title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1396/99 af Hedwig Keppelhoff-Wiechert (PPE-DE) til Kommissionen. Modsætninger i forbindelse med ydelse af støtte.

eurovoc_concepts:
Structural Funds
development policy
employment policy
regional aid
structural policy
transfer of businesses

text: C 170 E/4 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/004) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1393/99 af Bernd Lange (PSE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Stłtte til Vion VvaG Forsikringsselskabet HDI (Haftpflichtverband der Deutschen Industrie) med hjemsted i Hannover og det bayerske forsikringsselskab HUK-Coburg har planer om at fusionere i juli 1999. Det nye forsikringsselskab, der derved opst(cid:229)r, kommer til at hedde Vion VvaG og f(cid:229)r juridisk hjemsted i Coburg. Valget af Coburg skyldes betydelige finansielle stłtteforanstaltninger fra delstaten Bayern, hvis omfang ikke kendes officielt. Har Kommissionen kendskab til den finansielle stłtte fra delstaten Bayerns regering til Vion VvaG? 1. Hvor hłj er den finansielle stłtte fra Bayern i bekr(cid:230)ftende fald i dette tilf(cid:230)lde? 2. Har Bayern anmeldt stłtten og stłtteforanstaltningerne til Kommissionen som offentlig stłtte? Er denne stłtte i strid med EU-rettens bestemmelser vedrłrende konkurrence og offentlig stłtte, 3. s(cid:230)rlig artikel 87? Supplerende svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (5. november 1999) Kommissionen har erfaret, at fusionen mellem HDI Haftplichtverband der Deutschen Industrie og HUK- Coburg som selskabet Vion Vvag ikke vil finde sted, og der er ikke er tale om statsstłtteforanstaltninger. P(cid:229) grundlag af disse oplysninger vil Kommissionen ikke efterforske sagen yderligere. (2000/C 170 E/005) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1396/99 af Hedwig Keppelhoff-Wiechert (PPE-DE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Mods(cid:230)tninger i forbindelse med ydelse af stłtte Der er en stor forskel mellem de łkonomisk st(cid:230)rkeste omr(cid:229)der i Den Europ(cid:230)iske Union og de struktursvageste omr(cid:229)der. M(cid:229)let med F(cid:230)llesskabets strukturpolitik er at fjerne denne forskel. Med henblik herp(cid:229) har Kommissionen fastlagt seks hovedopgaver inden for strukturpolitikken og defineret dem som s(cid:229)kaldte »m(cid:229)l«. 1. Kender Kommissionen til mods(cid:230)tninger som fłlge af stłtten til disse m(cid:229)l, n(cid:229)r f. eks. en virksomhed flytter sit hjemsted fra et omr(cid:229)de, der ikke er struktursvagt, til et stłtteomr(cid:229)de, for at opn(cid:229) EU-stłtte p(cid:229) det nye hjemsted, mens flytningen for(cid:229)rsager tab af hundredvis af arbejdspladser p(cid:229) det gamle hjemsted og dermed ogs(cid:229) sv(cid:230)kker den p(cid:229)g(cid:230)ldende bys łkonomi? Hvad har Kommissionen til hensigt at głre med henblik p(cid:229) at eliminere dette paradoks, nemlig at der 2. p(cid:229) den ene side skabes arbejdspladser, mens der p(cid:229) den anden side g(cid:229)r arbejdspladser til? 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/5 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (11. oktober 1999) EU-virksomheders ret til at v(cid:230)lge det geografiske hjemsted, som passer til deres s(cid:230)rlige behov, er 1. sikret ved etableringsretten, der er indskrevet i EF-traktaten. Enhver beslutning om at flytte en eksisterende virksomhed er en kompleks opgave, der p(cid:229)virkes af mange faktorer, f. eks. generelle strategier for omstrukturering, specialisering eller koncentration af en given virksomheds aktiviteter for derigennem at opn(cid:229) en łget effektivitet. EU har imidlertid en s(cid:230)rlig interesse i det tilf(cid:230)lde, hvor en virksomhed, som modtager stłtte i form af offentlige midler p(cid:229) det aktuelle eller kommende hjemsted, flytter sine aktiviteter. Ved undersłgelsen af de enkelte tilf(cid:230)lde skal Kommissionen tage hensyn til alle omst(cid:230)ndigheder med bevidstheden om, at der blandt de forskellige muligheder, virksomheden st(cid:229)r over for, indg(cid:229)r en etablering uden for EU eller en fuldst(cid:230)ndig afvikling af aktiviteterne. 2. Det indre markeds succes afh(cid:230)nger i stor udstr(cid:230)kning af EU(cid:146)s konkurrenceregler, navnlig reglerne om statsstłtte, som har til form(cid:229)l at hindre fordrejninger og understłtte en loyal konkurrence. Kommis- sionen har tilfłjet s(cid:230)rlige bestemmelser i de nyligt vedtagne regler om statsstłtte og strukturfondene for at behandle de mulige problemer i forbindelse med virksomhedsflytninger. I Kommissionens retningslinjer for statsstłtte reduceres navnlig de maksimale stłttesatser til investeringer i de officielt udpegede stłtteregio- ner. De nye satser skal głre det muligt for ugunstigt stillede regioner at tiltr(cid:230)kke nye, mobile investeringer gennem tilskyndelser, samtidig med at disse reduktioner burde mindske risikoen for, at regionerne overbyder hinanden. Endvidere er der b(cid:229)de i retningslinjerne og strukturfondsforordningen (R(cid:229)dets forordning (EF) 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfon- dene (1)) indfłrt den betingelse, at de investeringer, som der ydes stłtte til, skal st(cid:229) uberłrte hen i mindst fem (cid:229)r. Endelig er Kommissionen s(cid:230)rlig opm(cid:230)rksom p(cid:229) stłrre investeringsprojekter, da den skal bekr(cid:230)fte eller (cid:230)ndre stłtten fra strukturfondene til disse projekter (investeringer p(cid:229) over 50 mio. EUR) p(cid:229) individuelt grundlag. En del af analysen g(cid:229)r ud p(cid:229) at vurdere s(cid:229)danne projekters virkninger p(cid:229) besk(cid:230)ftigelsen for hele EU. (1) EFT L 161 af 26. 6. 1999. (2000/C 170 E/006) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1403/99 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (1. september 1999) Om: M(cid:230)rkning af fłdevarer Kan Kommissionen głre rede for det logiske i, at fłdevarer produceret i land A, men pakket i land B 1. kan m(cid:230)rkes med land B som oprindelsesland? Kan Kommissionen oplyse, hvilke ordninger for stłtte til landbrugsprodukter Det Forenede Kongerige 2. ikke deltager i? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (14. oktober 1999) Bestemmelserne vedrłrende m(cid:230)rkning af levnedsmidler, som foreskrevet i R(cid:229)dets direktiv 79/0112/E(cid:216)F af 18. december 1978 om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes lovgivning om m(cid:230)rkning af og pr(cid:230)sentationsm(cid:229)der for levnedsmidler samt om reklame for s(cid:229)danne levnedsmidler (1), senest (cid:230)ndret ved R(cid:229)dets direktiv 97/0004/EF (2), opererer ikke med den af det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vnte mulighed. Kommissionen vil v(cid:230)re det (cid:230)rede medlem taknemmelig for n(cid:230)rmere oplysninger vedrłrende den konkrete sag, han refererer til


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1481/99 från Lucio Manisco (GUE/NGL) till kommissionen. Föroreningar som beror på kriget i Kosovo.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Kosovo
air quality
radioactive pollution
war
water pollution

formats: html pdf print

text: C 203 E/2 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 7. 2000 Th(cid:252)ringen (cid:228)r b(cid:229)de ber(cid:228)ttigat till statligt st(cid:246)d enligt gemenskapens konkurrenspolitik och till st(cid:246)d fr(cid:229)n strukturfonderna eftersom delstaten utg(cid:246)r ett m(cid:229)l 1-omr(cid:229)de. Det senare st(cid:246)det syftar till att man skall komma ikapp (cid:246)vriga Europa i socialt och ekonomiskt h(cid:228)nseende, och en del av medlen anv(cid:228)nds f(cid:246)r att locka investeringskapital till regionen. St(cid:246)det till Akros Chemicals har t. ex. beviljats f(cid:246)r att man vill f(cid:246)rs(cid:246)ka r(cid:228)dda cirka 150 arbetstillf(cid:228)llen vid fabriken i Greiz. Det totala offentliga st(cid:246)det per arbetstillf(cid:228)lle uppg(cid:229)r till omkring 28 000 D-mark. N(cid:228)sta omg(cid:229)ng av strukturfondsprogrammen b(cid:246)rjar (cid:229)r 2000, och d(cid:229) skall (cid:129) i enlighet med artikel 30 i f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r strukturfonderna (1) (cid:129) nya villkor g(cid:228)lla f(cid:246)r beviljande av gemenskapsst(cid:246)d under ovan n(cid:228)mnda f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Detta inneb(cid:228)r att medlemsstaterna skall kr(cid:228)va tillbaka gemenskapsst(cid:246)d som betalats ut till en verksamhet om det inom fem (cid:229)r fr(cid:229)n beviljandet av st(cid:246)det visar sig att verksamheten genomg(cid:229)tt stora f(cid:246)r(cid:228)ndringar. Detta g(cid:228)ller i synnerhet om produktionen upph(cid:246)rt eller f(cid:246)rlagts till annan ort. I de riktlinjer f(cid:246)r de nya programmen som kommissionen offentliggjorde i juni 1999 anges det ocks(cid:229) att strukturfondernas medel inte b(cid:246)r anv(cid:228)ndas f(cid:246)r ren omlokalisering av befintlig verksamhet. (1) EGT L 161, 26. 6. 1999. (2000/C 203 E/002) SKRIFTLIG FR¯GA E-1481/99 fr(cid:229)n Lucio Manisco (GUE/NGL) till kommissionen (1 september 1999) ˜mne: F(cid:246)roreningar som beror p(cid:229) kriget i Kosovo Under kriget i Kosovo tr(cid:228)ffade Nato med sina bomber avsiktligt raffinaderier och kemiska fabriker, det vill s(cid:228)ga industrier som utg(cid:246)r en allvarlig risk f(cid:246)r milj(cid:246)n. F(cid:246)roreningarna har n(cid:229)tt en mycket h(cid:246)g omfattning p(cid:229) grund av den h(cid:246)ga halten av svaveloxid, kv(cid:228)ve och andra giftiga (cid:228)mnen i luften, grundvattnet och vattendragen i regionen, och detta g(cid:228)ller (cid:228)ven Donau som nu (cid:228)r full av gifter som flyter ut i Svarta havet. I och med att vapen med uran (som till 97,8 procent best(cid:229)r av isotopen 238U) har anv(cid:228)nts, har det uppst(cid:229)tt radioaktiva moln som avger radioaktiv str(cid:229)lning och ger risk f(cid:246)r tum(cid:246)rer. Har kommissionen utarbetat n(cid:229)gon n(cid:246)dhj(cid:228)lpsplan f(cid:246)r att motverka den milj(cid:246)f(cid:246)rst(cid:246)ring som drabbar 1. regionens alla inv(cid:229)nare utan (cid:229)tskillnad? 2. Hur stora belopp har avsatts f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra en s(cid:229)dan plan? Vilka br(cid:229)dskande (cid:229)tg(cid:228)rder har kommissionen vidtagit f(cid:246)r att kontrollera och (cid:246)vervaka de luft- 3. str(cid:246)mmar som kan f(cid:246)ra med sig radioaktiva moln? Vilka br(cid:229)dskande (cid:229)tg(cid:228)rder t(cid:228)nker kommissionen vidta f(cid:246)r att (cid:229)terst(cid:228)lla n(cid:228)ten f(cid:246)r dricksvattenf(cid:246)rs(cid:246)rj- 4. ning i deras ursprungliga skick? Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 oktober 1999) Kommissionen h(cid:228)nvisar fr(cid:229)gest(cid:228)llaren till de svar som gavs p(cid:229) de muntliga fr(cid:229)gorna H-429/99 (fr(cid:229)n Alexandros Alavanos) och H-431/99 (fr(cid:229)n Mihail Papayannakis) under fr(cid:229)gestunden vid Europaparla- mentets sammantr(cid:228)desperiod i september 1999 (1). Kommissionen vill d(cid:228)rvid till(cid:228)gga att den har tagit p(cid:229) sig en ledande roll i ett bredare internationellt sammanhang. Detta har gjorts via insatser som genomf(cid:246)rs av kommissionens kontor f(cid:246)r humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd och arbetsgruppen f(cid:246)r (cid:229)teruppbyggnad av Kosovo (TAFKO (cid:129) the task force for reconstruction of 18. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 203 E/3 Kosovo). Problemet med f(cid:246)rorenat dricksvatten (cid:228)r ett k(cid:228)nt problem som man f(cid:246)rs(cid:246)ker l(cid:246)sa i synnerhet genom gemenskapens integrerade rehabiliteringsprogram f(cid:246)r Kosovo. Inom detta program har man kommit ig(cid:229)ng med finansieringen av reparation och (cid:229)teruppbyggnad av olika vattenanl(cid:228)ggningar, d(cid:228)ri- bland en ny pumpstation vid Gracanica. Ytterligare medel har (cid:246)ronm(cid:228)rkts f(cid:246)r vattenprojekt, s(cid:228)rskilt i Mitrovica-omr(cid:229)det. Dessutom planeras en kommunal utvecklingsfond f(cid:246)r finansiering av projekt som inbegriper lokal infrastruktur, d(cid:228)ribland vattenbehandling. F(cid:246)renta nationernas milj(cid:246)program och FN:s centrum f(cid:246)r boende- och bebyggelsefr(cid:229)gor (UNEP/UNHCS) har via arbetsgruppen f(cid:246)r Balkan genomf(cid:246)rt en unders(cid:246)kning av milj(cid:246)situationen i Kosovo, och dess full- st(cid:228)ndiga rapport v(cid:228)ntas i september 1999. Kommissionen kommer att studera resultaten av denna unders(cid:246)kning. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r det f(cid:246)r tidigt att p(cid:229) detta stadium s(cid:228)ga vilka insatser som kan beh(cid:246)vas p(cid:229) milj(cid:246)omr(cid:229)det. (1) Fullst(cid:228)ndigt referat fr(cid:229)n parlamentets (cid:246)verl(cid:228)ggningar (september 1999). (2000/C 203 E/003) SKRIFTLIG FR¯GA E-1504/99 fr(cid:229)n Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) till kommissionen (1 september 1999) ˜mne: Tullavgifter f(cid:246)r fiskeprodukter fr(cid:229)n gemensamma bolag med (cid:228)gare fr(cid:229)n EU och Argentina efter det att fiskeavtalet mellan EU och Argentina har l(cid:246)pt ut Fiskeavtalet mellan EU och Argentina kommer att l(cid:246)pa ut 1999. Detta kan medf(cid:246)ra en avsev(cid:228)rd h(cid:246)jning av tullsatserna vid import av fiskeriprodukter fr(cid:229)n de bolag som (cid:228)gs gemensamt av personer fr(cid:229)n EU och Argentina och som skapats med anledning av avtalet i fr(cid:229)ga. Denna situation kan inneb(cid:228)ra att leveranserna till gemenskapsmarknaden drabbas sv(cid:229)rt och f(cid:229) allvarliga f(cid:246)ljder f(cid:246)r ett stort antal f(cid:246)retag och f(cid:246)r m(cid:229)nga fiskare fr(cid:229)n Galicien. F(cid:246)r vissa slags fiske kommer tullsatserna att h(cid:246)jas med cirka 300 %, vilket kommer att medf(cid:246)ra problem f(cid:246)r handelsf(cid:246)rbindelserna mellan EU och Argentina. Det finns ingen annan ekonomisk sektor som p(cid:229) s(cid:229) kort tid drabbats av lika omfattande h(cid:246)jningar av tullavgifterna. Kan kommissionen informera om hur situationen kommer att bli i framtiden n(cid:228)r det g(cid:228)ller inf(cid:246)rsel av fiskeriprodukter fr(cid:229)n fartyg som ing(cid:229)r i gemensamma bolag med (cid:228)gare fr(cid:229)n EU och Argentina? Planeras n(cid:229)gra (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att motverka h(cid:246)jningarna av tullavgifterna? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 oktober 1999) Parlamentsledamoten h(cid:228)nvisas till svaret p(cid:229) fr(cid:229)ga nr IV. 5 i fr(cid:229)n fiskeutskottet som f(cid:246)rbereddes till utfr(cid:229)gningen av den ledamot av kommissionen som ansvarar f(cid:246)r fiske den 30 augusti 1999 och som finns p(cid:229) f(cid:246)ljande Internetadress: http://www. EUROPARL. eu. int/dg3/com/fr/answer. htm. fr(cid:229)geformul(cid:228)ret (cid:148)Avtalet mellan EU och Argentina l(cid:246)per ut 1999, vilket kan medf(cid:246)ra drastiskt (cid:246)kade tullavgifter p(cid:229) import av fiskeriprodukter fr(cid:229)n de gemensamma f(cid:246)retag fr(cid:229)n EU/Argentina som bildats genom avtalet. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har vidtagits avseende importen av fiskeriprodukter som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n dessa f(cid:246)retags fiske? Har man planerat att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att minska uttaget av s(cid:229)dana tullavgifter(cid:148) P(cid:229) grund av de kraftigt minskade best(cid:229)nden av kummel i de argentinska vattnen och de (cid:229)tg(cid:228)rder som har vidtagits f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra situationen, kan man f(cid:246)rv(cid:228)nta sig en avsev(cid:228)rd minskning av importen av kummel fr(cid:229)n de gemensamma f(cid:246)retagen i Argentina 1999. Tulls(cid:228)nkningar har godk(cid:228)nts (cid:148)erga omnes(cid:148) f(cid:246)r fiskeriprodukter av intresse f(cid:246)r Argentina inom ramen f(cid:246)r fiskeavtalet, och dessa koncessioner bidrog till balansen i avtalet


