title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1650/99 från Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till kommissionen. Den nederländska regeringens bedömning av EU: s utvecklingshjälp.

eurovoc_concepts:
EU policy
Netherlands
development aid
government
impact study

text: C 203 E/16 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/019) SKRIFTLIG FR¯GA E-1650/99 fr(cid:229)n Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till kommissionen (22 september 1999) ˜mne: Den nederl(cid:228)ndska regeringens bed(cid:246)mning av EU: s utvecklingshj(cid:228)lp K(cid:228)nner kommissionen till det mycket kritiska meddelande om kvaliteten p(cid:229) EU-st(cid:246)d (Kwaliteit Europese Hulp) som Nederl(cid:228)ndernas regering s(cid:228)nt till landets parlament? Hade det tagits n(cid:229)gon kontakt mellan Nederl(cid:228)ndernas regering och Europeiska kommissionen innan detta meddelande offentliggjordes? Delar kommissionen den kritik som f(cid:246)rs fram i detta meddelande? Om ja, vilka delar av kritiken anser kommissionen vara ber(cid:228)ttigade och vilka delar anses irrelevanta eller felaktiga? Hur st(cid:228)ller sig kommissionen rent generellt till detta meddelande? Svar fr(cid:229)n Poul Nielson p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (18 november 1999) Kommissionen har med intresse noterat den holl(cid:228)ndska rapport om kvaliteten p(cid:229) EU-st(cid:246)d som den f(cid:246)rst blev uppm(cid:228)rksam p(cid:229) genom parlamentsledamotens skriftliga fr(cid:229)ga. Kommissionen har visserligen inte haft n(cid:229)gra direkta kontakter med den nederl(cid:228)ndska regeringen om denna specifika rapport, men det p(cid:229)g(cid:229)r en l(cid:229)ng diskussion med medlemsstaterna om de f(cid:246)rb(cid:228)ttringar som beh(cid:246)ver g(cid:246)ras av EU:s utvecklingsbist(cid:229)nd med anledning av fyra (cid:246)vergripande utv(cid:228)rderingar som genomf(cid:246)rdes tidigare i (cid:229)r. Vid sitt m(cid:246)te i maj 1999 antog r(cid:229)det (utvecklingssamarbete) ett antal slutsatser, i vilka angavs omr(cid:229)den d(cid:228)r f(cid:246)rb(cid:228)ttringar beh(cid:246)ver g(cid:246)ras av det utvecklingsbist(cid:229)nd som f(cid:246)rvaltas av kommissionen. Slutsatserna var f(cid:246)ljden av ett konstruktivt samarbete mellan r(cid:229)det och kommissionen. Kommissionen inst(cid:228)mmer i stort sett med inneh(cid:229)llet i rapporten och konstaterar att den nederl(cid:228)ndska regeringen erk(cid:228)nner de anstr(cid:228)ngningar som kommmissionen g(cid:246)r f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra f(cid:246)rvaltningen av utvecklingsbist(cid:229)ndet. Kommissionen har redan medgivit att det finns vissa omr(cid:229)den d(cid:228)r dess insatser beh(cid:246)ver f(cid:246)rb(cid:228)ttras. F(cid:246)rslag till f(cid:246)rb(cid:228)ttringar har antingen redan lagts fram f(cid:246)r r(cid:229)det och parlamentet eller h(cid:229)ller p(cid:229) att utarbetas f(cid:246)r n(cid:228)rvarande, antingen inom ramen f(cid:246)r g(cid:228)llande f(cid:246)rordningar och LomØkon- ventionen, eller inom ramen f(cid:246)r de f(cid:246)rhandlingar som p(cid:229)g(cid:229)r om den konvention som skall f(cid:246)lja efter LomØkonventionen samt om de nya f(cid:246)rordningarna f(cid:246)r MEDA och Sydafrika. Kommissionen konstaterar att den nederl(cid:228)ndska regeringen anser att det finns anledning att hysa optimism inf(cid:246)r framtiden vad g(cid:228)ller konstruktivt samarbete och positiva resultat. Kommissionen f(cid:246)rbereder en (cid:229)tg(cid:228)rdsplan som omfattar (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)lja rekommendationerna i de olika utv(cid:228)rderingsrapporterna, samt den uppf(cid:246)ljning som f(cid:246)resl(cid:229)s i r(cid:229)dets slutsatser om utv(cid:228)rderingen, inbegripet en strategisk ram f(cid:246)r gemenskapens samlade utvecklingspolitik. ¯tg(cid:228)rdsplanen kommer att (cid:246)verl(cid:228)mnas till parlamentet sedan den antagits av kommissionen. (2000/C 203 E/020) SKRIFTLIG FR¯GA E-1661/99 fr(cid:229)n Emilia M(cid:252)ller (PPE-DE) till kommissionen (22 september 1999) ˜mne: Situationen vad avser mj(cid:246)lkkvoter 1. G(cid:228)ller enhetliga best(cid:228)mmelser om mj(cid:246)lkkvoter i princip f(cid:246)r alla medlemsstater? V(cid:228)rnar man om principen om lika behandling av medlemsstaterna och de ber(cid:246)rda jordbrukarna n(cid:228)r 2. det g(cid:228)ller mj(cid:246)lkkvoter? 3. F(cid:246)rekommer det i vissa l(cid:228)nder oegentligheter i samband med administrationen av kvoterna?


