādas: 4. Dempinga starpība. 4. 1. Metodoloģija. (34) Pagaidu posmā SWR eksporta apjomus, ko Indijas ražotājs eksportētājs bija pārdevis savam saistītajam importētājam Kopienā un ko saistītais importētājs pēc tam bija pārstrā- dājis, neņēma vērā, nosakot dempingu. (35) Pēc pagaidu atzinumu nodošanas atklātībā Indijas ražotājs eksportētājs apstrīdēja minēto pieeju. Tika lūgts, lai dem- pingu, kas konstatēts attiecībā uz pārbaudītajiem eksporta darījumiem, izteiktu kā procentuālo daļu no kopējās CIF cenas, t. i. , ieskaitot eksporta darījumus, kuri attiecas uz — ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKĀ: 60,4 % — UNGĀRIJĀ: Drótáru és Drötkotél Ipari és Kereskedelmi Rt Visi ražotāji/eksportētāji: 28,1 % 28,l % — INDIJĀ: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Mohatta & Heckel Visi ražotāji/eksportētāji: 23,8 % 30,8 % 30,8 % — KOREJAS REPUBLIKĀ: Kiswire Ltd Manho Rope & Wire Ltd Chung Woo Rope Co. Ltd Chun Kee Steel and Wire Rope Co. Ltd 1,2 % 0,1 % 0,2 % 0,4 % 110 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. — MEKSIKĀ: Aceros Camesa SA de CV Visi ražotāji/eksportētāji: — POLIJĀ: Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu “Linodrut” Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów “Linodrut” Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów “Falind” Spólka z orga- niczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu “Linodrut” Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnos- cia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu “Linodrut Linmet” Spólka z organiczona odpowiedzial- noscia Visi ražotāji/eksportētāji: — DIENVIDĀFRIKĀ: Haggie Rand Ltd (uzņēmums ir mainījis nosaukumu, un tagad to sauc Haggie) Visi ražotāji/eksportētāji: — UKRAINĀ: 95,6 % 95,6 % 27,9 % 48,3 % 48,3 % 132 % 132 % 51,8 % E. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE 1. Kopienas produkcija. (40) Sakarā ar to, ka jaunas informācijas nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 34. līdz 36. apsvērumā izklāstītos pagaidu atzinumus. 2. Kopienas ražošanas nozare. (41) Pēc atsauksmēm, ko iesniedza ieinteresētās personas, Kopienas ražošanas nozare ir šāda. (42) Turpmāk uzskaitītie 16 Kopienas ražotāji, kuri iesniedza sūdzību, un četri Kopienas ražotāji, kuri atbalsta sūdzību un sadarbojās izmeklēšanā, veido “Kopienas ražošanas nozari” Pamatregulas 4. panta nozīmē, t. i. : — Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Vācija), — Bridon International Limited (Apvienotā Karaliste), — BTS Drahtseile GmbH (Vācija), — Cables Y Alambres Especiales SA (Spānija), — Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Vācija), — Cordoaria Oliveira SA (Portugāle), — Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Vācija), — Holding FICADI (Francija), — Iscar Funi Metalliche (Itālija), — D. Koronakis SA (Grieķija), — Metalcalvi Wire Ropes (Itālija), — Midland Wire Cordage Co. Ltd (Apvienotā Karaliste), — Randers Rebslaareri (Dānija), — Redaelli Tecnacordati SpA (Itālija), — Trefileurope (Francija), — Trenzas Y Cables SL (Spānija), — Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Vācija), — Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Austrija), — Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Vācija), — Wadra GmbH (Vācija). 3. Kopienas ražošanas nozares imports. (43) Dažas ieinteresētās personas apšaubīja Kopienas ražošanas nozares veikto ievedumu līmeņa aprēķinu. (44) Jāatzīmē, ka informācijai par ievedumiem bija izmantoti dati, ko iesnieguši eksportētāji savos izvešanai paredzēto pārdevumu sarakstos, kuri bija pienācīgi pārbaudīti. Tādē- jādi noteiktie Kopienas ražošanas nozares ievedumi pārstāv 4,4 % patēriņa izmeklēšanas laika posmā. (45) Tiek apstiprināts pagaidu regulā veiktais izvērtējums un secinājums, ka Kopienas ražošanas nozares galvenā dar- bība ir SWR ražošana, ņemot vērā tās ievedumu ārkārtīgi zemo līmeni. Turklāt šis līmenis nebija pietiekams, lai pasargātu Kopienas ražotājus no dempinga ietekmes, kas rada zaudējumus, vai ļautu viņiem nepienācīgi gūt labumu no attiecīgā importa. F. ZAUDĒJUMI 1. Iepriekšēja piezīme – izmeklēšanas laika posms. (46) Tika aizrādīts, ka zaudējumu izvērtējumu kropļo tas, ka tajā vērā ņemts 1994. gads, ņemot vērā to, ka lielākā daļa ievedumu veikti laika posmā no 1994. gada līdz 1995. gadam un ka pēc tam importa līmenis no attiecīga- jām valstīm nostabilizējās. Tika aizrādīts arī tas, ka Kopie- nas stabils no 1995. gada līdz IP. Atbilstoši tika prasīts, lai tiktu noteikts, ka zaudējumu izmeklēšanas laika posms sākas 1995. gadā. ražošanas nozares stāvoklis palika (47) ievedumu dempinga Izmeklēšanas nolūks ir novērtēt ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stā- vokli izmeklēšanas laika posmā. Lai veiktu tādu analīzi, pēc datiem attiecībā uz vairākiem gadiem pirms IP noteica vai- rāku rādītāju attīstības tendences. Tāpēc nav būtiski, vai tendenču noteikšanas nolūkā par sākuma punktu ņem 1994. vai 1995. gadu. 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 111 (48) Katrā ziņā jāatzīmē, ka: — lai arī lielākā daļa importa no attiecīgajām valstīm tika importēta no 1994. gada līdz 1995. gadam, pretēji apgalvojumiem minētais imports turpināja pieaugt pēc 1995. gada (+ 12 % laika posmā no 1995. gada līdz IP), — minētā importa cenas palika ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām visā attiecīgajā laika posmā, — minētā importa ietekme uz Kopienas ražošanas noza- res stāvokli bija tāda, ka no 1994. gada līdz 1995. gadam ievērojami pazeminājās rentabilitāte (no 1,3 % līdz – 0,3 %), tajā pašā laikā tika zaudēta tirgus daļa (– 10 procentu punkti). Kā paskaidrots pagaidu regulā, Kopienas ražošanas nozare centās atgūt tirgus daļu, samazinot cenas no 1995. gada līdz 1996. gadam, rezultātā pieauga zaudējumi (– 0,3 % līdz – 0,7 %). Lai samazinātu tādus zaudējumus, Kopienas ražošanas nozare no 1996. gada līdz 1997. gadam atkal palieli- nāja cenas. Tomēr tas notika uz tirgus daļas rēķina, kas vēl vairāk samazinājās, — līdz ar to Kopienas ražošanas nozares stāvoklis paslik- tinājās gan attiecīgo valstu importa apjoma dēļ, gan tāda importa cenu zemā līmeņa dēļ. (49) Tāpēc, ņemot vērā iepriekš minēto, prasība attiecībā uz tendenču analīzes posma sākumu jānoraida. (50) Tādējādi laika posms, kas tika ņemts vērā Kopienas ražo- šanas nozares ekonomiskā stāvokļa izvērtēšanai, deva iespēju pienācīgi novērtēt minēto stāvokli un precīzi atspo- guļo pārmaiņas SWR tirgū Kopienā. 2. Uzkrāšana. 2. 1. Imports no Ungārijas. (51) Viens ražotājs eksportētājs atkārtoja savu apgalvojumu, ka imports no Ungārijas būtu jānošķir no citu attiecīgo valstu importa. Tomēr netika iesniegti jauni argumenti, kas pama- totu šo apgalvojumu. Tādējādi tiek apstiprināti pagaidu regulas 47. apsvērumā izklāstītie pamatojumi uzkrāju- mam. 2. 2. Imports no Meksikas. (52) Viens ražotājs eksportētājs iebilda, ka imports no Meksi- kas būtu jānošķir no citu attiecīgo valstu importa, jo šis Meksikas imports būtu jāuzskata par minimālu. Šajā sai- stībā apgalvoja, ka lielāko daļu importa no Meksikas bija veicis kāds ar Kopienas ražotāju saistīts importētājs, un ka minētais imports nebūtu jāņem vērā, nosakot Meksikas importa līmeni. Rezultātā atlikušais Meksikas imports būtu minimāls, un tāpēc zaudējumu analīzes nolūkā tas būtu jāskata atsevišķi no cita attiecīgā importa. (53) Jāatzīmē, ka, novērtējot, vai imports no kādas attiecīgās valsts jāuzskata par minimālu saskaņā ar Pamatregulas 9. panta 3. punktu, aprēķina kopējo apjomu importam ar izcelsmi attiecīgajā valstī. (54) Tādējādi tiek apstiprināts importa līmenis, kas aprakstīts pagaidu regulas 45. un 48. apsvērumā, t. i. , 3 % patēriņa izmeklēšanas laika posmā, kā arī tiek noraidīts apgalvo- jums, ka Meksikas imports ir minimāls. 3. Importa dempinga cenas. 3. 1. Salīdzinājums starp cenām Kopienā un importa dempinga cenām. (55) Tika apgalvots, ka elementi, ko izmantoja, lai definētu SWR kategorijas cenu samazinājuma aprēķinam, neļauj veikt vērā ņemamu un pareizu cenu salīdzinājumu. Jo īpaši bija iebildums, ka elementiem, kas nebija ietverti cenu samazi- nājuma aprēķinos (t. i. , galvanizācija, stiepes izturība, ser- denis un apvalkojums), un papildu elementiem, kas nav paredzēti aptaujas anketā (t. i. , pieļautā diametra novirze, pagarinājuma koeficients un pārrāvuma slodze), ir ievēro- jama ietekme uz cenām. Apgalvoja arī, ka būtu bijis jāiz- manto vienas un tās pašas ražojumu kategorijas dempinga un zaudējumu aprēķinam. (56) Tika izdarīti šādi secinājumi: — cenu samazinājuma aprēķina nolūkā SWR sagrupēja atbilstīgi stiepļu skaitam un dzīslu skaitam trosē, tro- ses konstrukcijas veidam un tās diametram. Konstatē- ja, ka minētie elementi ir SWR cenu pamatā. Konstatē- ja, ka citiem elementiem, kuri nav iekļauti cenu samazinājuma analīzē (t. i. , galvanizācija, stiepes iztu- rība, serdenis un apvalkojums), ir tikai sekundāra ietekme uz cenām Kopienas tirgū. Cenu samazinājuma aprēķins pēc iepriekš aprakstīta- jām SWR grupām aptver vērā ņemamus gan ražotāju eksportētāju, gan Kopienas ražošanas nozares pārde- vumu apjomus; tāpēc tika atzīts, ka tādējādi iegūtais rezultāts ir pareizs un reprezentatīvs, 112 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. — papildu aptaujas anketā neiekļautos elementus (t. i. , pie- ļautā diametra novirze, pagarinājuma koeficients un pārrāvuma slodze) atzina par nevajadzīgiem, jo minē- tie elementi lielā mērā izriet no tā, kā kombinē galve- nos SWR elementus, kuri tika ņemti vērā, nosakot tērauda trošu kategorijas. Tika secināts, ka to iekļau- šana nesniegtu precīzāku cenu salīdzinājumu, un tāpēc minētā prasība tikai lieki apgrūtinātu visas ieinteresē- tās personas, — neuzskatīja, ka būtu labi cenu samazinājuma aprēķinos izmantot ražojumu kategorijas, kas bija izveidotas dempinga starpības aprēķina nolūkā, jo šīs kategorijas lielā mērā iegūtas, salīdzinot viena konkrēta uzņēmuma līdzīgus piedāvātos ražojumus, t. i. , tādus pašus vai ražojumus, ko ražojis viens un tas pats ražotājs un kas pārdoti divos dažādos tirgos. Cenu samazinājuma aprē- ķinam salīdzina, aptverot pēc iespējas vairāk SWR pār- devumu, ko veikuši pēc iespējas vairāk personu. Tāpēc tika atzīts, ka cenu samazinājuma analīzei saprātīgāk ir izmantot jau pagaidu regulā izmantoto metodoloģiju, jo tā aptver maksimālu pārdevumu apjomu, vienlaikus ņemot vērā galvenos elementus, kas ietekmē cenas, — visbeidzot, konstatēja, ka dažādajiem SWR veidiem vienā grupā cenas lielā mērā bija vienādas. (57) Rezultātā, tiek noraidīti argumenti attiecībā uz ražojumu kategoriju izveidi cenu samazinājuma aprēķina nolūkā. 4. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis. (61) Daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Kopienas ražoša- nas nozarei nav radušies būtiski zaudējumi Pamatregulas 3. panta nozīmē, pamatojot savu apgalvojumu ar to, ka Kopienas ražošanas nozares ražošana, jauda, cenas, iegul- dījumi un produktivitāte no 1994. gada līdz IP palika sta- bila vai uzlabojās. 4. 1. Ražošana. (62) Konstatēja, ka izvērtējuma laika posmā ražošanas līmeņi palika stabili (+ 1 %); tas jāvērtē kopā ar to, ka arvien pie- auga krājumu līmeņi (+ 30 %) un samazinājās pārdošanas apjomi (– 9 %), kā izklāstīts pagaidu regulas 58. līdz 60. apsvērumā. Jāatgādina arī, ka patēriņš minētajā laika posmā palielinājās par 5 %. 4. 2. Jauda un ieguldījumi. (63) Tiek apstiprināts pagaidu regulas 59. un 65. apsvērumā izklāstītais atzinums, ka jaudas palielinājums, kas minēts pagaidu regulā (+ 11 %), radās no ieguldījumiem, kurus izdarīja, lai novecojušās iekārtas aizstātu ar jaunām, lielā- kas jaudas iekārtām. 3. 2. Tirdzniecības posms. 4. 3. Rentabilitāte. (58) Dažas ieinteresētās personas iebilda, ka būtu jākoriģē pār- došanas cenas, lai ņemtu vērā domājamo atšķirību tirdz- niecības posmos, pamatojumam minot to, ka apjomi, ko pārdeva Kopienas ražošanas nozare, tika pārdoti tiešajiem patērētājiem, turpretim importētos ražojumus pārdeva, galvenokārt, vairumtirgotājiem/izplatītājiem. (64) Daži ražotāji eksportētāji apšaubīja to, ka bija pareizi pār- baudītos grāmatvedības pārskatus izmantot Kopienas ražo- šanas nozares rentabilitātes aprēķināšanai, kā izklāstīts pagaidu regulas 64. apsvērumā. Iebildums bija pret to, ka šie pārskati aptver tādu ražojumu pārdošanas apjomus, uz ko neattiecas šī izmeklēšana, un ka tie neattiecas uz visu IP. (59) Konstatēja, ka Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi ir pārdoti, izmantojot dažādus tirdzniecības kanā- lus, ieskaitot gan vairumtirgotājus/izplatītājus, gan tiešos patērētājus. Turklāt nekonstatēja, ka cenas pastāvīgi un/vai ievērojami atšķirtos atkarībā no dažādajiem tirdzniecības kanāliem. (60) Tāpēc prasību par korekciju saskaņā ar tirdzniecības posmu noraidīja. (65) Konstatēja, ka, lai arī daži uzņēmumi spēja sniegt specifi- sku informāciju par attiecīgo ražojumu, dažiem citiem nebija izmaksu uzskaites sistēmas, kas ļautu atsevišķi iden- tificēt ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana. Sakarā ar to, ka šī informācija nebija pieejama, tika atzīts, ka pārbaudī- tie grāmatvedības pārskati sniedz ticamu informāciju par šaurāko ražojumu grupu, kur ietilpst attiecīgais ražojums un par kuru bija pieejama vajadzīgā informācija par renta- bilitāti. Visiem sešiem atlasītajiem uzņēmumiem SWR ražošana ir to galvenais darbības veids. Konstatēja, ka citi ražojumi, ko minētie uzņēmumi izgatavo (piemēram, nerūsošā tērauda stiepļu troses, SWR ar izmēru mazāk par 3 mm, tērauda stieples un iepriekš stiegrotas dzīslas), visā visumā bija saistīti ar šo galveno darbību un tos ražoja tas pats personāls, izmantojot tās pašas iekārtas un izejvielas. 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 113 (66) Uzskatīja, ka ir saprātīgi izmantot rentabilitātes datus par 1997. gadu, nevis par izmeklēšanas laika posmu, jo 1997. gads lielā mērā aptver izmeklēšanas laika posmu, kurš ilgst no 1997. gada janvāra līdz 1998. gada martam. G. CĒLOŅSAKARĪBA (74) Sakarā ar to, ka jaunas informācijas nav, tiek apstiprināti pagaidu regulas 69. līdz 85. apsvērumā izklāstītie pagaidu atzinumi. (67) Visbeidzot še iepriekš minēto apsvērumu dēļ tika atzīts, ka pārbaudītie grāmatvedības pārskati sniedz reprezentatīvu un ticamu ainu par attiecīgā ražojuma rentabilitāti saskaņā ar Pamatregulas 3. panta 8. punktu. (68) Pagaidu regulas laikā par vienu Kopienas ražotāju, kuram finanšu gads beidzas martā, bija pieejami tikai provizoriski rentabilitātes dati. Kopš tā laika ir saņemta galīgā informā- cija, un Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte tika pār- rēķināta; iznākums bija – 0,3 % 1997. gadā, kas, kā iepriekš minēts, raksturo izmeklēšanas laika posmu. Tādējādi Kopienas rentabilitāte mainījās no + 1,3 % 1994. gadā līdz – 0,3 % 1997. gadā. ražošanas nozares 4. 4. Secinājums par Kopienas ražošanas nozares stāvokli. (69) Daži ražotāji eksportētāji iebilda, ka Kopienas ražošanas nozarei laika posmā pēc 1995. gada un ka tāpēc ir nepamatoti runāt par būtiskiem zaudējumiem. labi darbības rezultāti ir (70) Jāatgādina (skat. F iedaļas 1. punktu “Iepriekšēja piezīme”), ka neatkarīgi no tā, vai par zaudējumu analīzes sākuma punktu uzskata 1994. vai 1995. gadu, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ir pasliktinājies. Pat tad, ja par sākuma punktu ņemtu 1995. gadu, ražošana, pārdošanas apjoms, nodarbinātība un ieguldījumi ir samazinājušies. Krājumi palielinājušies. Tirgus daļa palika stabila (mainoties no 65,26 % līdz 65,64 %), un rentabilitāte palika negatīva (– 0,3 %). (71) Katrā ziņā saskaņā ar Pamatregulas 3. panta 5. punktu Kopienas ražošanas nozarei nodarīto zaudējumu analīzes pamatā ir ekonomisko rādītāju vispārējs novērtējums, un neviens no tādiem rādītājiem atsevišķi nevar būt izšķirošā lēmuma pamatā. (72) Šis arguments tādējādi tiek noraidīts. 4. 5. Secinājums par zaudējumiem. (73) Tiek apstiprināts pagaidu regulas 68. apsvērumā izklāstī- tais secinājums, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīti būtiski zaudējumi. H. KOPIENAS INTERESES (75) Dažas personas apšaubījušas novērtējumu attiecībā uz to, kā antidempinga pasākumu ietekmē izmantotāju rūpniecī- bas nozares. (76) Jāatceras, ka no izmantotāju rūpniecības nozarēm, uz ko attiecas šī procedūra, netika saņemtas atbildes uz jautāju- miem Komisijas dienestu aptaujas anketās (pagaidu regu- las 87. apsvērums). Turklāt netika saņemta nekāda infor- mācija pēc pagaidu regulas publicēšanas. Jāatzīmē, ka pagaidu regulā izklāstītie secinājumi norādīja uz to, ka īpaši neietekmētu. pasākumu ieviešana izmantotājus Izmantotāji šo secinājumu neapstrīdēja, tāpēc tas tiek apstiprināts. (77) Vairākas ieinteresētās personas iebilda, ka Kopienas ražo- tāji neražo mazā diametra SWR un ka antidempinga pasā- kumu ietekmē rastos tādu SWR trūkums Kopienas tirgū. Iebildums bija arī par to, ka tas negatīvi ietekmētu to importētāju nodarbinātības situāciju, kuri pašlaik importē Kopienā mazā diametra SWR. (78) Jāatceras, ka Kopienas ražošanas nozare ražo pilnu SWT spektru, tostarp mazo diametru SWR. Tiek secināts, ka pasākumu piemērošana nenovestu pie tāda cenu palielinā- juma, lai tas radītu mazā diametra SWR piegādes trūkumu Kopienas tirgū. Tiek apstiprināts arī tas, ka pastāv vairāki alternatīvi SWR piegādes avoti, uz kuriem neattiecas anti- dempinga pasākumi (pagaidu regulas 105. apsvērums). (79) Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka sakarā ar galīgo pasākumu ieviešanu nevar runāt par vērā ņemamām negatīvām sekām attiecībā uz Kopienas uzņēmējiem. I. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 1. Procedūras izbeigšana attiecībā uz Dienvidkoreju. (80) Ņemot vērā secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 24. un turpmākajos apsvērumos, saskaņā ar kuriem dempinga starpība Dienvidkorejai ir minimāla, un sakarā ar to, ka nav iesniegti jauni argumenti pret procedūras izbeigšanu attie- cībā uz Dienvidkoreju, procedūru attiecībā uz Dienvidko- rejas izcelsmes importu ar šo izbeidz, nepiemērojot pasā- kumus. 114 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. 2. Zaudējumu novēršanas pakāpe. (81) Lai noteiktu galīgi ieviešamos pasākumus, tika atzīts, ka dempinga ievedumu cenas būtu jāpalielina līdz tādam līmenim, kas nodrošinātu to, ka netiek radīti zaudējumi. Lai aprēķinātu vajadzīgo cenu palielinājumu, t. i. , zaudē- jumu apmēru, ievedumu dempinga cenas salīdzināja ar Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām, kam pie- skaitīts peļņas iztrūkums un saprātīgs peļņas līmenis. Jāat- zīmē, ka atbilstīgi Kopienas ražošanas nozares rentabilitā- tes pārrēķina iznākumam – 3 % 1997. gadā (skat. 4. 3. punktu “Rentabilitāte” F iedaļā) attiecīgi grozīja peļņas trūkuma elementu cenu samazinājuma aprēķinā. Citādi tiek apstiprināta pagaidu regulas 110. apsvērumā izklāstītā metodoloģija, ko izmantoja zaudējumu apmēra noteikša- nai. palielinājumu, kas vajadzīgs zaudējumu novēršanai, kā aprēķināts iepriekš, tad galīgie maksājumi nepārsniedz noteikto dempinga starpību. (86) Minētie maksājumi, kas izteikti kā procentuālā daļa no Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenas pirms nodokļa nomaksas, ir šādi: — ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKĀ: Visi ražotāji/eksportētāji: 60,4 % — UNGĀRIJĀ: Drótarú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt Visi ražotāji/eksportētāji: 28,1 % 28,1 % 3. Saistības. (82) Izmeklēšanas beigu posmā vairāki ražotāji eksportētāji no ĶTR, Meksikas un Ukrainas piedāvāja jaunas cenu saistības. Turklāt Indijas un Dienvidāfrikas ražotāji eksportētāji ies- niedza pārskatītus cenu saistību piedāvājumus: — attiecībā uz ĶTR piedāvātās saistības nevarēja pieņemt, ņemot vērā to, ka nevienam no uzņēmumiem attiecī- gajās valstīs netika piešķirts individuāls režīms un ka iesniegtajos piedāvājumos nebija nekādu garantiju no Ķīnas iestāžu puses, kas ļautu veikt pienācīgu uzraudzī- bu, — attiecībā uz Indiju (Usha Martin Industries & Usha Bel- tron Ltd), Meksiku, Dienvidāfriku un Ukrainu attiecīgie ražotāji eksportētāji piedāvājuši cenu saistības, kas tiek atzītas par pieņemamām. (83) Ir jāatgādina, ka Komisija pieņēma Ungārijas un Polijas ražotāju eksportētāju piedāvātās saistības (skat. pagaidu regulas 112. apsvērumu un turpmākos apsvērumus. ). Minētās saistības ir koriģētas, lai tiktu ievēroti galīgie izmeklēšanas atzinumi attiecībā uz tajās paredzētajām minimālajām cenām. 