title: Verordening (EG) nr. 1893/1999 van de Commissie van 1 september 1999 tot wijziging van de invoerrechten in de sector granen

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

formats: pdf print

text: 2. 9. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 232/19 VERORDENING (EG) Nr. 1893/1999 VAN DE COMMISSIE van 1 september 1999 tot wĳziging van de invoerrechten in de sector granen DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, (2) Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1249/96 van de Commissie van 28 juni 1996 tot vaststelling van uitvoeringsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad ten aanzien van de invoerrechten in de sector granen (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2519/98 (4), en met name op artikel 2, lid 1, (1) Overwegende dat de invoerrechten in de sector granen zĳn vastgesteld bĳ Verordening (EG) nr. 1872/1999 van de Commissie (5); Overwegende dat in artikel 2, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1249/96 is bepaald dat, indien in de loop van een toepassingsperiode het berekende gemiddelde van de invoerrechten 5 EUR per ton verschilt van het vastge- stelde recht, een overeenkomstige aanpassing wordt uitgevoerd; dat dit verschil zich heeft voorgedaan; dat de in Verordening (EG) nr. 1872/1999 vastgestelde invoer- rechten derhalve aangepast moeten worden, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De bĳlagen I en II bĳ Verordening (EG) nr. 1872/1999 worden vervangen door de bĳlagen I en II bĳ deze verordening. Deze verordening treedt in werking op 2 september 1999. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 1 september 1999. Voor de Commissie Neil KINNOCK Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 161 van 29. 6. 1996, blz. 125. (4) PB L 315 van 25. 11. 1998, blz. 7. (5) PB L 231 van 1. 9. 1999, blz. 3. L 232/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 2. 9. 1999 Invoerrechten voor de in artikel 10, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 1766/92 bedoelde producten BĲLAGE I GN-code Omschrĳving 1001 10 00 Harde tarwe van hoge kwaliteit van gemiddelde kwaliteit (1) 1001 90 91 Zachte tarwe, zaaigoed 1001 90 99 Zachte tarwe van hoge kwaliteit, andere dan voor zaaidoel- einden (3) van gemiddelde kwaliteit van lage kwaliteit 1002 00 00 Rogge 1003 00 10 Gerst, zaaigoed 1003 00 90 Gerst, niet bestemd voor zaaidoeleinden (3) 1005 10 90 Maïs, zaaigoed, andere dan hybriden 1005 90 00 Maïs, andere dan zaaigoed (3) 1007 00 90 Graansorgho, andere dan hybriden bestemd voor zaaidoel- einden Invoerrecht bĳ invoer over land, langs de binnenwateren of over zee vanuit havens aan de Middellandse Zee, de Zwarte Zee of de Oostzee (in EUR/ton) Invoerrecht bĳ invoer door de lucht of over zee vanuit andere havens (2) (in EUR/ton) 39,86 49,86 48,38 48,38 71,73 91,70 87,54 87,54 87,54 102,80 102,80 98,39 29,86 39,86 38,38 38,38 61,73 81,70 77,54 77,54 77,54 99,07 99,07 88,39 (1) Voor harde (durum)tarwe die niet voldoet aan de in bĳlage I van Verordening (EG) nr. 1249/96 bedoelde minimumkwaliteit voor harde tarwe van gemiddelde kwaliteit, geldt het invoerrecht dat is vastgesteld voor zachte tarwe van lage kwaliteit. (2) Voor producten die via de Atlantische Oceaan of het Suezkanaal in de Gemeenschap worden aangevoerd (artikel 2, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1249/96) komt de importeur in aanmerking voor een verlaging van het invoerrecht met: — 3 EUR/ton, als de loshaven aan de Middellandse Zee ligt, of — 2 EUR/ton, als de loshaven in Ierland, het Verenigd Koninkrĳk, Denemarken, Zweden, Finland of aan de Atlantische kust van het Iberisch Schiereiland ligt. (3) De importeur komt in aanmerking voor een forfaitaire verlaging van het invoerrecht met 14 of 8 EUR/ton, als aan de in artikel 2, lid 5, van Verordening (EG) nr. 1249/96 vastgestelde voorwaarden is voldaan. 2. 9. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 232/21 BĲLAGE II Berekeningselementen (op 31 augustus 1999) 1. Gemiddelden over de twee weken vóór de dag van de vaststelling: Beursnoteringen Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Product (eiwitgehalte bĳ 12 % vocht) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 US barley 2 van gemiddelde kwaliteit (*) Notering (EUR/t) 115,32 101,32 93,57 77,86 130,05 (**) 120,05 (**) 82,23 (**) Golf-premie (EUR/t) Grote-Meren premie (EUR/t) — 6,07 7,66 – 4,56 4,63 — — — — — — — — — (*) Een korting („discount”) van 10 EUR/t (Artikel 4, (**) Fob Duluth. lid 1, van Verordening (EG) nr. 1249/96). 2. Vrachttarieven/kosten: Golf van Mexico — Rotterdam: 14,03 EUR/t; Grote Meren — Rotterdam: 24,83 EUR/t. 3. Subsidies bedoeld in artikel 4, lid 2, derde alinea, van Verordening (EG) nr. 1249/96: 0,00 EUR/t (HRW2) 0,00 EUR/t (SRW2)


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1446/99 do Deputado Erik MEIJER Subventionerad omlokalisering av det kemiska företaget "Akcros Chemicals BV" från Roermond till Greiz.

eurovoc_concepts:
EU employment policy
EU financing
European Regional Development Fund
Germany
Netherlands
State aid
chemical industry
investment aid
job creation
job cuts
transfer of businesses

text: C 27 E/72 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 1. 2000 distin(cid:231)ªo entre l(cid:237)nguas de trabalho e l(cid:237)nguas oficiais, embora essa distin(cid:231)ªo exista na prÆtica. Na perspectiva do alargamento da UE a Leste e do aumento resultante do nœmero de l(cid:237)nguas oficiais, seria oportuno estabelecer um regime vinculativo e uniforme para as l(cid:237)nguas de trabalho a utilizar em todas as institui(cid:231)ıes e (cid:243)rgªos europeus. A regulamenta(cid:231)ªo relativa (cid:224)s l(cid:237)nguas de trabalho das institui(cid:231)ıes e (cid:243)rgªos da UE deve garantir sempre a igualdade de tratamento do alemªo relativamente ao inglŒs e ao francŒs. Dos cerca de 370 milhıes de cidadªos da UE, mais de 90 milhıes, ou seja um em cada quatro, tŒm o alemªo como l(cid:237)ngua materna. Em 1997, a contribui(cid:231)ªo l(cid:237)quida da Alemanha para o or(cid:231)amento da UE representou 62 % do total (`ustria 4 %). O alemªo Ø na maioria dos pa(cid:237)ses da Europa Central e Oriental a principal l(cid:237)ngua estrangeira, antes do inglŒs, de modo que desempenha um importante papel de ponte no processo de adesªo. Quando pensa a Comissªo apresentar uma proposta para o estabelecimento do regime das l(cid:237)nguas de trabalho inglŒs, francŒs e alemªo, utilizadas actualmente de forma nªo uniforme nas institui(cid:231)ıes e (cid:243)rgªos europeus? (1) JO 17 de 6. 10. 1958, p. 385. Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-1445/99 e P-1495/99 dada por Romano Prodi em nome da Comissªo (15 de Outubro de 1999) A Comissªo recorda ao Senhor Deputado que, nos termos do artigo 290o (ex-artigo 217o) do Tratado CE, o regime lingu(cid:237)stico «serÆ fixado (. ) pelo Conselho, deliberando por unanimidade». O Tratado nªo prevŒ, por conseguinte, que a Comissªo apresente uma proposta nesta matØria. (2000/C 27 E/088) PERGUNTA ESCRITA E-1446/99 apresentada por Erik Meijer (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: Deslocaliza(cid:231)ªo subvencionada da empresa qu(cid:237)mica «Akcros Chemicals B. V. » de Roermond para Greiz 1. Tem a Comissªo conhecimento de que a empresa «Akcros Chemicals B. V. » (anteriormente «Haagen Chemie», propriedade de AKZO Nobel Chemicals), que produz estearatos de chumbo e de outros metais, assim como produtos semi-acabados nªo-vin(cid:237)licos para a indœstria dos plÆsticos, tenciona encerrar as suas instala(cid:231)ıes de Roermond (Pa(cid:237)ses Baixos, prov(cid:237)ncia de Limburgo) com 1200 trabalhadores, em vez de realizar o seu projecto inicial, ou seja, deslocar a produ(cid:231)ªo para a empresa «Limax» (tambØm uma filial da «Akcros»), na zona oriental de Roermond? Tem igualmente conhecimento a Comissªo de que o Grupo AKZO Nobel justifica este encerramento 2. em Roermond (localidade com um elevado (cid:237)ndice de desemprego para os Pa(cid:237)ses Baixos) alegando que beneficiarÆ de uma ajuda ao investimento de 35 % se deslocar a produ(cid:231)ªo de produtos nªo vin(cid:237)licos para Greiz (Alemanha, Tur(cid:237)ngia), e a produ(cid:231)ªo de estearatos de chumbo para D(cid:252)ren (Alemanha, Ren(cid:226)nia do Norte-VestefÆlia)? 3. Pode a Comissªo indicar se esta deslocaliza(cid:231)ªo da produ(cid:231)ªo beneficia, total ou parcialmente, de subven(cid:231)ıes da Uniªo Europeia? Em caso afirmativo, qual a justifica(cid:231)ªo para esse facto? Qual a rela(cid:231)ªo entre o aumento do nœmero de postos de trabalho em Greiz e a prevista perda de emprego em Roermond? Quais os custos da cria(cid:231)ªo de cada posto de trabalho? 4. Considera a Comissªo justo que se promova o emprego numa regiªo com carŒncia de postos de trabalho retirando postos de trabalho, gra(cid:231)as a ajudas pœblicas, a outra regiªo igualmente afectada pelo desemprego? Em caso negativo, que tenciona a Comissªo fazer para impedir as deslocaliza(cid:231)ıes desneces- sÆrias e a perda de postos de trabalho?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1384/99 dell'on. Per GAHRTON Politica di difesa dell'UE: significato del vertice di Colonia