title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het "Voorstel voor een beschikking van de Raad betreffende deelneming van de Gemeenschap in het Europees Waarnemingscentrum voor de audiovisuele sector"

eurovoc_concepts:
European audiovisual area
audiovisual industry
competitiveness
film production
industrial development

formats: html pdf print

text: C 329/6 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 11. 1999 Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het „Voorstel voor een beschikking van de Raad betreffende deelneming van de Gemeenschap in het Europees Waarnemingscentrum voor de audiovisuele sector” (1) (1999/C 329/02) Op 5 juli 1999 heeft de Raad besloten het Economisch en Sociaal Comité, conform art. 157, lid 3 van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, te raadplegen over het voornoemde voorstel. De Afdeling „Vervoer, energie, infrastructuur, informatiemaatschappij”, die was belast met de voorberei- dende werkzaamheden, heeft haar advies op 6 september goedgekeurd; rapporteur was de heer Herna´ndez Bataller. Het Economisch en Sociaal Comité heeft tijdens zijn 366e zitting van 22 en 23 september 1999 (vergadering van 22 september 1999) het volgende advies uitgebracht, dat met 104 stemmen vo´ o´ r en 2 stemmen tegen is goedgekeurd. 1. Inleiding 1. 1. De audiovisuele sector is vooral wat televisieprogram- ma’s en films betreft strategisch gezien één van de belangrijkste economische sectoren van Europa: — de sector is goed voor 1 à 2 % van het Europese BBP; — in de sector zijn momenteel 1,8 miljoen mensen werk- zaam, en dit aantal stijgt jaarlijks nog met 7 %. Deze toename, die een exponentieel karakter heeft en uit econo- misch oogpunt zeer belangrijk is, biedt grote handelsmoge- lijkheden. 1. 2. In Europa wordt de sector echter nog altijd gekenmerkt door een groot aantal gefragmenteerde markten, ontoerei- kende productie- en distributiekanalen, en te geringe investe- ringen in de ontwikkeling van audiovisuele projecten. Boven- dien hebben vakmensen en producenten, programma- en filmmakers en managers niet evenveel te zeggen. 1. 2. 1. De Verenigde Staten exporteren tien keer zoveel audiovisuele producten naar Europa als andersom. Volgens Eurostat vertoonde de handelsbalans van de Unie met de Verenigde Staten in 1995 een tekort van bijna 1,6 miljard euro. En volgens het Europees waarnemingscentrum voor de audiovisuele sector verkochten de Verenigde Staten in 1997 voor ruim 5 miljard euro meer aan programma’s aan de Europese Unie dan andersom. 1. 3. De audiovisuele sector is niet alleen van economisch belang voor Europa, maar draagt ook onze culturele en democratische waarden uit. (1) PB C 110 van 21. 4. 1999, blz. 14. 1. 3. 1. Met andere woorden: de audiovisuele sector is een culturele sector, waarvan de producten uit de aard der zaak „uniek” zijn. In Europa is bij het beleid op dit gebied altijd gestreefd naar een evenwicht tussen: — het recht op de vrijheid van meningsuiting en van informa- tie, dat kenmerkend is voor een democratische samen- leving; — het algemeen belang: bescherming van minderjarigen, bestrijding van racisme en vreemdelingenhaat, recht op privacy, of versterking van de sociale samenhang. 1. 3. 2. een aantal gemeenschappelijke waarden: Kortom, het Europese samenlevingsmodel steunt op — een groot respect voor democratie en mensenrechten; — verdediging van de rechtsstaat; — evenwicht tussen openbaar en privé, tussen economische belangen en maatschappelijke verantwoordelijkheid. In Europa is men nooit van mening geweest dat de 1. 4. audiovisuele sector vrij van regelgeving moest blijven en zich vanzelf wel zou ontwikkelen, zonder dat daarbij het pluralisme in het gedrang zou komen. Deze sector heeft zich hier altijd onderscheiden door zijn bijzondere karakter en zijn sociale en culturele functie. 