4. Galīgo pasākumu veids un līmenis. (84) Galīgajiem pasākumiem jābūt procentuālajiem nodokļiem, kuru likmes noteiktas individuāli uzņēmumiem, kas sadar- bojās. Attiecībā uz citiem ražotājiem eksportētājiem, ņemot vērā augsto sadarbības līmeni, tiem būtu jāpiemēro augstākais īpašais muitas nodoklis, kas konstatēts attiecībā uz kādu ražotāju eksportētāju attiecīgajā valstī, kas sadar- bojās. Uzņēmumiem, kas piedāvājuši pieņemamas cenu saistības, galīgie pasākumi ir saistības. (85) Atbilstīgi Pamatregulas 9. panta 4. punktam, ja dempinga starpība, kas konstatēta attiecībā uz konkrētu ražotāju eks- ir zemāka par atbilstošo importa cenas portētāju, — INDIJĀ: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Mohatta & Heckel Visi ražotāji/eksportētāji: — MEKSIKĀ: Aceros Camesa SA de CV Visi ražotāji/eksportētāji: — POLIJĀ: Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu “Linodrut” Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów “Linodrut” Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów “Falind” Spólka z orga- niczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu “Linodrut” Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnos- cia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu “Linodrut Linmet” Spólka z organiczona odpowiedzial- noscia Visi ražotāji/eksportētāji: — DIENVIDĀFRIKĀ: Haggie Visi ražotāji/eksportētāji: — UKRAINĀ: Visi ražotāji/eksportētāji: 23,8 % 30,8 % 30,8 % 56,1 % 56,1 % 27,9 % 48,3 % 48,3 % 38,6 % 38,6 % 51,8 % (87) Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs antidempinga izmeklēšanas gaitā izdarītajiem atzinu- miem. Tāpēc tās atspoguļo stāvokli izmeklēšanas laikā. Tādējādi tās maksājuma likmes ir piemērojamas tikai tādu ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajās valstīs un ko ražojušas minētās konkrētās juridiskās personas. Ražo- jumi, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp saistītās perso- nas, nevar izmantot minētās likmes, un uz tām attiecas atli- kuma maksājuma likme. 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 115 (88) individuālas maksājuma likmes pieprasījums Jebkurš (piem. , pēc vienības nosaukuma maiņas) jāadresē Komisi- jai kopā ar visu būtisko informāciju, jo īpaši informāciju par visām izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražo- šanu, pārdošanas apjomiem vietējā tirgū un eksporta pār- došanas apjomiem, kas izriet no tādas nosaukuma maiņas. J. PAGAIDU MAKSĀJUMU IEKASĒŠANA (89) Ņemot vērā dempinga starpību apmēru, kas konstatētas attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, un Kopienas ražo- šanas nozarei nodarīto zaudējumu smagumu, uzskata par vajadzīgu galīgi noteiktās maksājuma likmes apmērā galīgi iekasēt summas, kas nodrošinātas ar antidempinga pagaidu maksājumiem saskaņā ar pagaidu regulu, ja vien pagaidu maksājuma likmes nav salīdzinoši zemākas, tādā gadījumā iekasē maksājumu atbilstīgi galīgi noteiktajai maksājuma likmei, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Tiek ieviests galīgs antidempinga maksājums attiecībā uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7312 10 82 (TARIC kods 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (TARIC kods 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (TARIC kods 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (TARIC kods 7312 10 88*10) un ex 7312 10 99 (TARIC kods 7312 10 99*10) un kuru izcel- sme ir Ķīnas Tautas Republikā, Ungārijā, Indijā, Meksikā, Polijā, Dienvidāfrikā, Ukrainā. 2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama turp- māk uzskatīto uzņēmumu ražoto ražojumu Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai (CIF) pirms nodokļu nomaksas, ir šāda: Valsts Uzņēmums Maksājuma likme (%) TARIC papildu kods ĶTR Ungārija Indija Meksika Polija Visi uzņēmumi Visi uzņēmumi Usha Martin Industries & Usha Bel- tron Ltd Shakespeare Sarani Calcutta-700 071 India Visi pārējie uzņēmumi Visi uzņēmumi Drumet SA 87-880 Wloclawek,ul. Polna 26/74 Polska Visi pārējie uzņēmumi Dienvidāfrika Visi uzņēmumi Ukraina Visi uzņēmumi 60,4 28,1 23,8 30,8 56,1 27,9 48,3 38,6 51,8 – 8900 8613 8900 8900 8614 8900 8900 8900 3. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants 1. Atkāpjoties no 1. panta, galīgo maksājumu nepiemēro še iepriekš 1. panta 1. punktā aprakstītā ražojuma ievedumiem, ko tieši eksportējuši un par ko rēķinu importētājuzņēmumam Kopienā iesnieguši 3. punktā minētie uzņēmumi, kas piedāvājuši cenu saistības, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar Komisijas 1999. gada 13. augusta Lēmumu 1999/572/EK, ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas sakarā ar antidempinga pasākumiem par tādu tērauda trošu un tauvu importu, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, Ungārijā, Indijā, Korejas Republikā, Meksikā, Polijā, Dienvidāfrikā un Ukrainā (1). (1) OV L 217, 17. 8. 1999. , 63. lpp. 116 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. 2. Kad iesniedz prasību laišanai brīvā apgrozībā saskaņā ar saistībām, atbrīvojumu no maksājuma piešķir pēc tam, kad attiecīgās dalībvalsts muitas dienestiem ir iesniegts atbilstīgs rēķins pēc parauga pagaidu regulas pielikumā, un ko izdevis kāds no 3. punktā uzskaitītajiem uzņēmumiem. Attiecībā uz Ukrainas uzņēmumu rēķinam pievieno attiecīgu izvešanas atļauju, ko izdevušas Ukrainas iestādes pēc parauga šīs regulas pielikumā. 3. Ievedumus, ko veic atbilstīgi piedāvātajām un pieņemtajām saistībām, deklarē ar šādiem TARIC papildu kodiem: Valsts Uzņēmums TARIC papildu kods Ungārija Polija Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt. Besenyöi utca 18,3527 Miskolc, Hungary Drumet SA 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74, Polska Slaskie Zaklady Lin i Drutu “Linodrut” Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów “Linodrut” Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzial- noscia PL-41-800 Zabre, Sobieskiego Street No 1 Fabryka Lin i Drutów Falind Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia PL-41-201 Sosnowiec, Niwecka Street 1 Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu Linodrut Bytom Spólka organiczona odpowie- dzialnoscia, 41-906 Bytom, Ks. Jerzago Popieluszki Street 1 Dolnoslaska fabryka Lin i Drutu “Linodrut Linmet” Spólka z organiczona odpo- wiedzialnoscia, 58-309 Walbrzych, Sluga Street 2 Meksika Dienvidāfrika Indija Ukraina Aceros Camesa SA de CV Margarita Maza de Juárez No. 154, Col. Nueva Ind. Vallejo México D. F. C. P. 07700 México Haggie Lower Germiston Road Jupiter PO Box 40072 Cleveland South Africa Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd. Shakespeare Sarani, Calcutta, 700071 India Joint Stock Company, Silur, 343700 Khartsyzsk,Donetsk Region, Ukraine 3. pants 8616 8617 8619 A022 A023 A024 A025 Attiecībā uz tādu ražojumu importu, kas aprakstīti 1. panta 1. punktā un kuru izcelsme ir ĶTR, Ungārijā, Indijā, Meksikā, Polijā, Dienvidāfrikā un Ukrainā, summas, kuras nodrošinātas ar antidempinga pagaidu maksājumiem, iekasē pēc galīgi noteiktā maksājuma likmes. Atmaksā summas, kas pārsniedz antidempinga galīgā maksājuma likmes. Ar šo izbeidz procedūru attiecībā uz 1. panta 1. punktā aprakstītā ražojuma importu ar izcelsmi Korejas Republikā. 4. pants 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 117 5. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1999. gada 12. augustā Padomes vārdā — priekšsēdētāja T. HALONEN 118 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. PIELIKUMS DATI, KAS JĀNORĀDA IZVEŠANAS ATĻAUJĀ, KURA MINĒTA 2. PANTA 2. PUNKTĀ 1. Ražojumu kods (attiecīgā ražotāja eksportētāja piedāvātajās saistībās norādītais kods), tostarp veids, dzīslu skaits, stiepļu skaits dzīslā un KN kods. 2. Precīzs preču apraksts, tostarp: — uzņēmuma ražojuma kods, — KN kods, — TARIC papildu kods, ar kuru rēķinā minētās preces var muitot uz Kopienas robežas, — daudzums (jānorāda kilogramos), — minimālā piemērojamā cena. 3. Rēķina numurs. 4. 5. Izvešanas atļaujas numurs un izdošanas diena. Importētāja vārds, kam uzņēmums ir tieši izrakstījis rēķinu


title: Verordnung (EG) Nr. 1792/1999 der Kommission vom 12. August 1999 zur Erteilung von Ausfuhrlizenzen nach dem Verfahren B im Sektor Obst und Gemüse

eurovoc_concepts:
export licence
fruit vegetable

formats: pdf print

text: L 213/20 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 13. 8. 1999 VERORDNUNG (EG) Nr. 1792/1999 DER KOMMISSION vom 12. August 1999 zur Erteilung von Ausfuhrlizenzen nach dem Verfahren B im Sektor Obst und Gemüse DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, (3) gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 2190/96 der Kommission vom 14. November 1996 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EG) Nr. 2200/96 des Rates hinsichtlich der Ausfuhrerstattungen für Obst und Gemüse (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1303/1999 (2), insbesondere auf Artikel 5 Absatz 5, reibungslose Anwendung von Ausfuhrerstattungen im Sektor Obst und Gemüse beeinträchtigen. Angesichts dieser Lage sind Anträge auf Erteilung von Lizenzen nach dem Verfahren B, die für nach dem 12. August 1999 ausgeführte Tomaten gestellt werden, bis zum Ende des derzeitigen Ausfuhrzeitraums abzulehnen — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: in Erwägung nachstehender Gründe: Artikel 1 (1) (2) Durch die Verordnung (EG) Nr. 1304/1999 der Kommission (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1504/1999 (4), wurden die Richtmengen festge- setzt, für die nach dem Verfahren B außerhalb der Nahrungsmittelhilfe Ausfuhrlizenzen erteilt werden. Nach den der Kommission zur Zeit vorliegenden Kennt- nissen könnten die für den derzeitigen Ausfuhrzeitraum vorgesehenen Richtmengen bei Tomaten bald über- schritten werden. Diese Überschreitung würde eine Gemäß Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1304/1999 gestellte Anträge, welche nach dem Verfahren B die Erteilung von Lizenzen für die Ausfuhr von Tomaten betreffen und für welche die Ausfuhranmeldungen nach dem 12. August und vor dem 16. September 1999 angenommen werden, sind abzu- lehnen. Diese Verordnung tritt am 13. August 1999 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 12. August 1999 Für die Kommission Monika WULF-MATHIES Mitglied der Kommission (1) ABl. L 292 vom 15. 11. 1996, S. 12. (2) ABl. L 155 vom 22. 6. 1999, S. 29. (3) ABl. L 155 vom 22. 6. 1999, S. 30. (4) ABl. L 175 vom 10. 7. 1999, S. 5