text: C 27 E/36 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/040) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1383/99 di Pedro Aparicio SÆnchez (PSE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Informazioni sui Fondi strutturali Una volta approvati e pubblicati i nuovi regolamenti di disposizioni generali sui Fondi strutturali e quelli relativi ai singoli fondi, in conformit(cid:224) dell(cid:146)articolo 7, paragrafo 3 del regolamento CE n. 1260/99 del Consiglio (1), la Commissione deve aver fissato la ripartizione per Stato membro degli stanziamenti di impegno disponibili. Chiedo di conoscere la notifica effettuata al Regno di Spagna, nel suo testo integrale, che dovrebbe contenere per gli obiettivi 1 e 2 la distinzione tra l(cid:146)assegnazione degli stanziamenti destinati alle regioni e alle zone che beneficiano di aiuti transitori. (1) GU L 161 del 26. 6. 1999, pag. 1. Risposta data dalla sig. ra Wulf-Mathies in nome della Commissione (6 settembre 1999) Conformemente all(cid:146)articolo 7, paragrafo 3 del regolamento recante disposizioni generali sui Fondi strutturali, la Commissione ha stabilito, il 1 luglio 1999, le ripartizioni indicative per Stato membro degli stanziamenti d(cid:146)impegno disponibili per la programmazione degli obiettivi 1, 2 e 3 nonchØ per gli interventi dello strumento finanziario di orientamento della pesca fuori dalle regioni dell(cid:146)obiettivo 1. Le decisioni in questione sono state pubblicate sulla Gazzetta ufficiale n. L 194 del 27 luglio 1999, un estratto della quale Ł inviato direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare ed al Segretariato generale del Parlamento. Come prevede l(cid:146)articolo 7, paragrafo 3, per gli obiettivi 1 e 2 le ripartizioni operano una distinzione per le assegnazioni di stanziamenti destinati alle regioni e alle zone che beneficiano del sostegno transitorio. (2000/C 27 E/041) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1384/99 di Per Gahrton (Verts/ALE) al Consiglio (1o settembre 1999) Oggetto: Politica di difesa dell(cid:146)UE: significato del vertice di Colonia Considerato che in Svezia sono sorte discussioni e problemi d(cid:146)interpretazione in merito a talune decisioni riguardanti il costante sviluppo della politica estera, di sicurezza e di difesa comune, adottate dal Consiglio europeo in occasione del vertice di Colonia del 3-4 giugno 1999, pu(cid:242) il Consiglio far sapere se la predetta decisione del vertice di Colonia implichi che l(cid:146)UEO sar(cid:224) in certo qual modo integrata nell(cid:146)UE? Significa la decisione del vertice di Colonia che l(cid:146)UE sar(cid:224) in grado di effettuare missioni militari soltanto previa decisione da parte del Consiglio di sicurezza dell(cid:146)ONU, oppure si verificheranno casi in cui l(cid:146)UE potr(cid:224) intervenire militarmente anche in assenza di un mandato dell(cid:146)ONU? Rappresenta la decisione del vertice di Colonia solo una tappa del processo volto a dotare l(cid:146)UE di una politica di difesa e di una difesa comune, oppure si tratta del passo finale per quanto riguarda il conferimento di un «potere militare» all(cid:146)UE? Risposta (22 ottobre 1999) Il 1. l(cid:146)eventuale «integrazione di quest(cid:146)ultima nell(cid:146)Unione qualora il Consiglio europeo decida in tal senso». trattato sull(cid:146)Unione europea prevede piø stretti rapporti fra l(cid:146)UE e l(cid:146)UEO, con istituzionali 2. Il Consiglio europeo di Colonia ha vagliato la capacit(cid:224) dell(cid:146)Unione a gestire efficacemente le situazioni di crisi e ha incaricato il Consiglio «Affari generali» di preparare i presupposti e le misure


title: QUESTION ÉCRITE P-1548/99 posée par Cristiana Muscardini (UEN) à la Commission. Travail des métaux précieux.

eurovoc_concepts:
EU market
approximation of laws
free movement of goods
infringement procedure (EU)
jewellery and goldsmith's articles
precious metal
proposal (EU)
quality label
technical barrier

text: 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/3 (2000/C 225 E/003) QUESTION (cid:201)CRITE E-1516/99 posØe par Cristiana Muscardini (NI) (cid:224) la Commission Objet: Pollution acoustique causØe par l(cid:146)aØroport Malpensa 2000 (1er septembre 1999) 1. La Commission pourrait-elle prØciser si le litige qui l(cid:146)oppose aux autoritØs italiennes responsables de la gestion de l(cid:146)aØroport de Malpensa porte Øgalement sur la pollution acoustique causØe par certains avions qui survolent des zones rØsidentielles (cid:224) basse altitude aprŁs le dØcollage ou avant l(cid:146)atterrissage? Dans l(cid:146)affirmative, la Commission dispose-t-elle d(cid:146)ØlØments permettant d(cid:146)Øvaluer dans quelle mesure 2. cette situation porte prØjudice (cid:224) la qualitØ de vie dans les zones rØsidentielles concernØes? Dans l(cid:146)affirmative, des propositions ont-elles ØtØ prØsentØes afin de remØdier (cid:224) ce problŁme et de 3. garantir que la population concernØe bØnØfice d(cid:146)une qualitØ de vie acceptable pendant la journØe, et surtout pendant la nuit? 4. Ne faudrait-il pas, dans le cadre de l(cid:146)examen du transfert des vols restants de l(cid:146)aØroport de Linate, tenir compte Øgalement du renforcement probable de la pollution acoustique en raison de l(cid:146)augmentation Øventuelle du nombre de vols? La rØglementation europØenne en matiŁre de protection de l(cid:146)environnement confŁre-t-elle des 5. compØtences en matiŁre de pollution acoustique (cid:224) l(cid:146)UE? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (21 octobre 1999) Les autoritØs italiennes ont saisi la Cour de justice au sujet de la dØcision de la Commission du 16 septembre 1998 rejetant les dØcrets italiens du 5 juillet 1996 et du 13 octobre 1997 qui prØvoyaient le transfert de tout le trafic aØrien de Linate (cid:224) Malpensa (cid:224) compter du 28 octobre 1998, (cid:224) l(cid:146)exception des liaisons Milan-Rome. La Cour a jugØ ces actes contraires au droit communautaire car ils violaient les principes de non-discrimination et de proportionnalitØ. Les autoritØs italiennes ont remplacØ les dØcrets litigieux par un nouveau dØcret prØvoyant que Linate conserverait 34 % des vols europØens (cid:224) titre temporaire jusqu(cid:146)(cid:224) ce que les infrastructures d(cid:146)accŁs soient amØliorØes. Lorsque les (cid:201)tats membres prennent de telles mesures, ils sont tenus de respecter tous les ØlØments du droit communautaire, y compris les rŁgles en vigueur dans le domaine de l(cid:146)environnement. En ce qui concerne le bruit des avions, la plus rØcente est la la CommunautØ a adoptØ un certain nombre de directives; directive 92/14/CEE du Conseil, du 2 mars 1992, relative (cid:224) la limitation de l(cid:146)exploitation des avions relevant de l(cid:146)annexe 16 de la convention relative (cid:224) l(cid:146)aviation civile internationale, volume 1 deuxiŁme partie chapitre 2, deuxiŁme Ødition (1988) (1), qui autorise les (cid:201)tats membres (cid:224) refuser les avions relevant du chapitre 2 (cid:224) partir du 1er avril 2002. La lØgislation communautaire en vigueur permet aux (cid:201)tats membres d(cid:146)adopter des rŁgles d(cid:146)exploitation particuliŁres pour les aØroports communautaires (cid:224) des fins de protection de l(cid:146)environnement. La Commission ne sait pas si les autoritØs italiennes ont adoptØ une telle lØgislation pour l(cid:146)aØroport de Milan. La Commission Øtudie cependant l(cid:146)opportunitØ d(cid:146)un cadre communautaire applicable aux rŁgles d(cid:146)exploita- tion des aØroports qui serait axØ sur les incidences Øcologiques. Elle prØsentera les conclusions de cette Øtude en temps utile. (1) JO L 76 du 23. 3. 1992. (2000/C 225 E/004) QUESTION (cid:201)CRITE P-1548/99 posØe par Cristiana Muscardini (NI) (cid:224) la Commission (1er septembre 1999) Objet: Travail des mØtaux prØcieux AprŁs avoir constatØ dŁs le mois d(cid:146)octobre 1993 qu(cid:146)il Øtait impossible d(cid:146)instaurer la reconnaissance rØciproque des pratiques nationales, la Commission a prØsentØ une proposition de directive visant (cid:224) rapprocher les lØgislations des (cid:201)tats membres concernant les ouvrages en mØtaux prØcieux (COM(93) 322 final) (1). C 225 E/4 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 Cinq annØes aprŁs la prØsentation de cette directive, la Commission peut-elle confirmer: 1. 2. 3. 4. s(cid:146)il existe encore des barriŁres techniques (cid:224) la libre circulation des ouvrages en mØtaux prØcieux (cid:224) l(cid:146)intØrieur de l(cid:146)Union? dans l(cid:146)affirmative, pour quelles raisons les obstacles (cid:224) la rØalisation d(cid:146)un des objectifs initiaux des traitØs ne sont-ils pas encore ØliminØs? y a-t-il des responsabilitØs objectives ou des volontØs spØcifiques qui retardent cette harmonisation? au cas oø les obstacles ne seraient pas ØliminØs, quelles initiatives la Commission a-t-elle l(cid:146)intention de prendre pour Øviter que les entreprises disponibles soient pØnalisØes par l(cid:146)absence de libre circulation? (1) JO C 318 du 25. 11. 1993, p. 5. RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (19 octobre 1999) Comme la Commission l(cid:146)a mentionnØ dans sa rØponse aux questions Øcrites E-3158/98 de M. Ferrer (1) et E-3431/98 de M. Valdivieso de CuØ (2), plusieurs actions ont dØj(cid:224) ØtØ lancØes pour assurer le respect du principe de la libre circulation des marchandises dans le secteur des bijoux. D(cid:146)une part, comme l(cid:146)Honorable Parlementaire l(cid:146)a soulignØ, il existe une proposition de directive du Conseil et du Parlement (3) visant, notamment, (cid:224) harmoniser les lØgislations nationales dans le domaine des ouvrages en mØtaux prØcieux en vue d(cid:146)assurer leur libre circulation. La proposition vise (cid:224) harmoniser les titres, les poin(cid:231)ons de titres et de responsabilitØ, ainsi que les systŁmes de certification (l(cid:146)assurance-qualitØ, la dØclaration CE de conformitØ et la vØrification par tierce partie). ConformØment (cid:224) la procØdure prØvue (cid:224) l(cid:146)article 251 (ex-article 189b) du traitØ CE, cette proposition a dØj(cid:224) ØtØ examinØe par le Parlement en premiŁre lecture. Par contre, le Conseil n(cid:146)a pas encore pu adopter une position commune, vu les divergences d(cid:146)opinion entre les (cid:201)tats membres au sujet des procØdures de certification prØvues. La version actuellement en discussion au Conseil prØvoit une solution de compromis selon laquelle l(cid:146)Øquivalence serait Øtablie entre deux des trois systŁmes de certification seulement, (cid:224) savoir entre la le systŁme de la dØclaration CE de conformitØ vØrification par tierce partie et Øtant maintenu de fa(cid:231)on optionnelle. l(cid:146)assurance-qualitØ, l(cid:146)harmonisation au niveau communautaire, D(cid:146)autre part, en attendant la Commission a entamØ des procØdures d(cid:146)infraction (cid:224) l(cid:146)encontre de la plupart des (cid:201)tats membres, pour rendre conformes les «Houtwipper» (4). Les rØglementations nationales aux conclusions de la Cour de justice dans l(cid:146)arrŒt procØdures d(cid:146)infraction ont donnØ lieu (cid:224) la modification des lØgislations concernØes dans la plupart des (cid:201)tats membres. JO C 207 du 21. 7. 1999, p. 33. JO C 207 du 21. 7. 1999, p. 69. JO C 318 du 25. 11. 1993, version modifiØe JO C 209 du 29. 7. 1994. (1) (2) (3) (4) Affaire 293/93 du 15. 9. 1994. (2000/C 225 E/005) QUESTION (cid:201)CRITE E-1614/99 posØe par Marianne Thyssen (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Norme europØenne relative aux PCB (15 septembre 1999) Suite (cid:224) la crise de la dioxine, le gouvernement belge a fixØ une norme relative aux tests des produits avicoles, porcins ou bovins servant (cid:224) l(cid:146)alimentation ou (cid:224) la consommation humaine et destinØs (cid:224) l(cid:146)exportation. De 200 nanogrammes de PCB par gramme de graisse, cette norme a ØtØ acceptØe par le ComitØ vØtØrinaire permanent europØen