1. 4. 1. Daarom hebben de lidstaten met hun beleid op audiovisueel gebied steeds geprobeerd om niet alleen de informatieve functie van de media te waarborgen, maar ook hun bijdrage aan de scholing en opleiding van de kijker; puur commerciële overwegingen komen wat dit betreft op de tweede plaats (2). (2) PB C 301 van 13. 11. 1995, blz. 35; advies van het Comité over het „Voorstel voor een richtlijn van het Europees Parlement en de Raad tot wijziging van Richtlijn 89/552/EEG van de Raad betreffende de coördinatie van bepaalde wettelijke en bestuurs- rechtelijke bepalingen in de lidstaten inzake de uitoefening van televisie- omroepactiviteiten”. 17. 11. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 329/7 De Europese Unie heeft altijd twee doelstellingen voor 1. 5. ogen gehad: — een eigen Europese audiovisuele ruimte waarin het vrije verkeer van audiovisuele diensten gewaarborgd is; — een beter concurrentievermogen van de Europese audio- visuele sector. 1. 6. De Raad is onlangs akkoord gegaan met een Beschik- king inzake de „totstandbrenging van een infrastructuur voor communautaire statistische informatie betreffende de industrie en de markten in de audiovisuele en aanverwante sectoren” (1). 2. Het voorstel van de Commissie 2. 1. Het Europees waarnemingscentrum voor de audio- visuele sector is op 15 december 1992 in Straatsburg door de Raad van Europa opgericht. Sinds die vergadering, waarbij ook de Commissie vertegenwoordigd was, is het aantal bij dit centrum aangesloten landen van 29 tot 34 gestegen. Doel van het centrum is de overdracht van informatie binnen de audiovisuele sector te verbeteren, een duidelijker overzicht van de markt te krijgen en voor meer transparantie te zorgen. Het heeft met name tot taak (statistische) informatie over bepaalde onderdelen van de audiovisuele sector (met name juridische en economische informatie en informatie over de programma’s) te verzamelen en te verwerken. 2. 1. 1. Het waarnemingscentrum heeft eerst een proeffase van drie jaar doorlopen; daarna werd het functioneren ervan geëvalueerd. Op 20 maart 1997 nam het Comité van ministers van de Raad van Europa een resolutie aan waarin het voortbestaan van het waarnemingscentrum werd bevestigd. In het nieuwe, aan de resolutie gehechte statuut worden de doelstellingen van het centrum bekrachtigd. Het moet vooral op de behoeften van de vakmensen in de sector worden terwijl regelgevende activiteiten uitdrukkelijk zijn gericht, uitgesloten. 2. 1. 2. De Commissie heeft een aantal experimenten uitge- voerd die verband houden met het kaderprogramma van prioritaire maatregelen op het gebied van statistische informa- tie (2). Zij ging er hierbij van uit dat de audiovisuele sector een van de prioritaire dienstensectoren op communautair niveau is en zette een nieuw informatiesysteem op waaraan een sectorale aanpak en functionele statistiek ten grondslag liggen. 2. 1. 3. Men is het er om de volgende redenen over eens dat de activiteiten van Eurostat en die van het waarnemingscen- trum elkaar aanvullen en versterken: — de belangrijkste taak van Eurostat is zijn gebruikers — de Commissie en de andere EU-instellingen, de regeringen van de lidstaten, de actoren op de interne markt en het publiek in het algemeen — van de gewenste statistieken te voorzien; — de taak van het waarnemingscentrum omvat geen nor- matieve en regelgevende activiteiten, maar vooral het verstrekken van praktische informatie, d. w. z. informatie waar bedrijven en de vakwereld in de praktijk hun voordeel mee kunnen doen. De officieel erkende doelgroepen van het waarnemingscentrum zijn allereerst diverse categorieën van vakmensen, en pas op de tweede plaats regeringen en overheidsdiensten. Het waarnemingscentrum dient name- lijk een bepaald type informatie te leveren dat vooral van belang is voor de marktpartijen. 