title: Regulamento (CE) n° 1785/1999 da Comissão, de 12 de Agosto de 1999, que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

text: 13. 8. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 213/9 REGULAMENTO (CE) N. o 1785/1999 DA COMISSÃO de 12 de Agosto de 1999 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 3223/94 da Comissão, de 21 de Dezembro de 1994, que estabelece regras de execução do regime de importação dos frutos e dos produtos hortí- colas (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 1498/98 (2), e, nomeadamente, o n. o 1 do seu artigo 4. o, (1) Considerando que o Regulamento (CE) n. o 3223/94 prevê, em aplicação dos resultados das negociações comerciais multilaterais do «Uruguay Round», os crité- rios para a fixação pela Comissão dos valores forfetários de importação dos países terceiros, relativamente aos produtos e períodos que especifica no seu anexo; (2) Considerando que, em aplicação dos supracitados crité- rios, os valores forfetários de importação devem ser fixados nos níveis constantes em anexo, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os valores forfetários de importação referidos no artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 3223/94 são fixados como indicado no quadro constante do anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 13 de Agosto de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 12 de Agosto de 1999. Pela Comissão Monika WULF-MATHIES Membro da Comissão (1) JO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 213/10 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 8. 1999 do Regulamento da Comissão, de 12 de Agosto de 1999, que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas ANEXO Código NC 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 Código países terceiros (1) Valor forfetário de importação (EUR/100 kg) 052 999 388 524 528 999 052 400 600 999 388 400 508 512 524 528 800 804 999 052 388 512 528 999 052 068 999 064 068 093 999 43,1 43,1 68,3 84,3 72,9 75,2 101,4 247,1 71,6 140,0 62,7 52,2 82,8 52,5 44,0 32,9 86,8 81,9 62,0 97,7 62,4 53,9 31,1 61,3 94,9 55,1 75,0 51,6 53,4 66,1 57,0 (1) Nomenclatura dos países fixada pelo Regulamento (CE) n. o 2645/98 da Comissão (JO L 335 de 10. 12. 1998, p. 22). O código «999» representa «outras origens»


title: Council Regulation (EC) No 1796/1999 of 12 August 1999 imposing a definitive anti-dumping duty, and collecting definitively the provisional duty imposed, on imports of steel ropes and cables originating in the People's Republic of China, Hungary, India, Mexico, Poland, South Africa and Ukraine and terminating the anti-dumping proceeding in respect of imports originating in the Republic of Korea

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
import
originating product
steel
third country

formats: html pdf print

text: 17. 8. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 217/1 I (Acts whose publication is obligatory) COUNCIL REGULATION (EC) No 1796/1999 of 12 August 1999 imposing a definitive anti-dumping duty, and collecting definitively the provisional duty imposed, on imports of steel ropes and cables originating in the People's Republic of China, Hungary, India, Mexico, Poland, South Africa and Ukraine and terminating the anti-dumping proceeding in respect of imports originating in the Republic of Korea THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 384/96 of 22 December 1995 on protection against dumped imports from countries not members of the European Community (1), and in particular Articles 9 and 10(2) thereof, Having regard to the proposal submitted by the Commission after consulting the Advisory Committee, Whereas: (1) (2) A. PROVISIONAL MEASURES the ‘provisional Regulation’) By Regulation (EC) No 362/1999 (2) (hereinafter referred to as the Commission imposed a provisional anti-dumping duty on imports into the Community of steel ropes and cables origin- ating in the People's Republic of China (PRC), India, Mexico, South Africa and the Ukraine and accepted undertakings offered by certain exporters in Hungary and Poland. B. SUBSEQUENT PROCEDURE Following the imposition of provisional anti-dumping duties, the interested parties which so requested were granted an opportunity to be heard. Parties were informed of the essential facts and considerations on the basis of which it was intended to recommend the impo- sition of a definitive anti-dumping duty and the defin- itive collection, at the level of these duties, of amounts secured by way of provisional duties. They were also granted a period within which to make representations subsequent to this disclosure. (3) The oral and written comments submitted by the inter- ested parties were considered and, where deemed appro- (1) OJ L 56, 6. 3. 1996, p. 1. Regulation as last amended by Regulation (EC) No 905/98 (OJ L 128, 30. 4. 1998, p. 18). (2) OJ L 45, 19. 2. 1999, p. 1. priate, the definitive findings have been changed accord- ingly. C. PRODUCT UNDER CONSIDERATION AND LIKE PRODUCT 1. Product under consideration It is to be recalled that recital 7 of the provisional Regulation described the product concerned as steel ropes and cables, including locked coil ropes, excluding ropes and cables of stainless steel, with a maximum cross-sectional dimension exceeding 3 mm (hereinafter, using industry terminology, referred to as steel wire ropes or ‘SWR’). It has been alleged that SWR should be divided into two separate products according to what has been described as two distinct areas of application or use, i. e. general purpose ropes for general applications and special purpose ropes for use in specific industries. two the existence of Contrary to the allegation of different separate products, i. e. general purpose ropes and special purpose ropes, it was found that SWR were produced in a wide range of different types by the exporting producers and that all SWR had the same basic physical characteristics (i. e. the steel wires that form strands, the strands that are wrapped around the core that form the rope and the core itselfJ. All SWR were also found to have the same basic technical charac- teristics (all have a number of wires in a strand, a number of strands in a rope, a certain diameter and a certain construction). The various types of SWR can be classified into a number of product groups reflecting their physical and technical characteristics. While SWR in groups in the top end and in the bottom end of the range are clearly not interchangeable, SWR in adjoining groups have been found to be interchangeable. It was concluded that a certain degree of overlapping and competition existed (4) (5) (6) (7) L 217/2 EN Official Journal of the European Communities 17. 8. 1999 between SWR in different groups. Given this overlap between the groups, no clear dividing line could be established at any point in the range of SWR. This conclusion is in line with the jurisprudence of the Court of Justice of the European Communities (1). (12) The provisional findings that Community-produced and imported SWR are like products within the meaning of Article 1(4) of Regulation (EC) No 384/96 (hereinafter referred to as the ‘basic Regulation’) are therefore confirmed. (8) (9) (10) In conclusion, given that all SWR were found to have the same basic physical and technical characteristics and use, even if differences existed between SWR in the top end and bottom end of a range, since competition exists between SWR in adjacent groups, it was concluded that all products in the range formed one single product and therefore all SWR were considered to be one product. D. DUMPING 1. Normal Value 2. Like product 1. 1. Determination of the normal value It is to be recalled that in recital 8 of the provisional Regulation, the Commission found that the imported SWR from the countries concerned and the SWR produced and sold in the Community by the Community industry were alike in their basic physical and technical characteristics. Both the Community- produced and imported SWR were also found to have essentially the same use and to be competing with each other. It has been alleged that SWR produced and sold by the Community producers were not alike to those imported from the countries concerned. In particular it was argued that the product produced in the exporting countries was mainly commodity SWR whereas the product produced in the Community was specialised SWR. It was further argued that the Community producers had included more so-called specialised product types in their range of SWR over the period examined as could be seen from the increase in their unit prices. (11) The following was concluded: — the Community producers were found to be engaged in the production of the whole range of SWR, as were the exporting producers, i. e. the production of the more specialised SWR as well as the more commodity type of SWR, — the overlap between the products produced by the Community producers and the exporting producers is evidenced by volume of sales where matching SWR models were found (75 % of the exporting producers' volume of the Community industry's volume of sales). This overlap can also be seen from the fact that Community- produced SWR and those imported cover all CN codes concerned. and 51 % of sales (1) Case C-175/87 Matsushita Electric Industrial Co. Ltd v. Council, [1992] ECR I, p. 1409. (13) One Indian exporting producer claimed that the costs of production for the investigation period (1 January 1997 to 31 March 1998, hereinafter referred to as the ‘IP’), should be established on the basis of data relating to the period preceding the IP. However, pursuant to Article 6(1) of the basic