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1516/99 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Malpensan lentokentän melusaaste vuonna 2000.

eurovoc_concepts:
Italy
air traffic
airport
environmental protection
infringement of EU law
noise pollution
principle of proportionality
quality of life
transport infrastructure

text: 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/3 (2000/C 225 E/003) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1516/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Malpensan lentokent(cid:228)n melusaaste vuonna 2000 1. Onko komission ja Malpensan lentokent(cid:228)st(cid:228) vastaavien italialaisviranomaisten v(cid:228)lisess(cid:228) riita-asiassa k(cid:228)sitelty my(cid:246)s er(cid:228)it(cid:228) l(cid:228)heisen asuinalueen yl(cid:228)puolella sijaitsevia reittej(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vien lentokoneiden nousuista ja laskuista syntyv(cid:228)(cid:228) melusaastetta? 2. Mik(cid:228)li on, pystyyk(cid:246) komissio arvioimaan miten paljon el(cid:228)misen laatu n(cid:228)ill(cid:228) asuinalueilla on huonontunut? Ent(cid:228) onko t(cid:228)m(cid:228)n vakavan ongelman ratkaisemiseksi tehty ehdotuksia, joilla asukkaille voitaisiin taata 3. v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimukset t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t elinolosuhteet p(cid:228)iv(cid:228)saikaan ja erityisesti (cid:246)isin? 4. Tarkasteltaessa viel(cid:228) Linaten lentokent(cid:228)lt(cid:228) lennett(cid:228)vien lentojen siirt(cid:228)mist(cid:228) Malpensaan olisiko otet- tava huomioon my(cid:246)s mahdollisesta lentojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kasvusta johtuva todenn(cid:228)k(cid:246)inen melusaasteen lis(cid:228)(cid:228)ntyminen? Onko eurooppalaisessa ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelulains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) EU:lle annettu toimivaltaa melusaastekysy- 5. myksiss(cid:228)? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (21. lokakuuta 1999) Italian viranomaiset veiv(cid:228)t Euroopan tuomioistuimeen komission 16. syyskuuta 1998 antaman p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, jolla komissio vastustaa Italian 5. hein(cid:228)kuuta 1996 ja 13. lokakuuta 1997 antamaa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yst(cid:228) siirt(cid:228)(cid:228) 28. lokakuuta 1998 kaiken muun paitsi Milanon ja Rooman v(cid:228)lisell(cid:228) reitill(cid:228) kulkevan liikenteen Linatesta Malpensaan. Euroopan tuomioistuin piti m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yst(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeuden vastaisena, koska se loukkaa syrjim(cid:228)tt(cid:246)myys- ja suhteellisuusperiaatetta. Italian viranomaiset korvasivat riitautetun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen uudella m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksell(cid:228), joka sallii 34 prosentin eurooppalaisista lennoista kulkevan toistaiseksi edelleen Linaten kautta siihen saakka, kunnes liikenneyhteyksi(cid:228) on parannettu. Ryhtyess(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228)ntyyppisiin toimenpiteisiin j(cid:228)senvaltioiden on noudatettava yhteis(cid:246)n lain kaikkia osia, my(cid:246)s yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)alalla. Yhteis(cid:246) on antanut monia ilma-alusten aiheuttamaa melua koskevia direktiivej(cid:228), joista viimeisin on kansainv(cid:228)lisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteess(cid:228) 16, (toinen painos 1988) olevan I niteen II osan 2 lukuun kuuluvien (cid:228)(cid:228)nt(cid:228) hitaammin lent(cid:228)vien lentokoneiden liikenn(cid:246)imisen rajoittamisesta 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/14/ETY (1), jonka s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaan j(cid:228)senvaltiot eiv(cid:228)t saa 1. huhtikuuta 2002 j(cid:228)lkeen en(cid:228)(cid:228) hyv(cid:228)ksy(cid:228) niin sanottuja 2 luvun mukaisia lentokoneita. Voimassaoleva yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246) sallii j(cid:228)senvaltioiden antavan erityisi(cid:228) toimintas(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelemiseksi yhteis(cid:246)n alueella sijaitsevilla lentokentill(cid:228). Komissiolla ei ole tietoa siit(cid:228), ett(cid:228) Italian viranomaiset olisivat antaneet t(cid:228)llaisia s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksi(cid:228) Milanon lentoasemaj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228). Komissio arvioi kuitenkin parhaillaan yhteis(cid:246)n puitteiden soveltuvuutta ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutuksia koskeviin lentoasemien toimintas(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ihin. Komissio julkistaa aikanaan t(cid:228)m(cid:228)n arvioinnin tuloksen. (1) EYVL L 76, 23. 3. 1992. (2000/C 225 E/004) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1548/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Jalometallien valmistus Komissio teki jo lokakuussa 1993 (cid:129) todettuaan ett(cid:228) kansallisten k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)jen tunnustaminen on mahdo- tonta (cid:129) direktiiviehdotuksen j(cid:228)senvaltioiden jalometallien k(cid:228)sittely(cid:228) koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n yhten(cid:228)ist(cid:228)mi- sest(cid:228) (KOM(93) 322 lopull. ) (1). Nyt ehdotuksesta on kulunut viisi vuotta


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1453/99 från Christa Klaß (PPE-DE) till kommissionen. Kommissionens leveransuppdrag inom sektorn intern logistik.

eurovoc_concepts:
EU expenditure
award of contract
free competition
invitation to tender
small and medium-sized enterprises
supplier

text: C 219 E/2 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 programmet, (cid:246)ver en miljon euro anslagits till st(cid:246)d till k(cid:228)rns(cid:228)kerhetsmyndigheten i Slovenien, s(cid:228)rskilt f(cid:246)r (cid:246)verf(cid:246)ring av metoder och f(cid:246)rfaranden fr(cid:229)n k(cid:228)rns(cid:228)kerhetsorganen i gemenskapen. Tekniskt st(cid:246)d till den slovenska k(cid:228)rns(cid:228)kerhetsmyndigheten f(cid:246)r utv(cid:228)rdering av resultaten av den seismiska analysen av Krskoan- l(cid:228)ggningen planeras ocks(cid:229). (1) KOM(98) 134 slutlig. (2000/C 219 E/002) SKRIFTLIG FR¯GA E-1451/99 fr(cid:229)n Herbert B(cid:246)sch (PSE) till kommissionen (1 september 1999) ˜mne: Finansiering av projekt i Istrien i Italien I Istrien kommer tre projekt att underst(cid:246)djas med medel fr(cid:229)n EU. Tv(cid:229) av dem ber(cid:246)r hamnen i Ischia och ett ber(cid:246)r en h(cid:228)lsok(cid:228)lla i Nitrodi utanf(cid:246)r staden Istrien. Eftersom byggandet (cid:228)nnu inte satt i g(cid:229)ng vill jag st(cid:228)lla f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. I vilken form underst(cid:246)ds dessa projekt av Europeiska unionen? 2. Hur har totalfinansieringen planerats och efter vilken f(cid:246)rdelningsnyckel kommer medlen fr(cid:229)n EU och regionen att anv(cid:228)ndas? 3. Hur l(cid:228)nge kommer det att ta innan dessa projekt blir f(cid:228)rdiga? Kompletterande svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 december 1999) Enligt uppgifter fr(cid:229)n de italienska myndigheterna medfinansieras projekten i fr(cid:229)ga av Europeiska regionala utvecklingsfonden inom ramen f(cid:246)r det operativa programmet (cid:148)Valorizzazione del turismo sostenibile nelle regioni dell(cid:146)obiettivo 1(cid:148) f(cid:246)r innevarande programplaneringsperiod 1994-1999. Ansvaret f(cid:246)r detta programs genomf(cid:246)rande ligger hos turistdepartementet, som lyder under ministerpresidenten. EU-bidraget till varje projekt utg(cid:246)r 50 % av de totala anl(cid:228)ggningskostnaderna, tidsfristen f(cid:246)r utnyttjandet av resurserna genom (cid:229)taganden (cid:228)r den 31 december 1999, och sista dag f(cid:246)r utbetalning (cid:228)r den 31 december 2001. Medfinansieringen av de fyra projekt som avser hamnen p(cid:229) Ischia (cid:228)r 2,5 miljoner euro (4 882 miljoner ITL), och medfinansieringen av projektet som r(cid:246)r utnyttjandet av mineralvattenk(cid:228)llan i Nitrodi (cid:228)r 691 000 euro (1 337 miljoner ITL). Dessa projekt v(cid:228)ntas vara avslutade i december 2000. (2000/C 219 E/003) SKRIFTLIG FR¯GA E-1453/99 fr(cid:229)n Christa Kla(cid:223) (PPE-DE) till kommissionen (1 september 1999) ˜mne: Kommissionens leveransuppdrag inom sektorn intern logistik Kommissionen str(cid:228)var efter att s(cid:228)nka kostnaderna f(cid:246)r den interna materialupphandlingen. Detta sker huvudsakligen genom att det centralt utv(cid:228)ljs n(cid:229)gra f(cid:246)retag som kan komma in med stora anbud samt genom att avtalen ing(cid:229)s p(cid:229) l(cid:229)ng tid. ˜r kommissionen medveten om att detta leder till att sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag utest(cid:228)ngs fr(cid:229)n uppdragstilldelningen och att nya f(cid:246)retag har s(cid:228)mre chanser att komma i (cid:229)tanke f(cid:246)r kommande uppdrag? 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/3 Vilka kriterier till(cid:228)mpar kommissionen vid tilldelningen av uppdrag i samband med den interna materia- lupphandlingen och hur garanteras en fri konkurrens i samband d(cid:228)rmed? Genom vilka mekanismer garanteras det vid uppdragstilldelningen att sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, som ger det st(cid:246)rsta bidraget till syssels(cid:228)ttningsskapandet, inte bli f(cid:246)rf(cid:246)rdelade i j(cid:228)mf(cid:246)relse med st(cid:246)rre f(cid:246)retag? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder vidtar kommissionen f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att det ocks(cid:229) tas h(cid:228)nsyn till andra f(cid:246)retag n(cid:228)r det beh(cid:246)vs material l(cid:228)ngre fram? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 december 1999) Enligt artikel 56 i budgetf(cid:246)rordningen (1) skall kommissionen f(cid:246)lja best(cid:228)mmelserna i direktiven om offentlig upphandling vid ing(cid:229)ende av avtal d(cid:228)r beloppen uppg(cid:229)r till eller (cid:246)verskrider de tr(cid:246)sklar som anges i dessa direktiv. Avtal d(cid:228)r beloppen understiger dessa tr(cid:246)sklar sluts av kommissionen (cid:148). efter det att en anbudsinfordran har utf(cid:228)rdats(cid:148) (j(cid:228)mf(cid:246)r artikel 58. 1 i budgetf(cid:246)rordningen) med till(cid:228)mpning av (cid:148). kriterierna f(cid:246)r urval och tilldelning. i analogi med dem som anges i direktiven. (cid:148) (j(cid:228)mf(cid:246)r artikel 58. 3). Under vissa tr(cid:246)sklar eller p(cid:229) vissa villkor kan dessa avtal ing(cid:229)s genom (cid:148)underhandsavtal(cid:148) eller (cid:148)mot betalning enligt faktura(cid:148) (j(cid:228)mf(cid:246)r artiklarna 59 och 60 i budgetf(cid:246)rordningen). Till(cid:228)mpningen av dessa best(cid:228)mmelser och av principen om icke-diskriminering av anbudsgivare (se artikel 62 i budgetf(cid:246)rord- ningen) kontrolleras av R(cid:229)dgivande kommittØn f(cid:246)r ink(cid:246)p och avtal (n(cid:228)r det g(cid:228)ller avtal d(cid:228)r beloppen (cid:246)verstiger ett belopp som anges i till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifterna f(cid:246)r budgetf(cid:246)rordningen, f(cid:246)r n(cid:228)rvarande 46 000 euro) och av kommissionens styrekonom. F(cid:246)r att en konstlad uppdelning av avtal skall kunna undvikas innefattar best(cid:228)mmelserna i de ovann(cid:228)mnda direktiven bland annat obligatoriska kumulationsregler. Kommissionen str(cid:228)var inte efter att sluta kontrakt med anbudsgivare av en viss storlek. De urvalskriterier (bed(cid:246)mning av de anbuds(cid:246)kandes finansiella och tekniska kapacitet) som anges i direktiven om offentlig upphandling m(cid:229)ste emellertid till(cid:228)mpas, f(cid:246)r att s(cid:228)kerheten i leveranserna till kommissionen skall kunna garanteras. Samtliga anbudss(cid:246)kande behandlas f(cid:246)ljaktligen p(cid:229) samma s(cid:228)tt och m(cid:229)ste l(cid:228)mna de handlingar som kr(cid:228)vs, (cid:228)ven n(cid:228)r det r(cid:246)r sig om stora f(cid:246)retag vars kapacitet (cid:228)r allm(cid:228)nt k(cid:228)nd eller n(cid:228)r den anbudss(cid:246)kande i fr(cid:229)ga (cid:228)r eller har varit en av kommissionens avtalsparter. Kommissionens kriterium f(cid:246)r tilldelning av kontrakt (cid:228)r i de flesta fall (cid:148)det ekonomiskt mest f(cid:246)rdelaktiga anbudet(cid:148), i den mening som avses i de ovann(cid:228)mnda direktiven, bed(cid:246)mt i f(cid:246)rh(cid:229)llande till pris och kvalitet. Den procentuella v(cid:228)gningen av de olika faktorer som beaktas vid kvalitetsbed(cid:246)mningen anges i medde- landet om upphandling eller i specifikationerna. F(cid:246)r att st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga konkurrens skall kunna s(cid:228)kras g(cid:246)rs samtliga avtal d(cid:228)r beloppet uppg(cid:229)r till minst 50 000 euro till f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r ett offentligg(cid:246)rande i S-serien av EGT (meddelande om upphandling eller inbjudan att anm(cid:228)la intresse). Det (cid:228)r ocks(cid:229) m(cid:246)jligt att i samma syfte l(cid:229)ta offentligg(cid:246)ra s(cid:229)dana meddelanden i specialtidskrifter. F(cid:246)r att fr(cid:228)mja st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga deltagande i kommissionens upphandling, framf(cid:246)r allt fr(cid:229)n de sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retagens sida, kan kommissionen underl(cid:228)tta f(cid:246)retagsgruppers deltagande och till(cid:229)ta under- entreprenad fr(cid:229)n avtalsparternas sida. Specifikationerna l(cid:228)mnas ut kostnadsfritt p(cid:229) det spr(cid:229)k som den anbudss(cid:246)kande beg(cid:228)r, f(cid:246)r att denne inte skall (cid:229)dra sig n(cid:229)gra (cid:246)vers(cid:228)ttningskostnader. Anbuden kan givetvis avfattas p(cid:229) n(cid:229)got av gemenskapens elva officiella spr(cid:229)k. Slutligen f(cid:246)rs(cid:246)ker kommissionen dela upp kontrakten i s(cid:229) sm(cid:229) delar som principerna om god f(cid:246)rvaltning och om kostnadseffektivitet medger. (1) EGT L 356, 31. 12. 1977. (2000/C 219 E/004) SKRIFTLIG FR¯GA E-1455/99 fr(cid:229)n David Bowe (PSE) till kommissionen (1 september 1999) ˜mne: Funktionella livsmedel Planerar kommissionen att f(cid:246)resl(cid:229) nya best(cid:228)mmelser om m(cid:228)rkning av det som kallas (cid:148)funktionella livsmedel(cid:148), till exempel det nya margarinet som s(cid:228)nker kolesterolhalten och som Unilever f(cid:246)r n(cid:228)rvarande f(cid:246)rs(cid:246)ker introducera p(cid:229) marknaden?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1397/99 do Deputado Mathieu GROSCH Lika anspråk vid ansökan om förtidspension