2. 2. In het licht van het arrest van het Europees Hof van Justitie van 12 mei 1998 (Zaak C-106/96) betreffende rechtsgronden, is het voorstel bedoeld om de financiële bijdrage van de Gemeenschap en haar deelname aan het waarnemingscentrum van een degelijke rechtsgrondslag te voorzien. 2. 2. 1. De EU-bijdrage aan het waarnemingscentrum be- draagt 12 % van het totale budget. De bij de Raad van Europa aangesloten landen, die ook lid zijn van het waarnemingscen- trum, zijn goed voor de rest van het budget. Hierbij wordt de verdeelsleutel van Eureka audiovisueel gehanteerd (3). 3. Algemene opmerkingen 3. 1. Het Comité steunt het voorstel van de Commissie; dankzij de beschikking zal er namelijk een betere overdracht van economische en juridische informatie op gang komen, krijgen de betrokken partijen een duidelijker overzicht van de markt, zal de transparantie hiervan erop vooruit gaan en wordt er meer in infrastructuur geïnvesteerd, wat alles tezamen het concurrentievermogen van de Europese audiovisuele sector ten goede zal komen. Kortom, de Europese audiovisuele sector zal er wel bij varen als de voorgestelde beschikking wordt goedgekeurd. 3. 1. 1. Bovendien leidt het voorstel van de Commissie niet tot een zwaardere last voor bedrijven en zadelt het de diverse instellingen en overheden evenmin op met extra statistisch werk. Het Comité deelt het standpunt van de Commissie om 3. 2. de volgende redenen: — De bij het waarnemingscentrum aangesloten landen zullen meer dan voorheen vergelijkbare gegevens overleggen, wat van groot belang is voor de audiovisuele sector, de EU-instellingen, de regeringen, economische en sociale besluitvormers, onderzoekscentra, gebruikers van de media, universiteiten, en de communicatiemedia; — de beschikking vormt een aanvulling op de EU- instrumenten „inzake de totstandbrenging van een infra- structuur voor communautaire statistische informatie be- treffende de industrie en de markten in de audiovisuele en aanverwante sectoren”. De Gemeenschap moet andere statistische informatie over de audiovisuele sector verza- melen dan het waarnemingscentrum. (1) PB L 117 van 5. 5. 1999, blz. 39; Beschikking van de Raad van 26 april 1999. (2) PB L 19 van 18. 8. 1993; Beschikking 93/464/EEG van de Raad. (3) Zie bijlage. C 329/8 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 11. 1999 Het Comité wijst nogmaals (1) op het volgende: om 3. 2. 1. toegang tot informatie te kunnen hebben is het nodig dat alle marktpartijen op voet van gelijkheid participeren, archieven en registers vrijelijk in te zien zijn en de overheid het recht hierop garandeert. Bovendien moeten de tarieven voor het inzien en het gebruik van de gegevens van het waarnemings- centrum redelijk zijn en direct verband houden met de kosten die met het drukken, bijhouden, zoeken en versturen van de gegevens zijn gemoeid. Het is belangrijk dat het bedrijfsleven in de Unie en de 3. 3. consument de beschikking hebben over betrouwbare, actuele informatie. Deze is ook van essentieel belang om EU- programma’s te kunnen uitwerken en evalueren, en hier toezicht op te houden. 3. 4. Bij het uitwerken van statistieken moeten in ieder geval de volgende principes worden gehanteerd: onpartijdigheid, betrouwbaarheid, relevantie, goede kosten/baten-verhouding, geheimhouding van bepaalde persoonlijke statistische gege- vens en transparantie. 3. 