Regulation, for the purpose of a repres- entative finding concerning dumping, an IP is selected and the information analysed is normally limited to the IP. No reasons have been forwarded which would make it more appropriate to use the cost of production relating to a period prior to the IP. it should be noted that the exporting producer continued to produce and to sell the product types in question also during the IP. Thus the findings based on information relating to the IP were considered representative and the request was not, therefore, accepted. In particular, (14) (15) (16) The South African exporting producer and one Indian exporting producer objected to the method used to determine the constructed normal value of the product concerned. The South African exporting producer claimed that the calculation of the profit margin on domestic sales was inappropriate since it was based on all domestic transac- tions including domestic sales of mining SWR. Due to the specific properties of the mining SWR not exported to the Community, which constitutes a specific product requiring sophisticated equipment and which is sold with a substantial profit margin, it claimed that the profit margin made on domestic sales of mining SWR should not be taken into consideration in the calculation of the constructed normal value of the other types of ropes. requested that The Indian exporting producer the domestic sales of certain high-value product types be excluded from the constructed normal value calculations on the grounds that these products were not exported, or only rarely, during the IP and that the domestic sales of these product types yielded abnormally high profits that distorted the determination of the average profit of the product concerned. 17. 8. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 217/3 (17) It was found that the South African mining SWR and Indian high value product types were ‘like products’ to the product under consideration within the meaning of Article 1(4) of the basic Regulation. The profit margin used in constructing the normal value was therefore correctly determined in accordance with Article 2(3), (4) and (6) of the basic Regulation, i. e. on the basis of all domestic market sales of the like product made in the ordinary course of trade. In this context, it should be noted that for the determination of the profit margin pursuant to Article 2(6) of the basic Regulation it is irrelevant whether the product types in question were also exported to the Community, as long as they consti- tute a like product within the meaning of the basic Regulation. (18) These claims were therefore rejected. (19) As an alternative to the above, it was requested by the Indian company that the average profit be calculated on the basis of all domestic sales, i. e. sales of both profitable and unprofitable product types, and not on the basis only of domestic sales of profitable product types. In this respect it should be noted that, pursuant to Article 2(6) of the basic Regulation, the amount for profits has to be based on data pertaining to production and sales, in the ordinary course of trade, of the like product in the domestic market of In this context, sales below cost of a particular product type can only be taken into account for the determination of the profit margin if the volume of non-profitable sales of such type is not higher than 20 % of all sales of this type in question or if the weighted average selling price is not below the weighted average unit cost. This rule was respected when determining the profit margin and consequently the alternative requested could not be accepted either. the exporting country. (20) Since no other comments concerning normal value were presented, the findings set out in recitals 9) to 13) of the provisional Regulation are confirmed. investigation, it was considered that Poland current represented the most reasonable choice of analogue country for the calculation of normal value for China and the Ukraine. (23) to provisional disclosure, Further the Chinese and Ukrainian exporting producers also questioned the choice of Poland as analogue country; it was claimed that South Korea would be more appropriate in terms of level of import duty, size of domestic market and the existence of competition on the domestic market. Poland was, however, considered to be appropriate given its low level of import duty, the openness and size of its domestic market, the existence of competition between local producers, and the fact that Polish SWR provided, overall, the most representative comparison in terms of matching models with those of China and the Ukraine. (24) As far as South Korea is concerned, it was noted that although this country also had a low level of import duty, it had a much lower percentage of domestic sales into the which were comparable to the imports Community from the PRC. (25) It was therefore considered that Poland was the most reasonable choice of analogue country both for the Ukraine and for the PRC. 2. Export price (26) Since no comments concerning export price were presented, the findings set out in recitals 14) to 17) of the provisional Regulation are confirmed. 3. Comparison (21) (22) 1. 2. Choice of analogue country for non-market economy countries Chinese and Ukrainian exporting producers contested the choice of India as analogue country and asked that the provisional choice of analogue country be reviewed. The Ukrainian exporting producer proposed the selec- tion of the Republic of Korea (hereinafter referred to as ‘South Korea’) because it had an open market. The arguments put forward against the choice of India as analogue country were carefully analysed, and for the reasons set out below it was decided to abandon India as analogue country. In the absence of any cooperating to the market economy third countries not subject (27) One Polish exporting producer reiterated its claim for adjustments to the normal value for differences in inven- tory financing and warehousing between the domestic and the export sales. However, in the absence of any new evidence on the effect of the above factors on price comparability as required by Article 2(10)(k) of the basic Regulation, the claim was not accepted. (28) The same Polish exporting producer and one Hungarian exporting producer reiterated their request for adjust- ments to the normal value for differences in level of trade. In view of the new evidence submitted, the claims were reconsidered and accepted as it was proved that the export price and the normal value were at a different level of trade and this difference affected price compar- ability. L 217/4 EN Official Journal of the European Communities 17. 8. 1999 (29) One Indian exporting producer submitted a request for an adjustment for differences in the level of trade on the grounds that export sales were made exclusively at wholesaler level, while domestic sales were made at both wholesaler and end-user levels. An adjustment was granted to the extent that the request was merited. (30) One Polish exporting producer contested the use of monthly average exchange rates to convert the export price into domestic currency for the determination of provisional findings. This exporting producer claimed that the exchange rates effectively applied should have been used. In this respect, it should be noted that it is normal practice to use monthly average exchange rates. Moreover, both approaches were tested and it was found that the differences were only marginal and that any positive differences were balanced out by negative differ- ences, i. e. none of the two approaches resulted in consis- tently higher or lower exchange rates and the impact of this issue on the final dumping margin was not material. It was consequently decided to apply the normal prac- tice of monthly average exchange rates. (31) (32) The South African exporting producer claimed an allow- ance for currency conversion on export prices on the grounds that a comparison between the lowest exchange rate of the currency and the ecu during the IP, and that of the highest exchange rate in 1999 showed an impor- tant devaluation of the ecu. In accordance with Article 2(10)(j) of the basic Regula- tion, this claim was rejected since the fluctuations in exchange rates did not show a sustained movement during the IP that would have justified an adjustment. Moreover, it should be noted that the average devalu- ation of the ecu versus the South African rand was very small during the IP. (33) Since no other comments concerning the comparison were presented the findings set out in recitals 17) to 19) the provisional Regulation are and 21) confirmed. to 23) of 4. Dumping margins 4. 1. Methodology (34) At the provisional stage, export sales of SWR by an Indian exporting producer which were made to its related importer in the Community and which were subsequently transformed by the related importer were excluded from the determination of dumping. (35) the provisional Following disclosure of the Indian exporting producer contested this approach. It was requested that the dumping found for the export expressed as transactions a including those percentage of the total cif price, examined should be findings, i. e. export transactions relating to products which had been subsequently transformed as described above. In support of this request, the exporting producer pointed out that any anti-dumping measures would be applied to all imports of the product concerned. This request could not be accepted. First, it would have been difficult to construct a reliable export price for those imported products which had subsequently been resold in a transformed state. Secondly, the export sales taken into consideration for the determination of a dumping margin accounted for 80 % of all export resales to the Community made by the exporting producer during the IP. This was considered largely suffi- cient as a basis for representative findings. Third, since the export sales relating to products which had subse- quently been transformed could not be used for the calculation of dumping, they could not be taken into consideration for the calculation of the dumping margin since this would have distorted the findings by artifi- cially lowering the dumping margin. Therefore, the methodology used for the establishment of including the residual margins, as set out in recitals 24) to 26), is confirmed. the provisional findings, (36) (37) 4. 