eurovoc_concepts:
Belgium
European social policy
Germany
application of EU law
early retirement
retirement conditions
social-security harmonisation

text: C 27 E/44 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/051) PERGUNTA ESCRITA E-1395/99 apresentada por Gerhard Schmid (PSE) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: Gestªo das centrais elØctricas da «(cid:214)sterreichisch-Bayerische Kraftwerke AG» A «(cid:214)sterreichisch-Bayerische Kraftwerke AG» ((cid:214)BK) renunciou (cid:224) gestªo aut(cid:243)noma das suas centrais elØctricas, tendo-a confiado (cid:224) «Grenzkraftwerke GmbH Inn/Donau (GKW)», cujos proprietÆrios sªo a «Bayernwerk Wasserkraft-AG» e a «(cid:214)sterreichisch-Elektrizit(cid:228)tswirtschafts-AG». A transferŒncia da gestªo teve lugar sem a realiza(cid:231)ªo de um concurso pœblico. Uma vez que as empresas visadas sªo maioritariamente propriedade do Estado, pergunta-se (cid:224) Comissªo: 1. Deveria a transferŒncia da gestªo das centrais da (cid:214)BK ter constitu(cid:237)do objecto de concurso pœblico? Em caso afirmativo, por que razªo? Em caso negativo, qual a justifica(cid:231)ªo desse facto? 2. Em caso afirmativo, que ac(cid:231)ªo tenciona a Comissªo empreender? Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (15 de Outubro de 1999) A adjudica(cid:231)ªo de um contrato de presta(cid:231)ªo de servi(cid:231)os pela (cid:214)sterreichisch-Bayerische Kraftwerke AG insere-se no dom(cid:237)nio de aplica(cid:231)ªo da Directiva 93/38/CEE do Conselho, de 14 de Junho de 1993, relativa (cid:224) coordena(cid:231)ªo dos processos de celebra(cid:231)ªo de contratos nos sectores da Ægua, da energia, dos transportes e das telecomunica(cid:231)ıes (1), alterada pela Directiva 98/4/CE do Parlamento Europeu e do Conselho de 16 de Fevereiro de 1998 (2), se se verificarem as seguintes condi(cid:231)ıes: a (cid:214)sterreichisch-Bayerische Kraftwerke AG ((cid:214)BK) deve ser uma entidade adjudicante na acep(cid:231)ªo da directiva e o valor do contrato a adjudicar deve atingir ou ultrapassar o montante do valor-limiar especificado na directiva. Parece estar preenchida a primeira condi(cid:231)ªo: (cid:214)BK Ø uma entidade adjudicante na acep(cid:231)ªo do no 1 do artigo 2o, que exerce uma actividade na acep(cid:231)ªo do no 2 a) ii), que inclui o fornecimento ou a explora(cid:231)ªo de redes de presta(cid:231)ªo de servi(cid:231)os ao pœblico no dom(cid:237)nio da produ(cid:231)ªo, do transporte ou da distribui(cid:231)ªo de electricidade, ou a alimenta(cid:231)ªo dessas redes com electricidade. Todavia, a Comissªo nªo dispıe de informa(cid:231)ıes suficientes que permitam a avalia(cid:231)ªo do valor do contrato. No entanto, no caso da transferŒncia da gestªo aut(cid:243)noma da (cid:214)BK para a Grenzkraftwerke GmbH Inn/Donau (GKW), evocada pelo Senhor Deputado, trata-se de um servi(cid:231)o na acep(cid:231)ªo do Anexo XVI B, categoria 27 (outros servi(cid:231)os) da Directiva 93/38/CEE. O artigo 16o da directiva dispıe que os contratos de presta(cid:231)ªo de servi(cid:231)os serªo celebrados nos termos dos artigos 18o e 24o. Por for(cid:231)a dessas disposi(cid:231)ıes, a entidade adjudicante compromete-se a comunicar (cid:224) Comissªo, por cada contrato adjudicado, no prazo de dois meses a contar da celebra(cid:231)ªo do contrato, os resultados do processo de celebra(cid:231)ªo. Por essa razªo, segundo o parecer da Comissªo, a transferŒncia da gestªo da (cid:214)BK para a Grenzkraftwerke GmbH Inn/Donau nªo tinha obrigatoriamente de ser objecto de um anœncio de concurso pœblico. (1) (2) JO L 199 de 9. 8. 1993. JO L 101 de 1. 4. 1998. (2000/C 27 E/052) PERGUNTA ESCRITA E-1397/99 apresentada por Mathieu Grosch (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: EquivalŒncia das condi(cid:231)ıes requeridas para fins de atribui(cid:231)ªo de reforma antecipada Um cidadªo alemªo domiciliado na BØlgica trabalhou e residiu durante cerca de 12 anos na Alemanha e cerca de 30 anos na BØlgica. Em nenhum dos casos era trabalhador transfronteiri(cid:231)o, porquanto residia no


title: QUESTION ECRITE no 1520/99 de Roberta ANGELILLI Implantation d'une décharge dans la localité d'Aspio (Ancône, Italie)

eurovoc_concepts: relations between the State and the regions


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1499/99 von Hans KRONBERGER Zulassung österreichischer Produkte am italienischen Markt

eurovoc_concepts:
Austria
Italy
commercial vehicle
common commercial policy
market approval

text: C 27 E/98 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/121) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1497/99 von Hans Kronberger (NI) an den Rat (1. September 1999) Betrifft: S(cid:246)ldnerkonzerne In der letzten Zeit mehren sich die Berichte (cid:252)ber S(cid:246)ldnerkonzerne, die in der Regel von Europa aus organisiert sind und vor allem in Afrika, aber auch an anderen Kriegsschaupl(cid:228)tzen agieren. 1. Sind der Kommission diese Vorg(cid:228)nge bekannt? Sieht die Kommission in der Bek(cid:228)mpfung solcher Konzerne eine Aufgabe, die auf Unionsebene zu 2. l(cid:246)sen ist? Hat die Kommission bereits Schritte zur Verhinderung solcher Machenschaften unternommen? Wenn 3. ja, welche? Wenn nein, warum nicht? Antwort (22. Oktober 1999) Der Rat hat die zahlreichen Berichte (cid:252)ber ausl(cid:228)ndische S(cid:246)ldner unterschiedlicher Nationalit(cid:228)ten in L(cid:228)ndern wie der Demokratischen Republik Kongo, Sierra Leone und Angola sowie auf dem Westbalkan zur Kenntnis genommen. Der Rat hat seinen Standpunkt zu ausl(cid:228)ndischen S(cid:246)ldnern insbesondere in seinen Schlu(cid:223)folgerungen vom 2. Juli 1997 (cid:252)ber die Verh(cid:252)tung und L(cid:246)sung von Konflikten in Afrika zum Ausdruck gebracht. In diesen Schlu(cid:223)folgerungen haben sich die Mitgliedstaaten verpflichtet, die M(cid:246)glichkeit weiterer Ma(cid:223)nahmen zu pr(cid:252)fen, durch die ihre B(cid:252)rger davon abgehalten werden k(cid:246)nnen, sich als S(cid:246)ldner an gewaltsamen Konflikten zu beteiligen. (2000/C 27 E/122) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1499/99 von Hans Kronberger (NI) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Zulassung (cid:246)sterreichischer Produkte am italienischen Markt Immer wieder ergeben sich f(cid:252)r (cid:246)sterreichische Hersteller technischer Produkte Probleme beim Export ihrer Waren nach Italien. Verursacht werden diese Probleme durch die zeitliche Verz(cid:246)gerung der Zulassung dieser Produkte am italienischen Markt. (Dies kann de facto eine Verhinderung des Markteintritts f(cid:252)r jene Hersteller bedeuten, die aufgrund ihrer f(cid:252)r (cid:214)sterreich typischen Gr(cid:246)(cid:223)en nicht (cid:252)ber die finanzielle Aus- stattung verf(cid:252)gen, um derart langwierige und teure Verfahren durchzustehen. ) So ist es f(cid:252)r (cid:246)sterreichische Hersteller von G(cid:252)lleanh(cid:228)ngern nur mit unverh(cid:228)ltnism(cid:228)(cid:223)ig hohem Aufwand m(cid:246)glich, f(cid:252)r Italien eine Stra(cid:223)enzulassung f(cid:252)r ihre Produkte zu bekommen. Diese Ma(cid:223)nahme gleicher Wirkung wie mengenm(cid:228)(cid:223)ige Beschr(cid:228)nkungen wirkt sich negativ auf den freien Warenverkehr innerhalb der Union aus. Kann die Kommission folgende Fragen beantworten: 1. Ist der Kommission diese Vorgehensweise bekannt? 2. Hat sie schon Schritte dagegen unternommen, und wenn ja, welche? 3. Oder beabsichtigt sie, dies zu tun?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1429/99 af Dana Scallon (PPE-DE) til Kommissionen. Jernbaneforbindelser i Irland.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
European Regional Development Fund
Ireland
Structural Funds
development plan
less-favoured region
modernisation aid
rail network
rail transport
traffic signs
trans-European network
transport infrastructure
vehicle

text: 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/1 I (Meddelelser) EUROPA-PARLAMENTET BESVAREDE SKRIFTLIGE FORESP(cid:216)RGSLER (2000/C 225 E/001) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1429/99 af Dana Scallon (PPE-DE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Jernbaneforbindelser i Irland Der er i det vestlige Irland behov for moderne jernbaneforbindelser, s(cid:229)ledes at tiltag af social, erhvervs- og turistm(cid:230)ssig karakter kan medvirke til at afhj(cid:230)lpe affolkning og skabe fornyet łkonomisk aktivitet. Hvilken rolle spiller behovet for jernbaneforbindelser i det vestlige Irland i Europa-Kommissionens stategi for jernbaneforbindelser i Irland og i Europa? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (18. oktober 1999) I henhold til artikel 154 (tidl. artikel 129 B) i EF-traktaten bidrager F(cid:230)llesskabet til oprettelse og udvikling af transeurop(cid:230)iske transportnet og tilgodeser nłdvendigheden af at skabe forbindelse mellem p(cid:229) den ene side łomr(cid:229)der, indlandsomr(cid:229)der og randomr(cid:229)der og p(cid:229) den anden side F(cid:230)llesskabets centrale omr(cid:229)der. Denne m(cid:229)ls(cid:230)tning fremg(cid:229)r af Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om F(cid:230)llesskabets retningslinjer for udvikling af de transeurop(cid:230)iske transportnet (1). F(cid:230)llesskabet har erkendt den strategiske betydning af jernbaneforbindelserne i den vestlige del af Irland i og med, at man i bilag I til retningslinjerne har identificeret de konventionelle jernbaneforbindelser mellem Sligo, Tralee, Galway og Limerick som v(cid:230)rende en del af det transeurop(cid:230)iske transportnet. EU-finansiering af transportinfrastruktur har i de seneste fem (cid:229)r v(cid:230)ret centreret om projekter vedrłrende transeurop(cid:230)iske hovedruter og knudepunkter inden for alle transportformer. For jernbanernes vedkom- mende har dette betydet omfattende investeringer i infrastruktur, is(cid:230)r skinnelegemer og signaler. I det vestlige Irland finansieres 50 % af omkostningerne p(cid:229) i alt 30 mio. £ til udskiftning af skinnerne p(cid:229) Galway- og Sligo-linjerne af F(cid:230)llesskabet, ligesom det er tilf(cid:230)ldet med 85 % af omkostningerne p(cid:229) i alt 4 mio. £ til ops(cid:230)tning af nye signaler. Disse infrastrukturforbedringer suppleres med anskaffelse af nyt rullende materiel (dieseldrevne lokomo- tiver og vogne), som ligeledes stłttes via strukturfondene, hvilket vil betyde stłrre komfort og sikkerhed for de rejsende. Det meste af det vestlige Irland (Border, Midlands and Western Region) vil fortsat modtage finansiel stłtte fra Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling (EFRU) under m(cid:229)l nr. 1 i tidsrummet 2000-2006. Den irske regering er i gang med at udarbejde den nationale udviklingsplan, der skal denne grundlag for forhandlingerne med Kommissionen om anvendelsen af strukturfondsmidlerne i 2000-2006. Utvivlsomt vil infra-strukturinvesteringerne v(cid:230)re blandt de hłjst prioriterede under n(cid:230)ste finansieringsrunde inden for struktur- og samhłrighedsfondene med henblik p(cid:229) at forbedre det vestlige Irlands relative stilling. (1) EFT L 228 af 9. 9. 1996