5. De Unie moet het belang van en de toekomstige statistische behoeften met betrekking tot de audiovisuele sector evalueren. Zij dient hierbij vooral aandacht te besteden aan de gegevens die nodig zijn om de sociale dimensie van de Unie te vergroten, dit wil zeggen om een goed beleid op het gebied van werkgelegenheid, opleidingen en gelijke kansen te kunnen voeren. (1) PB C 169 van 16. 6. 1999, blz. 30; advies van het Comité over „Overheidsinformatie: een essentiële hulpbron voor Europa — Groenboek over overheidsinformatie in de informatiemaat- schappij”. Brussel, 22 september 1999. 3. 6. Het Comité wijst nogmaals op het strategische belang van de audiovisuele sector in de Unie en het positieve effect dat deze heeft op de werkgelegenheid (2). De steeds snellere ontwikkeling van de audiovisuele sector in de hele wereld maakt het alleen maar belangrijker om een goede statistische kennis van deze sector te bezitten. 3. 7. Het Comité hoopt dat de Commissie een audiovisueel beleid gaat voeren waarbij de Europese meerwaarde van de producten in kwestie gewaarborgd is, en dat zij programma’s en maatregelen op audiovisueel gebied (vooral het programma Media-III) in gang zet. De Commissie zou in het algemeen ook moeten toezien op de naleving en toepassing van het EU-recht, en in het bijzonder op een juiste toepassing van het in het Verdrag van Amsterdam opgenomen Protocol betreffende het publieke-omroepstelsel. Het Comité wijst nogmaals (3) op het volgende: om tot 3. 8. een concreter optreden op cultuurgebied te kunnen komen, zo de Europese culturele identiteit te kunnen beschermen en versterken en hier een politieke dimensie aan te geven, moeten de gebruikers over een en ander worden voorgelicht en dient de betrokken sector in de lidstaten ondersteund te worden. Met het oog hierop zou de Commissie een Europees agent- schap voor de informatiemaatschappij in het leven moeten roepen. Zo’n agentschap zou ook een bijdrage dienen te leveren aan de coördinatie van de verschillende initiatieven op het gebied van de multimediaconvergentie (4). (2) PB C 204 van 15. 7. 1996, blz. 5; advies van het Comité over het „Voorstel voor een besluit van de Raad tot oprichting van een Europees garantiefonds ter aanmoediging van de film- en televisieproductie”. (3) PB C 256 van 2. 10. 1995, blz. 24; advies van het Comité over het „Voorstel voor een besluit van de Raad betreffende een opleidingsprogramma voor de vakmensen van de Europese audio- visuele programma-industrie (Media-II-opleiding)” en het „Voor- stel voor een besluit van de Raad betreffende een programma ter bevordering van de ontwikkeling en de distributie van Europese audiovisuele netwerken (Media-II-ontwikkeling en distributie) (1996-2000)”. (4) Convergentie betekent in dit verband dat de grenzen tussen communicatie, technologie en de media steeds meer vervagen. De voorzitter van het Economisch en Sociaal Comité B. RANGONI MACHIAVELLI 17. 11. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 329/9 BIJLAGE bij het advies van het Economisch en Sociaal Comité Bijdrage aan het budget van het waarnemingscentrum voor de audiovisuele sector Cyprus Estland 0,049975 Ierland 0,249875 België 2,248876 0,049975 Roemenië 0,249875 Zwitserland 2,248876 voorm. Joegoslavische Rep. 0,049975 Slowaakse Republiek 0,349825 Zweden IJsland Letland 0,049975 Polen 0,49975 Nederland 0,049975 Tsjechische Republiek 0,649675 Spanje 2,498751 2,998501 5,497251 Liechtenstein 0,049975 Finland 0,9995 Duitsland 12,243878 Litouwen Luxemburg Malta Slovenië Bulgarije Hongarije 0,049975 Griekenland 0,9995 Frankrijk 12,243878 0,049975 Noorwegen 0,9995 Italië 12,243878 0,049975 Portugal 0,9995 Rusland 12,243878 0,09995 Turkije 0,9995 Verenigd Koninkijk 12,243878 0,249875 Oostenrijk 1,49925 Europese Commissie 12,243878 0,249875 Denemarken 1,49925