2. Level of dumping margins (38) The weighted average normal value per product type was compared with the weighted average export price on an ex-works basis and at the same level of trade in accordance with Article 2(11) of the basic Regulation. (39) After revision of the calculations, in particular due to the fact that for the PRC and the Ukraine the normal values have been based on the domestic market sales of the Polish producers, the dumping margins definitively established, expressed as a percentage of the CIF price at Community frontier level, are as follows: — THE PEOPLE'S REPUBLIC OF CHINA: 60,4 % — HUNGARY: Drótáru és Drötkotél Ipari és Kereskedelmi Rt All producers/exporters: 28,1 % 28,l % — INDIA: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd 23,8 % Mohatta & Heckel All producers/exporters: — REPUBLIC OF KOREA: Kiswire Ltd Manho Rope & Wire Ltd Chung Woo Rope Co. Ltd Chun Kee Steel and Wire Rope Co. Ltd 30,8 % 30,8 % 1,2 % 0,1 % 0,2 % 0,4 % 17. 8. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 217/5 — MEXICO: Aceros Camesa SA de CV All producers/exporters: — POLAND: Drumet SA 95,6 % 95,6 % 27,9 % Slaskie Zaklady Lin i Drutu ‘Linodrut’ Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów ‘Linodrut’ Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów ‘Falind’ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu ‘Linodrut’ Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu ‘Linodrut Linmet’ Spólka scia z organiczona odpowiedzialno- 48,3% All producers/exporters: 48,3 % — SOUTH AFRICA: Haggie Rand Ltd (the company has changed name and is now called Haggie) 132 % All producers/exporters: — UKRAINE: 132 % 51,8 % E. COMMUNITY INDUSTRY 1. Community production (40) In the absence of any new information, the provisional findings as described in recitals 34 to 36 of the provi- sional Regulation are therefore confirmed. — D. Koronakis SA (Greece), — Metalcalvi Wire Ropes (Italy), — Midland Wire Cordage Co. Ltd (UK), — Randers Rebslaareri (Denmark), — Redaelli Tecnacordati SpA (Italy), — Trefileurope (France), — Trenzas Y Cables SL (Spain), — Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Germany), — Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Austria), — Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Germany), — Wadra GmbH (Germany). 3. Imports made by the Community industry (43) (44) (45) Certain interested parties have questioned the calculation of imports made by the Community industry. the level of It is to be noted that the information on imports has been based on data supplied by the exporters in their export sales listings and duly verified. Imports made by the Community industry has in this manner been estab- lished as representing 4,4 % of consumption in the investigation period. The analysis in the provisional Regulation that the prin- cipal activity of the Community industry remained the production of SWR given the low level of its imports is confirmed. Furthermore, this low level was not such as to shield the Community producers from the injurious effects of the dumping, nor did it allow them to unduly benefit from the imports concerned. 2. Community industry F. INJURY (41) (42) Following comments received by interested parties the Community industry is as follows. four Community The following 16 complainant Community producers and the complaint and which cooperated in the investigation, made up the ‘Community industry’ in the meaning of Article 4 of the basic Regulation, supporting producers i. e. : — Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Germany), — Bridon International Limited (UK), — BTS Drahtseile GmbH (Germany), 1. Preliminary remark — the investigation period (46) It has been argued that the inclusion of 1994 distorts the injury analysis, given that the largest part of the imports took place between 1994 and 1995 and that thereafter the level of the imports from the countries concerned remained stable. It has also been argued that the situation of the Community industry has remained stable from 1995 to the IP. As a result, it was requested to start the injury investigation period in 1995. — Cables Y Alambres Especiales SA (Spain), (47) — Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Germany), — Cordoaria Oliveira SA (Portugal), — Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Germany), — Holding FICADI (France), — Iscar Funi Metalliche (Italy), The purpose of the investigation is to evaluate the effect of the dumped imports on the economic situation of the Community industry during the IP. In order to make such an analysis, trends are established for a number of indicators on the basis of information relating to a number of years preceding the IP. It is therefore irrele- vant whether 1994 or 1995 has been taken as a starting point for the purpose of establishing trends. L 217/6 EN Official Journal of the European Communities 17. 8. 1999 (48) In any event it is to be noted that: — although the biggest part of the imports from the countries concerned took place between 1994 and 1995, contrary to what has been alleged, these imports have continued to increase after 1995 (+ 12 % between 1995 and the IP), — prices of these imports remained significantly below those of the Community industry throughout the whole period, industry resulted in a — the impact of these imports on the situation of the Community significant decrease in profitability between 1994 and 1995 (from 1,3 % to – 0,3 %), coinciding with a loss of market share (– 10 percentage points). As explained the Community in the provisional Regulation, industry attempted to regain market share by decreasing prices between 1995 and 1996, only to incur further losses (–0,3 % to – 0,7 %). In order to reduce these losses, the Community industry again increased its prices between 1996 and 1997. However, this was at the expense of market share, which suffered a further decline, from Mexico were made by an importer related to a Community producer and that these imports should not be taken into account when establishing the level of imports the remaining Mexican imports would be de minimis and therefore imports from Mexico should be decumulated from the other imports concerned for the purposes of the injury analysis. from Mexico. Consequently, (53) (54) It is to be noted that in assessing whether imports from a country concerned are considered to be de minimis in accordance with Article 9(3) of the basic Regulation, the total volume of imports originating in the country concerned is calculated. The level of the imports described in recitals 45 and 48 of the provisional Regulation is therefore confirmed, i. e. 3 % of consumption in the IP, and also the allegation that Mexican imports are de minimis is rejected. — this deterioration in the situation of the Community industry was therefore the result of pressure from both the volume of imports from the countries concerned and the low level of the prices of these imports. 3. Prices of the dumped imports (49) On the basis of the above, the allegation concerning the starting point of the analyses of the trend is therefore rejected. 3. 1. Comparison between Community prices and those of the dumped imports (50) Therefore the period during which the economic situa- tion of the Community industry was analysed has allowed a proper assessment of its situation and accu- rately reflects the evolution of the market of SWR in the Community. (55) 2. Cumulation 2. 1. Imports from Hungary It has been alleged that the elements used in the categor- isation of SWR for the undercutting calculations do not allow a meaningful and proper price comparison. In particular, it has been argued that the elements not included in the undercutting calculations (i. e. galvanisa- tion, tensile strength, core and cover), and additional elements not foreseen in the questionnaire (i. e. tolerated diameter variance, elongation factor and breaking load) have a significant influence on prices. It has also been alleged that the same product categorisation should be used for both dumping and injury calculations. (51) One exporting producer repeated its claim that the imports from Hungary should be decumulated from imports from the other countries concerned. However, no new arguments were presented supporting the decu- mulation of from Hungary. Therefore the grounds for cumulation as set out in recital 47 of the provisional Regulation are confirmed. imports 2. 2. Imports from Mexico (52) One exporting producer has argued that imports from Mexico should be decumulated from imports from the other countries concerned on the basis these Mexican imports should be considered to be de minimis. In this respect it was claimed that most of the imports that (56) The following has been concluded: — for the undercutting calculations SWR were grouped according to the number of wires and the number of strands in a rope, the construction type of the rope and its diameter. These elements were found to be the main price drivers of SWR. Other elements not included in the undercutting analysis (i. e. galvanisa- tion, tensile strength, core and cover), were found to have only a secondary impact on prices in the Community market. The undercutting calculations grouping SWR as described above, resulted in a reasonable volume of sales being covered for both the exporting producers and the Community industry and were therefore considered to provide a meaningful and repres- entative result, 17. 8. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 217/7 — the inclusion of additional elements not foreseen in the questionnaire (i. e. tolerated diameter variance, elongation factor and breaking load), was considered to be unnecessary given that these elements were largely the result of a combination of the main elements of SWR already included in the product categorisation. Their inclusion was not considered to provide a more accurate pricing comparison and therefore their request would have been unduly burdensome on all interested parties, — the product categorisation for the calculation of the dumping margin was not considered to serve as a good model in calculating undercutting given that the dumping categorisation was, for the most part, a comparison of one company's product range, i. e. the same or similar products produced by one and the same producer and sold on two different markets. The undercutting a comparison made between a larger number of SWR sold by a larger number of parties. It was therefore considered that the methodology already used in the provisional Regulation provided a more reasonable basis for the analyses of price undercutting: while this the main price drivers, taking into account approach covered the largest volume of sales, calculation however, was — finally no significant price differentials were found to exist for the various types of SWR within one group. 4. Situation of the Community industry (61) Certain exporting producers have alleged that the Community industry had not suffered material injury in the sense of Article 3 of the basic Regulation, on the basis industry's production, capacity, prices, investments and productivity remained stable or improved between 1994 and the IP. the Community that 4. 1. Production (62) Production levels were found to have remained stable over the period examined (+ 1 %), this should be seen in conjunction with the increasing levels of stocks (+ 30 %) and the decrease in sales volume (– 9 %), as outlined in recitals 58 to 60 of the provisional Regulation. It is also recalled that consumption increased by 5 % over the period. 4. 2. Capacity and investments (57) In conclusion, the arguments concerning the product the undercutting calculations are categorisation for rejected. (63) The finding that the increase in capacity noted in the provisional Regulation (+ 11 %) resulted from invest- ments made in higher performance replacement machi- nery, as outlined in recitals 59 and 65 of the provisional Regulation, is confirmed. 3. 2. Level of trade 4. 3. Profitability (58) (59) Certain interested parties have argued that an adjustment should be made to sales prices to reflect an alleged difference in levels of trade on the basis that sales made by the Community industry were to end users whereas the imported products were generally sold to whole- salers/distributors. The Community industry's sales were found to have been made through various sales channels including both wholesalers/distributors and end users. Further- more no consistent and/or significant price differentials were found to exist according to the different sales channels. (60) The request for a level of trade adjustment was therefore rejected. (64) (65) to calculate profitability of Certain exporting producers questioned the use of audited accounts the Community industry as set out in recital 64 of the provisional Regulation. It was argued that the audited accounts included sales of products not covered by the investigation and did not cover the full IP. It was found that although some companies were able to provide information specific to the product concerned, some others did not have a cost accounting system allowing the separate identification of the product inves- tigated. In the absence of this information, it was consid- ered that the audited accounts provided reliable informa- tion on the narrowest group of products, including the product concerned, for which the necessary information on profitability was available. For all six companies in the sample, the production of SWR represents its main activity. Other products manufactured by these compa- nies (e. g. stainless steel wire ropes, SWR of less than 3 mm, steel wires, and pre-stressed strands) were broadly found to be related to this main activity and generally used the same raw material, machinery and personnel. L 217/8 EN Official Journal of the European Communities 17. 8. 1999 (66) (67) The use of profitability relating to 1997 in place of the IP was considered to be reasonable given that 1997 largely covers the IP, which runs from January 1997 to March 1998. for the reasons given above, In conclusion, it was considered that the audited accounts provided a repres- entative and reliable picture of the profitability of the product concerned, in accordance with Article 3(8) of the basic Regulation. (68) At the time of the provisional Regulation one Community producer, whose financial year ended in March, only had provisional profitability data available. Final information has since been received and the profit- ability for the Community industry has been recalculated to be – 0,3 % in 1997 which as mentioned above is representative of the Community industry therefore went from + 1,3 % in 1994 to – 0,3 % in 1997. IP. The profitability of the 4. 4. Conclusion on situation of the Community industry (69) (70) Certain exporting producers argued that the Community industry had performed well in the period subsequent to 1995 and that therefore a finding of material injury was unjustified. It is to be recalled (see Section F. 1 ‘Preliminary Remark’), that whether 1994 or 1995 is taken as a starting point for the injury analysis, the situation of the Community industry has deteriorated. Even if 1995 were to be taken as a starting point, production, sales volume, employ- increased. ment and investments decreased. Stocks Market share remained stable (going from 65,26 % to 65,64 %) and profitability remained negative (– 0,3 %). (71) the analysis of In any event in accordance with Article 3(5) of the basic Regulation, injury suffered by the Community industry relates to the overall assessment of these economic indicators and none of these indicators can in isolation give decisive guidance. (72) This argument is therefore rejected. 4. 5. Conclusion on injury (75) (76) (77) (78) H. COMMUNITY INTEREST Certain parties have raised queries concerning the assess- ment of the impact of anti-dumping measures on user industries. It is to be recalled that no replies were received to the from the user Commission services' questionnaires industries concerned by this proceeding (recital 87 of the provisional Regulation). Furthermore, no informa- tion has been received following the publication of the provisional Regulation. It is to be noted that the conclu- sions outlined in the provisional Regulation indicated that users would not be significantly affected by the imposition of measures. This conclusion has not been contested by users, therefore it is hereby confirmed. It has been argued by a number of interested parties that the Community producers do not produce small diam- eter SWR and that the effect of the anti-dumping meas- ures would result in a shortage of these SWR on the Community market. It was also argued that this would have a negative impact on the employment situation of importers currently importing small diameter SWR in the Community. is to be recalled that It the Community industry produces the full range of SWR including the small diameters. It is concluded that the imposition of meas- ures would not lead to a price increase such as to cause a shortage of supply of small diameter SWR on the Community market. It is also confirmed that a number of alternative sources of supply of SWR exist that are not subject to anti-dumping measures (recital 105 of the provisional Regulation). (79) Given the above, it is concluded that the imposition of definitive measures would not have a significant negative impact on the economic operators in the Community. I. ANTI-DUMPING MEASURES (73) The conclusion that the Community industry has suffered material injury as set out in recital 68 of the provisional Regulation is confirmed. 1. Termination of South Korea the proceeding in respect of G. CAUSATION (74) In the absence of any new information the provisional findings as described in recitals 69 to 85 of the provi- sional Regulation are confirmed. (80) In view of the conclusions set out in recitals 24 et seqs/. of the provisional Regulation that the dumping margin for South Korea is de minimis and that no new argu- ments have been presented against the termination of the proceeding for South Korea, the proceeding concerning imports originating in South Korea is hereby terminated without the imposition of measures. 17. 8. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 217/9 2. Injury elimination level calculated above, the definitive duties have been limited to the dumping margin established. (81) For the purposes of establishing the level of measures definitively to be imposed, it was considered that the prices of the dumped imports should be increased to a non-injurious level. For the purposes of calculating the necessary price increase, i. e. the injury margin, the prices of the dumped imports were compared with the selling prices of the Community industry plus the profit short- fall and a reasonable level of profit. It is to be noted that as the profitability of the Community industry has been recalculated to be – 3 % in 1997 (see Point 4. 3 ‘Profita- bility’ in Section F), the element for profit shortfall in the underselling calculation has been amended accordingly. Otherwise the methodology used for establishing the injury margin as described in recital 110 of the provi- sional Regulation is confirmed. 