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1496/99 do Deputado Richard HOWITT Budgetpost B7-651

eurovoc_concepts:
EU policy
code of conduct
development policy
type of business

text: 29. 1. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 27 E/97 (2000/C 27 E/119) PERGUNTA ESCRITA P-1493/99 apresentada por Eryl McNally (PSE) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: Reactor termonuclear experimental internacional (ITER) Qual a situa(cid:231)ªo actual do ITER (reactor termonuclear experimental internacional)? Os parceiros ainda se encontram empenhados no projecto? Resposta dada pela ComissÆria Cresson em nome da Comissªo (6 de Setembro de 1999) O projecto de engenharia do ITER estÆ a ser realizado no quadro do acordo relativo (cid:224)s actividades de projecto de engenharia (EDA), cuja vigŒncia foi prolongada atØ Julho de 2001. Os trabalhos foram recentemente reorientados, com o objectivo de reduzir os custos de constru(cid:231)ªo para 50 % da estimativa inicial (ou seja, cerca de 3 300 milhıes de euros) e, portanto, de reduzir os objectivos tecnol(cid:243)gicos, sem no entanto p(cid:244)r em causa o cumprimento da missªo global definida para o programa. O novo projecto beneficiou dos progressos realizados atØ ao momento no quadro do projecto EDA nos dom(cid:237)nios da F(cid:237)sica e das tecnologias. O estudo referente ao esbo(cid:231)o do projecto do novo dispositivo estarÆ dispon(cid:237)vel no final do ano. De entre os parceiros do ITER, a Comunidade (com participa(cid:231)ªo su(cid:237)(cid:231)a e canadiana), o Japªo e a Rœssia continuam empenhados na realiza(cid:231)ªo das actividades ITER EDA. Os Estados Unidos (cid:129) que se retiraram definitivamente do projecto em Julho de 1999 (cid:129) estªo actualmente a rever a estratØgia do seu programa cient(cid:237)fico para a energia de fusªo. (2000/C 27 E/120) PERGUNTA ESCRITA P-1496/99 apresentada por Richard Howitt (PSE) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1999) Objecto: Rubrica or(cid:231)amental B7-651 O artigo B7-651 do or(cid:231)amento, «Coordena(cid:231)ªo da pol(cid:237)tica de desenvolvimento: avalia(cid:231)ªo dos resultados da ajuda comunitÆria, ac(cid:231)ıes de acompanhamento e inspec(cid:231)ªo», inclui a seguinte observa(cid:231)ªo: «Esta dota(cid:231)ªo destina-se tambØm ao financiamento da elabora(cid:231)ªo de um estudo sobre as normas e c(cid:243)digos de conduta da Uniªo Europeia para empresas em pa(cid:237)ses do terceiro mundo, na sequŒncia do forte interesse manifestado por este assunto pela indœstria, os sindicatos e a sociedade civil». Pode a Comissªo apresentar informa(cid:231)ıes actualizadas sobre as medidas tomadas perante o desejo do Parlamento de que fosse realizado esse estudo? EstÆ a Comissªo a realizar o estudo a n(cid:237)vel interno ou por adjudica(cid:231)ªo via concurso externo? Resposta dada pelo ComissÆrio Nielson em nome da Comissªo (6 de Outubro de 1999) A Comissªo encontra-se inteiramente a par da resolu(cid:231)ªo do Parlamento mediante a qual se propıem determinadas iniciativas no que se refere a normas e c(cid:243)digos de conduta da Uniªo Europeia para empresas em pa(cid:237)ses do terceiro mundo, bem como do interesse manifestado pelo Parlamento no sentido da realiza(cid:231)ªo de um estudo na matØria atravØs da rubrica or(cid:231)amental B7-6. Conforme Ø do conhecimento do Senhor Deputado, a rubrica or(cid:231)amental em questªo encontra-se essencialmente afectada (cid:224) avalia(cid:231)ªo dos programas de coopera(cid:231)ªo com os pa(cid:237)ses em desenvolvimento financiados pela Comissªo (avalia(cid:231)ıes intercalares, avalia(cid:231)ıes finais, avalia(cid:231)ıes globais e sectoriais). Dada a complexidade do estudo proposto, Ø necessÆrio proceder a um amplo processo de consulta entre as diferentes partes interessadas, por forma a definir os objectivos do estudo e a elaborar termos de referŒncia pormenorizados. Tendo em conta a import(cid:226)ncia do assunto, a Comissªo organizou o ano passado diversos encontros dedicados (cid:224) questªo dos c(cid:243)digos de conduta ligados ao respeito pelos direitos sociais. A Comissªo tenciona prosseguir com este tipo de encontros e favorecer o interc(cid:226)mbio de informa(cid:231)ıes e de experiŒncias entre as diversas personalidades interessadas no desenvolvimento de tais c(cid:243)digos. Tais encontros e interc(cid:226)mbios constituem um elemento essencial no sentido da realiza(cid:231)ªo de uma anÆlise do conteœdo das prÆticas desenvolvidas na Europa


title: Komission asetus (EY) N:o 1892/1999, annettu 1 päivänä syyskuuta 1999, tuontitullien vahvistamisesta riisialalla

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

text: L 232/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 2. 9. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1892/1999, annettu 1 päivänä syyskuuta 1999, tuontitullien vahvistamisesta riisialalla EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2072/98 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 sovel- tamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä riisialan tuon- titullien osalta 29 päivänä heinäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1503/96 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2831/98 (4), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo, että 1) asetuksen (EY) N:o 3072/95 11 artiklassa säädetään, että tuotaessa mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettuja tuotteita kannetaan yhteisen tullitariffin mukaiset tullit; kyseisen artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta tuontitulli on kuitenkin yhtä suuri kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventio- hinta, jota on korotettu tietyllä prosenttimäärällä sen mukaan, onko kysymys esikuoritusta tai kokonaan ja josta on vähennetty tuotantohinta; hiotusta riisistä, tämä tulli ei kuitenkaan saa ylittää yhteisen tullitariffin tullien määriä, 2) asetuksen (EY) N:o 3072/95 12 artiklan 3 kohdan lasketaan kyseisen tuotteen mukaan cif-tuontihinnat 3) 4) 5) 6) maailmanmarkkinoiden tai yhteisön tuontimarkkinoiden edustavien hintojen perusteella, asetuksessa (EY) N:o 1503/96 vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 3072/95 soveltamista koskevat yksityiskoh- taiset säännöt riisialan tuontitullien osalta, tuontitulleja sovelletaan uusien tullien vahvistamisen jos voimaantuloon asti; ne jäävät myös voimaan, seuraavaa kausittaista vahvistamista edeltävien kahden viikon aikana ei ole käytettävissä asetuksen (EY) N:o 1503/96 5 artiklassa säädetystä viitelähteestä saatavaa noteerausta, tuontitullĳärjestelmän moitteettoman toiminnan vuoksi olisi tullien laskemisessa käytettävä kelluvien valuuttojen osalta viiteajanjakson aikana markkinakursseja, ja asetuksen (EY) N:o 1503/96 soveltamisesta seuraa, että tuontitullit vahvistetaan tämän asetuksen liitteiden mukaisesti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 3072/95 11 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut tuontitullit riisialalla vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I liitteessä II annettujen tekĳöiden perusteella. Tämä asetus tulee voimaan 2 päivänä syyskuuta 1999. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 1 päivänä syyskuuta 1999. Komission puolesta Neil KINNOCK Komission jäsen (1) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (2) EYVL L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (3) EYVL L 189, 30. 7. 1996, s. 71. (4) EYVL L 351, 29. 12. 1998, s. 25. 2. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 232/17 LIITE I Riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien tuontitullit (EUR/t) CN-koodi 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Kolmannet maat (muut kuin AKT-valtiot ja Bangladesh) (3) AKT-valtiot (1) (2) (3) Bangladesh (4) Basmati Intia ja Pakistan (6) Tuontimaksut (5) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 168,39 168,39 168,39 211,47 168,39 168,39 168,39 211,47 372,05 372,05 372,05 (7) 372,05 372,05 372,05 (7) 372,05 372,05 372,05 (7) 372,05 372,05 372,05 (7) (7) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 54,60 54,60 54,60 69,67 54,60 54,60 54,60 69,67 117,82 117,82 117,82 146,86 117,82 117,82 117,82 146,86 117,82 117,82 117,82 146,86 117,82 117,82 117,82 146,86 45,38 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 79,86 79,86 79,86 101,39 79,86 79,86 79,86 101,39 171,12 171,12 171,12 212,59 171,12 171,12 171,12 212,59 171,12 171,12 171,12 212,59 171,12 171,12 171,12 212,59 (7) 0,00 0,00 Egypti (8) 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 126,29 126,29 126,29 158,60 126,29 126,29 126,29 158,60 279,04 279,04 279,04 341,25 279,04 279,04 279,04 341,25 279,04 279,04 279,04 341,25 279,04 279,04 279,04 341,25 105,00 (1) AKT-valtioista peräisin olevan riisin tuonnista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1706/98 (EYVL L 215, 1. 8. 1998, s. 12) sekä komission asetuksen (EY) N:o 2603/97, sellaisena kuin se on muutettuna, (EYVL L 351, 23. 12. 1997, s. 22), soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. (2) Asetuksen (ETY) N:o 1706/98 mukaisesti maksuja ei sovelleta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista peräisin oleviin ja suoraan Réunionin merentakaiseen departementtiin tuotaviin tuotteisiin. (3) Réunionin merentakaiseen departementtiin tuotavalta riisiltä kannettava maksu määritellään asetuksen (EY) N:o 3072/95, 11 artiklan 3 kohdassa. (4) Bangladeshistä peräisin olevan riisin, lukuun ottamatta rikkoutuneita riisinjyviä (CN-koodi 1006 40 00), tuontiin sovelletaan maksua neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3491/90 (EYVL L 337, 4. 12. 1990, s. 1) ja komission asetuksessa (ETY) N:o 862/91 (EYVL L 88, 9. 4. 1991, s. 7), sellaisena kuin se on muutettuna, määritellyn järjestelmän mukaisesti. (5) MMA:ista peräisin olevien tuotteiden tuonti vapautetaan maksusta neuvoston päätöksen 91/482/ETY (EYVL L 263, 19. 9. 1991, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna, 101 artiklan 1 kohdan mukaisesti. (6) Intiasta ja Pakistanista peräisin olevaan esikuorittuun Basmati-lajikkeen riisiin sovelletaan 250 EUR alennusta tonnilta [asetuksen (EY) N:o 1503/96 4 a artikla, sellaisena kuin se on muutettuna]. (7) Tuontitulli vahvistettu yhteisessä tullitariffissa. (8) Egyptistä peräisin olevan ja sieltä yhteisön alueelle tulevan riisin tuonnista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2184/96 (EYVL L 292, 15. 11. 1996, s. 1) sekä kommission asetuksen (EY) N:o 196/97 (EYVL L 31, 1. 2. 1997, s. 53), soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. L 232/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 2. 9. 1999 LIITE II Tuontitullien laskeminen riisialalla 1. Tuontitulli (EUR/t) (1) 211,47 455,00 168,39 372,05 (1) Paddy- eli raakariisi Indica-riisi Japonica-riisi Esikuorittu Hiottu Esikuorittu Hiottu Rikkoutuneet riisinjyvät 2. Laskuperusteet: a) Cif ARAG -hinta (EUR/t) b) FOB-hinta (EUR/t) c) Merirahti (EUR/t) d) Alkuperä (1) Tuontitulli vahvistettu yhteisessä tullitariffissa. — — — — 325,56 284,91 392,51 424,54 — — — — 364,14 396,17 28,37 28,37 USDA USDA Toimija Toimija — — — —