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1682/99 esittäjä(t): Christos Zacharakis (PPE-DE) komissiolle. Eurooppalaisen väestönsuojelupolitiikan vahvistaminen.

eurovoc_concepts:
EU programme
European cooperation
action programme
civil defence
environmental protection

text: C 170 E/74 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 6. 2000 tarpeen. Saksan liittotasavallassa on k(cid:228)ytettyjen tekstiilien ker(cid:228)yksen ja lajittelun alalla resursseja yli Markkinoiden johtajan tukeminen johtaa syrjiv(cid:228)(cid:228)n kilpailuun ja mahdollisesti my(cid:246)s siihen, ett(cid:228) markkinoi- den johtaja p(cid:228)(cid:228)see hallitsemaan markkinoita t(cid:228)ysin. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (26. lokakuuta 1999) Vuoden 1998 lopussa komissio kiinnitti huomiota mahdolliseen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jenvastaiseen tukeen, joka liittyi SOEX-yhtym(cid:228)n Bitterfeldin teollisuuskyl(cid:228)ss(cid:228) Sachsen-Anhaltissa rakentamaan tekstiilien kierr(cid:228)tyslaitokseen. Komissio kirjoitti Saksan viranomaisille ja pyysi investointia varten valtiontukea ja jos oli, mik(cid:228) oli tuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja oikeusperusta. tietoja siit(cid:228), oliko yritys saanut Saksan viranomaiset vastasivat 16. marraskuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) ja vahvistivat, ett(cid:228) yritys oli tehnyt 417 ty(cid:246)paikan luomiseksi 76,037 miljoonan Saksan markan investoinnin ja oli saanut t(cid:228)h(cid:228)n valtiontukea. Sachsen-Anhaltin osavaltion 7. marraskuuta 1996 tekem(cid:228)ll(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) yritykselle oli my(cid:246)nnetty sek(cid:228) kansallisista ett(cid:228) yhteis(cid:246)n varoista muodostuva yhteens(cid:228) 23,419 miljoonan Saksan markan investointi- avustus. Investoinnin tukiosuus oli siten 32,48 prosenttia. Saksan viranomaiset huomauttivat, ett(cid:228) investointituki my(cid:246)nnettiin t(cid:228)ysin alueellisten talousrakenteiden parantamiseen tarkoitetun liittovaltion ja osavaltion yhteisen 25. puiteohjelman (Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur) mukaisesti; puiteohjelma on Saksan aluetukiohjelma, josta on ilmoitettu komissiolle ja jonka komissio on hyv(cid:228)ksynyt. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi erillist(cid:228) ilmoitusta ei tarvittu. Puiteohjelman perusteella uusiin investointeihin voitiin my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) tukea enint(cid:228)(cid:228)n 35 prosenttia investoinnin lis(cid:228)ksi p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt 11. huhtikuuta 1997, ett(cid:228) mainitulle hankkeelle kokonaiskustannuksista. Komissio oli voitiin my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) osarahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta (ERDF) osana Sachsen-Anhaltin osavaltion toimintaohjelmaa vuosiksi 1994-1999. Komissio tutki Saksan viranomaisten toimittamat tiedot ja p(cid:228)(cid:228)tteli, ett(cid:228) toimitettujen tietojen perusteella valtiontukea koskevia yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ei ollut rikottu. Tuen my(cid:246)nt(cid:228)minen perustui hyv(cid:228)ksyttyyn tukiohjelmaan, joka koski uusia investointeja ep(cid:228)suotuisista olosuhteista k(cid:228)rsiv(cid:228)ll(cid:228) alueella. Tukiohjelmassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyj(cid:228) tuen enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) noudatettiin. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on huomautettava, ett(cid:228) komissio ei aiemmin yleens(cid:228) tutkinut yksitt(cid:228)isi(cid:228) valtiontukia, jotka oli my(cid:246)nnetty uusille investointihakkeille ep(cid:228)suotuisista olosuhteista k(cid:228)rsivill(cid:228) alueilla. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n voinut arvioida uuden investoinnin vaikutusta kyseisen toimialan kapasiteettiin. Ainoan poikkeuksen muodostivat niin kutsutut herk(cid:228)t alat kuten laivanrakennus, moottoriajoneuvot ja synteettikuidut, joiden valtiontukien valvontaa varten on erityiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t. Tilanne kuitenkin muuttui, kun suurille investointihankkeille my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) alueellista tukea koskevat monialaiset puitteet tulivat voimaan 1. syyskuuta 1998. Kyseisten puitteiden mukaan suurten investointihankkeiden aluetuesta on ilmoitettava erikseen, jos investointien yhteism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t tai valtiontuet ylitt(cid:228)v(cid:228)t