3. Undertakings (82) At a late stage in the investigation several exporting producers in the PRC, Mexico and Ukraine offered undertakings. Furthermore in the case of India and South Africa the exporting producers submitted revised offers of price undertakings, — as concerns the PRC, given that none of the compa- nies in these countries were granted individual treat- ment and that no guarantees were contained in the offers on the part of the Chinese authorities to allow for adequate monitoring, the offers of undertakings were not considered to be acceptable, — as concerns India (Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd), Mexico, South Africa and the Ukraine, the exporting producers concerned offered price undertakings which are considered acceptable. (83) It will be recalled from recital 112 et seg. of the provi- sional Regulation that undertakings had been offered by the exporting producers in Hungary and Poland, and accepted by the Commission. These undertakings have been adjusted to reflect the definitive findings of the investigation with respect to the minimum prices provided therein. 4. Form and level of the definitive measures (84) Definitive measures should take the form of ad valorem duties, the rates of which have been fixed individually for cooperating companies. As far as other exporting producers are concerned in view of the high level of cooperation found, the highest company-specific duty in the country found for a cooperating exporter concerned should be applied. For those companies which have offered acceptable price undertakings, the definitive measures take the form of undertakings. (87) (85) According to Article 9(4) of the basic Regulation, where the margins of dumping found in respect of a particular exporting producer were below the corresponding increases in import prices necessary to remove injury, as (86) These duties, expressed as a percentage of the cif net, free-at-Community-frontier price, before duty amount to: — THE PEOPLE'S REPUBLIC OF CHINA: All producers/exporters: 60,4 % — HUNGARY: Drótarú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt All producers/exporters: 28,1 % 28,1 % — INDIA: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd 23,8 % Mohatta & Heckel All producers/exporters — MEXICO: Aceros Camesa SA de CV All producers/exporters: — POLAND: Drumet SA Slaskie Zaklady Lin i Drutu ‘Linodrut’ Spólka Akeyjna 30,8 % 30,8 % 56,1 % 56,1 % 27,9 % Fabryka Lin i Drutow ‘Linodrut’ Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutow ‘Falind’ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu ‘Linodrut’ Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu ‘Linodrut Linmet’ 48,3% Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia All producers/exporters: — SOUTH AFRICA: Haggie All producers/exporters: — UKRAINE: All producers/exporters: 48,3 % 38,6 % 38,6 % 51,8 % the situation found during that anti-dumping investigation. Therefore, The individual duty rates specified in this Regulation were established on the basis of the findings of the they present reflect investigation. These duty rates are thus exclusively applicable to countries imports of products originating in the concerned and produced by the specific legal entities mentioned. Products produced by any other company not specifically mentioned in the operative part of this Regulation, including related entities, cannot benefit from these rates and shall be subject to the residual duty. L 217/10 EN Official Journal of the European Communities 17. 8. 1999 (88) Any claim requesting the application of these individual duty rates (e. g. following a change in the name of the entity) should be addressed to the Commission forthwith with all relevant information, in particular any modifica- tion in the company's activities linked to production, domestic and export sales associated with that name change. HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 J. COLLECTION OF PROVISIONAL DUTIES (89) In view of the magnitude of the dumping margins found for the exporting producers, and in the light of the the injury caused to the Community seriousness of industry, it is considered necessary that the amounts secured by way of provisional anti-dumping duties under the provisional Regulation should be definitively collected at the rate of the duty definitively imposed unless the provisional duty rates are lower, in which case the latter should prevail, 1. A definitive anti-dumping duty is hereby imposed on imports of steel ropes and cables, currently classifiable within CN codes ex 7312 10 82 (TARIC code 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (TARIC code 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (TARIC code 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (TARIC code 7312 10 88*10) code 7312 10 99*10) and originating in the People's Republic of China, Hungary, India, Mexico, Poland, South Africa, Ukraine. ex 7312 10 99 (TARIC and 2. The rate of the definitive anti-dumping duty applicable to the cif net, free-at-Community-frontier price, before duty, of the products manufactured by the companies listed below shall be as follows: Country Company Rate of duty (%) TARIC additional code The PRC Hungary India Mexico Poland South Africa Ukraine All companies All companies Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Shakespeare Sarani Calcutta-700 071 India All other companies All companies Drumet SA 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74 Polska All other companies All companies All companies 60,4 28,1 23,8 30,8 56,1 27,9 48,3 38,6 51,8 — 8900 8613 8900 8900 8614 8900 8900 8900 3. Unless otherwise specified, the provisions in force concerning the customs duties shall apply. Article 2 1. Notwithstanding Article 1, the definitive duty shall not apply to imports of the product described in Article 1(1) above produced and directly exported and invoiced to an importing company in the Community by the companies listed in paragraph 3, from which price undertakings have been accepted by the Commission under Decision 1999/572/EC of 13 August 1999 accepting undertakings offered in connection with the anti-dumping proceedings concerning imports of steel ropes and cables originating in the People's Republic of China, Hungary, India, Republic of Korea, Mexico, Poland, South Africa and Ukraine (1). (1) See page 63 of this Official Journal 17. 8. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 217/11 2. When the request for release for free circulation pursuant to an undertaking is presented, exemption from the duty shall be conditional on presentation to the relevant Member State's customs services of a valid undertaking invoice, in the form set out in the Annex to the provisional Regulation, issued by one of the companies listed in paragraph 3. In the case of the company in the Ukraine, the undertaking invoice shall be accompanied by a valid export licence delivered by the Ukrainian authorities, in the form set out in the Annex. Imports made within the context of the undertakings offered and accepted shall be declared under the 3. following TARIC additional codes: Country Company TARIC additional code Hungary Poland Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt. Besenyöi utca 18,3527 Miskolc, Hungary Drumet SA 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74, Polska Slaskie Zaklady Lin i Drutu ‘Linodrut’ Spólka Akeyjna Fabryka Lin i Drutów ‘Linodrut’ Zabrze Spólka z organiczona odpowied- zialnoscia PL-41-800 Zabre, Sobieskiego Street No 1, Fabryka Lin i Drutów Falind Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia PL-41-201 Sosnowiec, Niwecka Street 1 Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu Linodrut Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia, 41-906 Bytom, Ks. Jerzago Popieluszki Street 1 Dolnoslaska fabryka Lin i Drutu ‘Linodrut Linmet’ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia, 58-309 Walbrzych, Sluga Street 2 Mexico South Africa India Ukraine Aceros Camesa SA de CV Margarita Maza de Juárez No. 154, Col. Nueva Ind. Vallejo México D. F. C. P. 07700 México Haggie Lower Germiston Road Jupiter PO Box 40072 Cleveland South Africa Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd. Shakespeare Sarani, Calcutta, 700071 India Joint Stock Company, Silur, 343700 Khartsyzsk, Donetsk Region, Ukraine 8616 8617 8619 A022 A023 A024 A025 Article 3 As regards imports of the product described in Article 1(1) originating in the PRC, Hungary, India, Mexico, Poland, South Africa and Ukraine, the amounts secured by way of the provisional anti-dumping duty imposed by the provisional Regulation shall be collected at the rate of the duty definitively imposed. Amounts secured in excess of the definitive rate of anti-dumping duties shall be released. The proceeding concerning imports of the product described in Article 1(1) originating in the Republic of Korea is hereby terminated. Article 4 L 217/12 EN Official Journal of the European Communities 17. 8. 1999 This Regulation shall enter into force on the day following its publication in the Official Journal of the European Communities. Article 5 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 12 August 1999. For the Council The President T. HALONEN 17. 8. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 217/13 ANNEX ELEMENTS TO BE INDICATED IN THE EXPORT LICENCE REFERRED TO IN ARTICLE 2(2) 1. The product reporting code number (as established in the undertaking offered by the producing exporter in question), including type, number of strands, number of wires per strand and CN code. 2. The exact description of the goods, including: — the company product code (CPC), — CN code, — the TARIC additional code under which the goods on the invoice may be customs cleared at the Community borders, — quantity (to be given in kilograms), — minimum price applicable. 3. The invoice number. 4. The export licence number and issue date. 5. The name of the importer to whom the invoice is issued directly by the company


title: Distributive trade statistics in the PHARE countries : Survey on wholesale trade 1996.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
economic integration
statistics
wholesale trade


title: MLIS : Europa multilinguis: Språk och affärsliv.

eurovoc_concepts:
EU programme
European undertaking
information processing
multilingualism
provision of services
translation