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1489/99 von Brian CROWLEY Von Bürocomputern ausgehende Strahlung

eurovoc_concepts:
EU policy
electromagnetic interference
health policy
micro-computer

text: C 27 E/94 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 29. 1. 2000 Antwort von Frau de Palacio Im Namen der Kommission (7. Oktober 1999) Bei der Entwicklung des transeurop(cid:228)ischen Verkehrsnetzes geht es darum, ein auf den bestehenden Binnenwasserstra(cid:223)en aufbauendes geschlossenes, kompatibles, (cid:246)konomisches und umweltfreundliches Bin- nenwasserstra(cid:223)ennetz zu entwickeln, damit die Binnenschiffahrt ihre Rolle als kosteng(cid:252)nstiger, sicherer und umweltfreundlicher Verkehrstr(cid:228)ger erf(cid:252)llen kann. Die Binnenwasserstra(cid:223)e spielt nicht nur eine wichtige Rolle im Transportwesen, sondern auch in den Bereichen Flu(cid:223)personenschiffahrt, Raumplanung, Wasserwirtschaft (Bew(cid:228)sserung, Trinkwasser und Erhal- tung des Grundwasserspiegels) sowie (cid:132)Kulturerbe(cid:147) (Canal du Midi in Frankreich, Schiffshebewerke auf dem Canal du Centre in Belgien). All dies sind Bereiche, die die Kommission bei ihren (cid:220)berlegungen ber(cid:252)ck- sichtigt, wie zum Beispiel Fragen zur Abgeltung der Wegebenutzung. In diesem Zusammenhang verfolgt die Kommission aufmerksam die Ergebnisse diverser Veranstaltungen, die die Rolle der Binnenwasserstra(cid:223)e n(cid:228)her beleuchten. Dazu z(cid:228)hlt auch die World Canals Conference. (2000/C 27 E/115) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1489/99 von Brian Crowley (UEN) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Von B(cid:252)rocomputern ausgehende Strahlung Wie der Kommission bekannt sein d(cid:252)rfte, ist das am Computer arbeitende B(cid:252)ropersonal neuesten Forschungen zufolge Strahlungen ausgesetzt, die gesundheitssch(cid:228)dliche Wirkungen haben k(cid:246)nnen. Es soll jedoch ein neuartiges Ger(cid:228)t (cid:252)ber den Computerbildschirmen installiert werden k(cid:246)nnen, das diese Strahlung auffangen kann. Wie gedenkt die Kommission daher auf die Erkenntnis zu reagieren, da(cid:223) magnetische Felder niederer Frequenz f(cid:252)r mehr als ein Drittel der F(cid:228)lle des (cid:132)Sick-Building-Syndrom(cid:147) (Syndrom krankmachender Geb(cid:228)ude) verantwortlich sind? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (16. September 1999) Im Juni 1998 hat die Kommission einen Vorschlag f(cid:252)r eine Empfehlung des Rates (1) zur Begrenzung der Exposition der Bev(cid:246)lkerung gegen(cid:252)ber elektromagnetischen Feldern vorgelegt. Diese wurde vom Rat am 8. Juni 1999 angenommen (2). In dem Text wurde die wissenschaftliche Stellungnahme der Internationalen Kommission f(cid:252)r den Schutz vor nichtionisierender Strahlung ber(cid:252)cksichtigt, der sich der Wissenschaftliche Lenkungsausschu(cid:223) der Kommission angeschlossen hat. Die Ergebnisse derzeitiger und k(cid:252)nftiger Forschungen in diesem Bereich werden im Rahmen des im Text vorgesehenen Berichterstattungsverfahrens ber(cid:252)cksichtigt. (1) KOM(1999) 247 endg. (2) ABl. L 199 vom 30. 7. 1999. (2000/C 27 E/116) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1490/99 von Pat Gallagher (UEN) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: Die neue Gemeinschaftsinitiative EQUAL Nach den neuen Vorschl(cid:228)gen f(cid:252)r die Strukturfonds sollen die Initiativen ADAPT und EMPLOYMENT durch eine einzige Initiative mit der Bezeichnung EQUAL ersetzt werden


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1518/99 do Deputado Roberta ANGELILLI Ytterligare klargöranden om Cartiere Milani och privatiseringen

eurovoc_concepts:
European social policy
Italy
collective dismissal
control of State aid
industrial restructuring
infringement procedure (EU)
labour law
printing
privatisation


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1498/99 von Hans Kronberger (NI) an die Kommission. Söldnerkonzerne.

eurovoc_concepts:
international conflict
mercenary

text: C 170 E/24 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 6. 2000 ner der gemeinsamen Absichtserkl(cid:228)rung. Die Arbeiten an einem Entwurf f(cid:252)r eine gemeinsame Absichtser- kl(cid:228)rung f(cid:252)r Korridor VIII stehen kurz vor dem Abschlu(cid:223), und der Entwurf wird im Herbst 1999 unterzeichnet. Die Vorarbeiten f(cid:252)r eine gemeinsame Absichtserkl(cid:228)rung f(cid:252)r Korridor X wurden durch die politisch schwierige Lage in der Region und die Kosovo-Krise f(cid:252)r einige Monate verz(cid:246)gert. Der Kommis- sion liegen keine Informationen vor, da(cid:223) die Einrichtung von Korridor X zu Lasten von Korridor VIII forciert wird. In der n(cid:228)chsten Zeit werden die Korridore auf dem Balkan, einschlie(cid:223)lich der Korridore VIII und X voraussichtlich im Rahmen des am 10. Juni 1999 geschlossenen Stabilit(cid:228)tspakts f(cid:252)r S(cid:252)dosteuropa eingerichtet, zu dem die Kommission ebenfalls einen aktiven Beitrag leisten wird. Die Einrichtung von Korridoren zur Einbeziehung der betroffenen L(cid:228)nder in die erweiterten trans- europ(cid:228)ischen Netze ist Teil der derzeitigen Gemeinschaftsstrategie f(cid:252)r den Proze(cid:223) der Stabilisierung und Assoziierung dieser Region. F(cid:252)r die F(cid:246)rderung der Korridore VIII und X wurde bisher im Rahmen des PHARE-Programms eine Unterst(cid:252)tzung durch die Gemeinschaft gew(cid:228)hrt. Kroatien und die F(cid:246)derative Republik Jugoslawien sind jedoch auf dem Balkan im Rahmen dieses Programms bisher nicht f(cid:246)rderungs- f(cid:228)hig. F(cid:252)r den Stra(cid:223)enkorridor VIII hat PHARE in Albanien zwischen 1994 und 1997 zur Verbesserung einer Reihe von Streckenabschnitten, einschlie(cid:223)lich einer Verbreiterung von Stra(cid:223)en, dem Bau neuer Br(cid:252)cken und der Erneuerung der Stra(cid:223)enbel(cid:228)ge, 60,6 MEuro aufgewandt. Gleichzeitig belief sich der PHARE-Beitrag f(cid:252)r die Sanierung des Hafens von D(cid:252)rres auf 3,6 MEuro. In Bulgarien wurden einige Streckenabschnitte des nationalen Stra(cid:223)ennetzes saniert, einschlie(cid:223)lich einiger Streckenabschnitte entlang Korridor VIII. Der PHARE-Beitrag belief sich auf insgesamt 40 MEuro. Auf dem Stra(cid:223)enkorridor X wurden im Rahmen des PHARE-Programms in der Ehemaligen Jugoslawischen Republik Mazedonien 1996 und 1997 Projekte f(cid:252)r die Grenz(cid:252)bergangstellen Bogorodica und Medzitlija mit 6 MEuro unterst(cid:252)tzt. Ferner wurde die Modernisierung des Stra(cid:223)enabschnitts zwischen Demir Kapija und der griechischen Grenze von PHARE mit 11 MEuro bezuschu(cid:223)t. Zur Verbesserung von Stra(cid:223)enab- schnitten auf den Korridoren VIII und X wurde ebenfalls ein Darlehen der Europ(cid:228)ischen Investitionsbank (EIB) in H(cid:246)he von 12 MEuro bereitgestellt. in H(cid:246)he von 70 MEuro und einem Zinszuschu(cid:223) der Gemeinschaft (2000/C 170 E/024) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1498/99 von Hans Kronberger (NI) an die Kommission (1. September 1999) Betrifft: S(cid:246)ldnerkonzerne In der letzten Zeit mehren sich die Berichte (cid:252)ber S(cid:246)ldnerkonzerne, die in der Regel von Europa aus organisiert sind und vor allem in Afrika, aber auch an anderen Kriegsschaupl(cid:228)tzen agieren. 1. Sind der Kommission diese Vorg(cid:228)nge bekannt? Sieht die Kommission in der Bek(cid:228)mpfung solcher Konzerne eine Aufgabe, die auf Unionsebene zu 2. l(cid:246)sen ist? Hat die Kommission bereits Schritte zur Verhinderung solcher Machenschaften unternommen? Wenn 3. ja, welche? Wenn nein, warum nicht? Antwort von Herrn Nielson im Namen der Kommission (7. Oktober 1999) Der Kommission sind Berichte (cid:252)ber S(cid:246)ldnerkonzerne, die in Afrika und an anderen Kriegsschaupl(cid:228)tzen agieren, bekannt, und sie ist dar(cid:252)ber besorgt. Sie ist der Meinung, da(cid:223) die internationale Gemeinschaft nach wirksamen Ma(cid:223)nahmen suchen sollte, um dieser Entwicklung zu begegnen, und nimmt die Arbeit der Vereinten Nationen auf diesem Gebiet mit Interesse zur Kenntnis. in denen solche Konzerne ihren Sitz in einem Nach Auffassung der Kommission sind in den F(cid:228)llen, Mitgliedstaat haben oder Staatsangeh(cid:246)rige eines Mitgliedstaates anwerben, in erster Linie die Beh(cid:246)rden dieses Staates f(cid:252)r die notwendigen Ma(cid:223)nahmen zust(cid:228)ndig, zu denen unter Umst(cid:228)nden auch die Be- k(cid:228)mpfung dieser Konzerne geh(cid:246)rt


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1407/99 af Mary BANOTTI Tillæg til rejseomkostninger for personer, der rejser alene

eurovoc_concepts:
EU law
discriminatory price
one person household
package travel

text: C 27 E/52 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 29. 1. 2000 Kommissionen vil dog gerne p(cid:229)pege, at Irlands ratificering af CITES ikke i sig selv automatisk vil fłre til, at F(cid:230)llesskabet bliver CITES-medlemsstat. Dette afh(cid:230)nger igen af ratifikationen af en (cid:230)ndring til konventio- nens tekst, som en r(cid:230)kke andre CITES-medlemsstater har f(cid:229)et indfłjet. Kommissionen arbejder aktivt med dette spłrgsm(cid:229)l med de p(cid:229)g(cid:230)ldende CITES- medlemsstater. P(cid:229) den positive side har Kommissionen forst(cid:229)et, at der for nylig er kommet et lovudkast p(cid:229) bordet i det irske parlament (med sigte p(cid:229) at (cid:230)ndre Irlands »Wildlife Act« fra 1976), hvilket skal głre det ud for et ratificeringsinstrument. Det forventes, at denne lovgivning vil kunne vedtages i lłbet af de kommende m(cid:229)neder. Og det er Kommissionens h(cid:229)b, at det (cid:230)rede medlems problem herigennem vil blive behłrigt behandlet. (1) (2) Parlamentets forhandlinger ( februar 1999). EFT L 61 af 3. 3. 1997. (2000/C 27 E/060) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1407/99 af Mary Banotti (PPE-DE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Till(cid:230)g til rejseomkostninger for personer, der rejser alene Kan Kommissionen oplyse, hvorvidt de till(cid:230)g der l(cid:230)gges til rejseomkostningerne for personer, der rejser alene, er i modstrid med EU(cid:146)s lovgivning? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (19. oktober 1999) Der findes ingen s(cid:230)rlig f(cid:230)llesskabslovgivning om till(cid:230)g for personer, der rejser alene. R(cid:229)det vedtog i juni 1990 direktiv 90/314/E(cid:216)F (1) om pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure, hvis form(cid:229)l det var at tiln(cid:230)rme medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om s(cid:229)danne rejser, der s(cid:230)lges eller udbydes til salg p(cid:229) F(cid:230)llesskabets omr(cid:229)de. Direktivet blev udarbejdet for at beskytte forbrugere, der kłber pakkerejser i F(cid:230)llesskabet. I artikel 2 defineres under 4) forbrugeren som en person, der kłber eller erkl(cid:230)rer sig villig til at kłbe en pakkerejse (»hovedkontrahenten«), eller enhver person, i hvis navn hovedkontrahenten forpligter sig til at kłbe pakkerejsen (»de łvrige modtagere«), eller enhver person, til hvilken hovedkontrahenten eller en af de łvrige modtagere overdrager pakkerejsen (»overtageren«). F(cid:230)llesskabets retsakt głr ikke forskel p(cid:229) de rejsende med udgangspunkt i, om de rejser alene eller ej, og bestemmelserne g(cid:230)lder for alle. Generelt set fłlger af markedsmekanismerne en »hłjere pris for personer, der rejser alene« med den begrundelse, at de for(cid:229)rsager hłjere rejseomkostninger. (1) EFT L 158 af 23. 6. 1990. (2000/C 27 E/061) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1408/99 af Mary Banotti (PPE-DE) til Kommissionen (1. september 1999) Om: Muligheder for jobdeling Som det er Kommissionen bekendt, er det inden for det offentlige tilladt at dele en stilling, og denne mulighed skal, s(cid:229) vidt det kan lade sig głre, komme personer, som har ansłgt herom, til gode. En s(cid:229)dan forpligtelse findes imidlertid ikke p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt i den private sektor. Kan Kommissionen oplyse, om det overvejes at indfłre EU-direktiver, som (cid:229)bner mulighed for obligatorisk jobdeling i den private sektor?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1389/99 dell'on. Klaus-Heiner LEHNE Discriminazione dei cittadini UE nella Repubblica federale di Germania

eurovoc_concepts:
Germany
building industry
infringement of EU law
tax harmonisation