tietyt rajat. Arvioimalla tuet yksitellen komissio pystyy nyky(cid:228)(cid:228)n paremmin tutkimaan vaikutuksen, joka investoinnilla on kapasiteettiin merkityk- sellisill(cid:228) tuotemarkkinoilla, ja ottamaan t(cid:228)m(cid:228)n vaikutuksen huomioon p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n tuen sallitusta enim- m(cid:228)isintensiteetist(cid:228). (2000/C 170 E/083) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1682/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christos Zacharakis (PPE-DE) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Eurooppalaisen v(cid:228)est(cid:246)nsuojelupolitiikan vahvistaminen Kreikan viimeaikaisten j(cid:228)rkytt(cid:228)vien maanj(cid:228)ristysten johdosta, jotka osoittavat selv(cid:228)sti, ett(cid:228) vahvan euroop- palaisen katastrofien hoitamista (v(cid:228)est(cid:246)nsuojelua) koskevan politiikan tarve on olemassa, ja ottaen huomi- oon, ett(cid:228) n(cid:228)ist(cid:228) asioista vastaava komission p(cid:228)(cid:228)osasto XI on luokitellut edell(cid:228) mainitun politiikan v(cid:228)hemm(cid:228)n t(cid:228)rkeisiin painopistealueisiinsa, 20. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 170 E/75 komissiolta kysyt(cid:228)(cid:228)n: 1. Kuinka v(cid:228)est(cid:246)nsuojelua koskevalle politiikalle annettu alhainen t(cid:228)rkeysaste sopii yhteen puheenjohtaja toukokuuta antamien, Euroopan unionin turvallisuuspolitiikan vahvistamista koskevien Prodin 4. lausuntojen kanssa? 2. Mit(cid:228) toimia komissio aikoo toteuttaa vahvistaakseen eurooppalaista v(cid:228)est(cid:246)nsuojelupolitiikkaa ja onnistuakseen luomaan j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lille tyydytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) ja kokemusten vaihtoa? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (18. lokakuuta 1999) V(cid:228)est(cid:246)nsuojelu ei kuulu niihin aloihin, joiden avulla unionissa pyrit(cid:228)(cid:228)n luomaan vapauteen, turvalli- 1. suuteen ja oikeuteen perustuvaa aluetta. Komissio on tehnyt neuvostolle ehdotuksen toiseksi yhteis(cid:246)n toimintaohjelmaksi pelastuspalvelun 2. joulukuuta 2004 v(cid:228)liseksi ajaksi (1). T(cid:228)m(cid:228)n ohjelman tarkoitus on alalla 1. tammikuuta 2000 (cid:129) 31. l(cid:228)heisyys- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tukea ja t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden pyrkimyksi(cid:228) suojella ihmisi(cid:228), ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) ja omaisuutta luonnonkatastrofeissa tai teknologian aiheuttamissa h(cid:228)t(cid:228)tilanteissa. (1) KOM(98) 768 lopullinen (cid:129) EYVL C 28, 3. 2. 1999 ja muutettu ehdotus KOM(1999) 400 lopullinen. (2000/C 170 E/084) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1683/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Koulujen maidonjakeluj(cid:228)rjestelm(cid:228) Voiko komissio ilmoittaa, suunnitteleeko se lakkauttavansa koulujen maidonjakeluj(cid:228)rjestelm(cid:228)lle my(cid:246)nnetyn tuen tai leikkaavansa sit(cid:228)? T(cid:228)m(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228) on erityisen t(cid:228)rke(cid:228) k(cid:246)yhemmill(cid:228) alueilla asuville lapsille maidosta saatavan kalsiumin takia ja lis(cid:228)ksi se hy(cid:246)dytt(cid:228)(cid:228) paikallisia maidontuottajia. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 1999) Komissio voi vahvistaa panneensa alulle keskustelun yhteis(cid:246)n roolista maidon jakelussa kouluissa ja erityisesti osallistumisesta rahoitukseen. T(cid:228)m(cid:228)n aloitteen taustana on tarve tarkastella s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti ja kriittisesti tukitoimenpiteit(cid:228), jotka aiheuttavat merkitt(cid:228)vi(cid:228) menoja yhteis(cid:246)n budjetissa. Yhteis(cid:246)n koulumaito ohjelman kustannukset ovat yli 100 miljoonaa euroa. T(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten komissio teetti ulkoisen arvioinnin, jonka johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset toimenpiteen kustannus- tehokkuudesta ovat melko kriittisi(cid:228). Samalla t(cid:228)m(cid:228)n arvioinnin johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksist(cid:228) on keskusteltu ja neuvo- teltu edelleen. N(cid:228)iden n(cid:228)k(cid:246)kohtien perusteella komissio harkitsee tekev(cid:228)ns(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)n tulevaisuudesta lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)eh- dotuksen, josta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekee neuvosto kuultuaan parlamenttia