text: 29. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 27 E/37 necessari per raggiungere questo obiettivo, compresa la definizione delle modalit(cid:224) per l(cid:146)inclusione nell(cid:146)Unione di quelle funzioni dell(cid:146)UEO che saranno necessarie all(cid:146)UE per far fronte alle sue nuove responsabilit(cid:224) nell(cid:146)ambito dei compiti di Petersberg. L(cid:146)obiettivo perseguito Ł l(cid:146)adozione delle necessarie decisioni entro la fine del 2000. La Presidenza dell(cid:146)UE presenter(cid:224) una relazione sullo stato di avanzamento dei lavori al Consiglio europeo di Helsinki. 3. L(cid:146)Onorevole Parlamentare certamente ricorda che fra gli obiettivi della politica estera e di sicurezza comune l(cid:146)articolo 11 del TUE annovera il mantenimento della pace e il rafforzamento della sicurezza internazionale, conformemente ai principi della Carta delle Nazioni Unite. Il Consiglio europeo di Colonia ha ribadito questo principio. Il Consiglio europeo ha chiaramente mirato a rafforzare la politica estera e di sicurezza comune dotandola degli strumenti necessari per adempiere ai suoi compiti di gestione delle situazioni di crisi. Altrettanto chiaramente il Consiglio europeo non ha discusso la questione della difesa collettiva degli Stati membri; nelle sue conclusioni, infatti, rammenta che la NATO resta il fondamento della difesa collettiva dei suoi membri e non della politica dell(cid:146)Unione. (2000/C 27 E/042) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1385/99 di Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Discriminazione ai danni di imprese olandesi sulla base della legislazione fiscale tedesca 1. Sa la Commissione che il Bundesrat tedesco ha approvato, il 19 marzo 1999, una proposta di legge per una nuova legislazione fiscale che comprende anche i paragrafi 7 e 8 dell(cid:146)articolo 50a) della legge concernente l(cid:146)imposta sul reddito (Einkommensteuergesetz)? 2. E(cid:146) vero che tale regolamentazione impone ai committenti delle imprese straniere che effettuano lavori in Germania (eventualmente come subappaltatori) di trattenere il 25 % dell(cid:146)importo lordo convenuto, per versamenti fiscali? Conviene la Commissione che, in conseguenza di tale misura, le imprese straniere saranno riluttanti 3. ad accettare contratti in Germania, ci(cid:242) che rappresenta un ostacolo alla libera circolazione delle persone, dei beni e dei servizi? Qual Ł la posizione della Commissione in merito a tale regolamentazione e alla sua ammissibilit(cid:224) e 4. quali misure, se del caso, intende essa adottare? (2000/C 27 E/043) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1389/99 di Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) alla Commissione (1o settembre 1999) Oggetto: Discriminazione dei cittadini UE nella Repubblica federale di Germania Con decorrenza del 1o aprile nella Repubblica federale di Germania Ł stata modificata la legge sull(cid:146)impo- sizione dei redditi. A norma dell(cid:146)articolo 50 a, paragrafo 7 di tale legge, i committenti tedeschi che si rivolgono ad appaltatori stranieri, fra cui anche a cittadini o imprese UE, sono obbligati a corrispondere solo del 75 % della retribuzione salariale pattuita e a versare il restante 25 % direttamente all(cid:146)Ufficio tributario tedesco (Finanzamt) a copertura di eventuali debiti tributari delle imprese straniere. Tale normativa comporta una discriminazione degli appaltatori di altri Stati UE. Pu(cid:242) a tale riguardo la Commissione far sapere: 1. Come giudica essa queste nuove disposizioni del legislatore tedesco? 2. Quali iniziative intende essa assumere contro tali disposizioni discriminatorie di altri cittadini UE?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1533/99 του Erik MEIJER νιση μεταχείριση εκκλησιαστικών κοινοτήτων εκ μέρους εθνικής αρχής (Μάρτυρες του Ιεχωβά στη Γαλλία)

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU policy - national policy
France
religious discrimination


title: PREGUNTA ESCRITA P-1494/99 de Olivier Dupuis (TDI) a la Comisión. Albania: ejes de comunicación 8 y 10.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU aid
EU programme
Greece
Western Balkans
trans-European network
transport network

text: 20. 6. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 170 E/23 El Consejo ha hecho hincapiØ reiteradamente ante Turqu(cid:237)a, y continuarÆ haciØndolo, sobre la necesidad de que este pa(cid:237)s contribuya positivamente a la soluci(cid:243)n del problema chipriota. El Consejo espera que los pa(cid:237)ses con vocaci(cid:243)n europea cooperen con Øl en sus prioridades principales, siendo una de ellas la adhesi(cid:243)n de Chipre a la UE y la soluci(cid:243)n del problema chipriota. Desgraciadamente, desde el Consejo Europeo de Luxemburgo, Turqu(cid:237)a ha estado bloqueando el diÆlogo pol(cid:237)tico con la Uni(cid:243)n sobre algunos temas delicados, incluido el de Chipre. No obstante, a ra(cid:237)z de los terremotos producidos en Turqu(cid:237)a y Grecia y de la mejora de las relaciones bilaterales greco-turcas, el clima de las relaciones entre la UE y Turqu(cid:237)a ha mejorado, esperando que tambiØn haya preparado el terreno para el diÆlogo sobre Chipre. El Consejo no comparte la opini(cid:243)n expresada por Su Seæor(cid:237)a de que una conferencia internacional sobre el Medio Oriente podr(cid:237)a ser benØfica en el caso de Chipre. (2000/C 170 E/023) PREGUNTA ESCRITA P-1494/99 de Olivier Dupuis (TDI) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1999) Asunto: Albania: ejes de comunicaci(cid:243)n 8 y 10 De acuerdo con informaciones procedentes de Albania, se confirma al parecer un proyecto que dar(cid:237)a prioridad a la realizaci(cid:243)n del «eje 10», v(cid:237)a de comunicaci(cid:243)n entre Grecia y Montenegro a travØs de Albania, en detrimento de la realizaci(cid:243)n, considerada hasta ahora prioritaria, del «eje 8», v(cid:237)a de comunicaci(cid:243)n entre el Sur de Italia, Durres, Pristina, Skopje, Sof(cid:237)a y, por lo tanto, tambiØn entre Albania y Kosovo y entre Albania y Macedonia, Bulgaria y Rumania. ¿Dispone la Comisi(cid:243)n de informaci(cid:243)n adicional sobre este tema? ¿Es consciente la Comisi(cid:243)n de los graves riesgos que traer(cid:237)a aparejados la realizaci(cid:243)n de un proyecto de estas caracter(cid:237)sticas, tanto para la estabilidad de toda la regi(cid:243)n y de la Repœblica de Albania como para el desarrollo global de las relaciones entre la UE por un lado y Albania, Macedonia y Kosovo por otra? ¿Puede asimismo facilitar la Comisi(cid:243)n informaci(cid:243)n y datos sobre la fase en que se encuentra, con los posibles retrasos y su correspondiente explicaci(cid:243)n, la realizaci(cid:243)n de los ejes de comunicaci(cid:243)n 8 y 10 y sobre las ayudas que ha recibido de la Uni(cid:243)n? Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (15 de octubre de 1999) Los corredores paneuropeos de transporte VIII y X son dos de los seis corredores que atraviesan la regi(cid:243)n de los Balcanes y enlazan las redes transeuropeas (RTE) con la zona del sudeste de Europa. El corredor VII atraviesa de este a oeste la zona de los Balcanes. Enlaza el sur de Italia y el mar AdriÆtico con el mar Negro. Pasa a travØs de los puertos de D(cid:252)rres/Flores, Tirana (Albania) y Skopje (antigua Repœblica yugoslava de Macedonia) hasta Sof(cid:237)a (Bulgaria) y los puertos bœlgaros de Burgas y Varna en el mar Negro. El corredor X va de norte a este y de sur a este. Enlaza Salzburgo (Austria) v(cid:237)a Ljubljana (Eslovenia), Zagreb (Croacia), Belgrado (Repœblica Federal de Yugoslavia), Skopje (antigua Repœblica yugoslava de Macedonia) con Tesal(cid:243)nica (Grecia). AdemÆs de este enlace principal hay cuatro ramales: (1) un ramal de Graz (Austria) v(cid:237)a Maribor (Eslovenia) a Zagreb (Croacia); (2) un ramal de Budapest (Hungr(cid:237)a) a Belgrado (Repœblica Federal de Yugoslavia), ambos conectados con el corredor V; (3) un ramal de Nis (Repœblica Federal de Yugoslavia) a Sof(cid:237)a (Bulgaria) y mÆs adelante en el corredor IV a Estambul; (4) un ramal de Veles (antigua Repœblica yugoslava de Macedonia) v(cid:237)a Florina (Grecia) a V(cid:237)a Egnatia. Las conexiones entre Albania y Ruman(cid:237)a se realizan a travØs de los enlaces del corredor IV con el corredor VIII. Asimismo, Albania estÆ conectada con la Repœblica Federal de Yugoslavia a travØs de los enlaces del corredor VIII con el corredor X. Por lo tanto, el desarrollo del corredor X no afecta negativamente a Albania. El desarrollo de estos corredores se organiza a travØs de memorÆndums de acuerdo entre la Comisi(cid:243)n y los pa(cid:237)ses por donde atraviesan los corredores. Las mejoras concretas de los corredores dependen de los C 170 E/24 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 6. 2000 participantes en dichos memorÆndums. EstÆ casi acabado un borrador de memorÆndum de acuerdo para el corredor VIII, que se firmarÆ en otoæo de 1999. Los trabajos preparatorios del memorÆndum para el corredor X se han retrasado varios meses debido a la dif(cid:237)cil situaci(cid:243)n pol(cid:237)tica que existe en la regi(cid:243)n y a la crisis de Kosovo. La Comisi(cid:243)n no dispone de datos que demuestren que existe una voluntad de fomentar el desarrollo del corredor X en detrimento del corredor VIII. En un futuro muy pr(cid:243)ximo, es muy probable que el desarrollo de los corredores en la zona de los Balcanes, incluidos los corredores VIII y X, se lleve a cabo en el marco del pacto de estabilidad para el sudeste de Europa aprobado el 10 de junio de 1999, al que la Comisi(cid:243)n tambiØn contribuirÆ activamente. El desarrollo de corredores que permitan integrar los pa(cid:237)ses afectados en unas redes transeuropeas ampliadas forma parte de la estrategia comunitaria actual para el proceso de estabilizaci(cid:243)n y asociaci(cid:243)n en la zona. Hasta ahora, la ayuda financiera comunitaria para la promoci(cid:243)n de los corredores VIII y X se ha concedido con arreglo al programa PHARE. En la zona de los Balcanes, Croacia y la Repœblica Federal de Yugoslavia no pueden ser beneficiarias de este programa. En Albania, en el corredor VIII de carretera, PHARE ha contribuido entre 1994 y 1997 (con un importe de 60,6 millones de euros) a la mejora de una serie de tramos, que incluye el ensanchamiento de carreteras, la construcci(cid:243)n de nuevos puentes y la colocaci(cid:243)n de pavimentos nuevos. A su vez, la contribuci(cid:243)n de PHARE a la rehabilitaci(cid:243)n del puerto de Durrºs ascendi(cid:243) a 3,6 millones de euros. En Bulgaria se han rehabilitado varios tramos de la red nacional de carreteras, incluidas algunas secciones del corredor VIII, con una contribuci(cid:243)n total de PHARE de 40 millones de euros. En el corredor X de la antigua Repœblica yugoslava de Macedonia, los programas PHARE 1996 y 1997 financiaron los proyectos de estaci(cid:243)n fronteriza de Bogorodica y Medzitlija, con una contribuci(cid:243)n de 6 millones de euros. AdemÆs, la modernizaci(cid:243)n del segmento de carretera entre Demir Kapija y la frontera griega recibi(cid:243) una ayuda de 11 millones de euros del programa PHARE. TambiØn se concedi(cid:243) un prØstamo del Banco Europeo de Inversiones (BEI) de 70 millones de euros, con bonificaciones de intereses por valor de 12 millones de euros, para mejorar secciones de carretera en los corredores VIII y X. (2000/C 170 E/024) PREGUNTA ESCRITA E-1498/99 de Hans Kronberger (NI) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1999) Asunto: Grupos de mercenarios En los œltimos tiempos se multiplican las noticias sobre grupos de mercenarios que se organizan, por regla general, desde Europa y actœan sobre todo en `frica, pero tambiØn en otros escenarios bØlicos. 1. ¿Tiene conocimiento de estos hechos la Comisi(cid:243)n? ¿Considera la Comisi(cid:243)n que la lucha contra tales grupos es una tarea que debe acometerse a nivel 2. comunitario? ¿Ha adoptado ya la Comisi(cid:243)n medidas para impedir tales actividades il(cid:237)citas? En caso afirmativo, ¿de 3. quØ medidas se trata? En caso negativo, ¿por quØ raz(cid:243)n? Respuesta del Sr. Nielson en nombre de la Comisi(cid:243)n (7 de octubre de 1999) La Comisi(cid:243)n estÆ al tanto, por los informes, de la existencia de grupos que ofrecen servicios de mercenarios a pa(cid:237)ses de `frica y en otros conflictos armados, y estÆ preocupada por ello. En su opini(cid:243)n, la comunidad internacional deber(cid:237)a estudiar la posibilidad de aplicar medidas efectivas en respuesta a este fen(cid:243)meno; ademÆs, observa con interØs la labor iniciada por las Naciones Unidas en este campo. La Comisi(cid:243)n considera que, en los casos en que tales grupos estÆn establecidos en los Estados miembros o se contrata a ciudadanos de los Estados miembros, la responsabilidad de aplicar una pol(cid:237)tica respecto a su actuaci(cid:243)n, o incluso combatirlos, corresponde fundamentalmente a las autoridades de los Estados miembros afectados