title: WRITTEN QUESTION E-1638/99 by Efstratios Korakas (GUE/NGL) to the Commission. The disastrous impact of the CAP and the need to review it.

eurovoc_concepts:
Greece
reform of the CAP

text: C 203 E/12 Official Journal of the European Communities EN 18. 7. 2000 connections in Tunisia remains low (less than the world average) in spite of the authorities(cid:146) efforts to promote its use in education and business. Nevertheless, Tunisia has recognised the importance of the Internet to its business sector and for the competitiveness of its economy. User charges have recently fallen considerably. The Association Agreement between the Community and Tunisia does not contain any specific provision on free access to the media; however, Article 2 states in general that human rights, which include the right to inform and be informed, are an essential part of the Agreement. The Commission follows the Tunisian human rights issue closely, including the citizen(cid:146)s right of access to the media and the Internet, notably through the regular reports on the human rights situation drawn up by the Member State and Commission heads of mission in Tunisia and through the ongoing political dialogue with the Tunisian authorities. Tunisia is also invited to participate in regional programmes in the MEDA framework in order to promote a new regional approach to telecommunications and the information society. (2000/C 203 E/014) WRITTEN QUESTION E-1638/99 by Efstratios Korakas (GUE/NGL) to the Commission (22 September 1999) Subject: The disastrous impact of the CAP and the need to review it The reviews of the CAP carried out under the Treaty of Maastricht, and under Agenda 2000 to be implemented by the year 2006, are drastically reducing growth rates in agriculture in order to adapt it to market conditions, as shaped by the WTO (World Trade Organisation) and the EMU. This reduction in growth rates in agriculture has reduced agricultural employment, wiped out small and medium-scale farming, especially in countries like Greece, where the agricultural population was large. It has also produced economic stagnation and rural depopulation, as well as deterioration of the environ- ment. Will the Commission be persisting with the same policies which will accelerate this disastrous course of events for rural areas, or does it intend to propose, as called for by farmers and in particular those with small or medium-sized holdings, to halt them, and take appropriate action to change their direction? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (20 October 1999) One of the objectives of reform of the common agricultural policy (CAP) under Agenda 2000 is indeed to ensure a better adaptation to market requirements. In addition, the reform aims to achieve several other objectives, such as maintaining a fair standard of living for the farming community, integrating environ- mental goals and establishing rural development policy as a second pillar of the CAP. It is true that the number of people employed in agriculture, forestry and fishery declined in Greece by 21 % during the period 1987-1997. However, for the 12 Member States the number decreased by 31 % during this period. It is also true that the most important reduction in farm numbers in Greece was observed for small farms operating an agricultural area of less than 10 hectares. On the other hand, the remaining small and medium-scale farms were able to improve their economic base by increasing their production capacities. Possible problems of depopulation and environmental issues are specifically addressed by rural development measures, in particular in objective 1 regions. Despite any diversity at the local level, population statistics indicate an increase of population during the last 10 years for the majority of Greek rural areas (nomenclature of territorial statistical units (NUTS) 3 level). 18. 7. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 203 E/13 Following the decisions of the Council and the Parliament, the Commission will continue the implementa- tion of Agenda 2000. Furthermore, the Commission(cid:146)s position on the future development of the CAP will be determined by a wide range of aims, such as a reinforcement of rural development, the overall requirement to integrate consumer concerns such as food safety, environment or animal welfare, the defence of the European model of agriculture on the international stage, the challenges of enlargement, and the need to further simplify Community legislation. Within Agenda 2000, several reports or mid-term reviews are foreseen to analyse the impact of the reform. The regulations foresee a mid-term review for arable crops (2002), a report on direct payments for oilseeds (by 2002), a report on the budget situation (by 2002), and a review of the milk quota regime (2003). Furthermore, following the decisions on olive oil in June 1998, a reform should be prepared to come into force for the marketing year 2001/2002. Reform proposals are foreseen for the rice sector and for the flax and hemp sector. In the sugar sector, the quota regime will expire in 2000/2001 and proposals will have to be made for a reform of the common market organisation (CMO). In addition, a report on the operation of the CMO for fruit and vegetables is due to be submitted by the end of the year 2000. (2000/C 203 E/015) WRITTEN QUESTION E-1641/99 by Monica Frassoni (Verts/ALE) to the Council (22 September 1999) Subject: Directive 95/29/EC and registered equidae Directive 95/29/EC (1) (Chapter VII, point 4(c)) explicitly states that registered equidae within the meaning of Directive 90/426 (2) are not covered by the provisions on protection of animals during transport, which specify that all other equidae may be transported for a maximum period of twenty-four hours and must be given liquid and, if necessary, fed every eight hours. 1. Does this mean that registered equidae are afforded less protection during transport? 2. Are the structural requirements regarding means of transport for registered equidae in respect of more than eight hours(cid:146) travel to be taken as the same as those for other animal species referred to in the directive? 3. Does point 5 of chapter VII, which stipulates that animals must be rested for 24 hours after each journey, imply that registered equidae, which normally return to their stables after each race, are also covered by this provision? (1) OJ L 148, 30. 6. 1995, p. 52. (2) OJ L 224, 18. 8. 1990, p. 42. (2000/C 203 E/016) WRITTEN QUESTION E-1642/99 by Monica Frassoni (Verts/ALE) to the Council (22 September 1999) Subject: Implementation of Directive 95/29/EC and Regulation (EC) 411/98 in Italy Directive 95/29/EC (1) and Regulation (EC) 411/98 (2) lay down rules governing the issuing of authorisation for the transport of animals and specific requirements regarding the means to be used. Article 37 of the Italian law on veterinary standards (D. P. R. 320/54) provides for annual renewal of this authorisation


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1676/99 di Marialiese Flemming (PPE-DE) al Consiglio. Stagione di caccia per quanto concerne gli uccelli migratori.

eurovoc_concepts:
bird
hunting
hunting regulations
protected species
protection of animals
wildlife

text: 20. 6. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 170 E/71 Da tale comunicazione si desume che negli anni passati la Commissione, con il sostegno del Parlamento europeo, si Ł impegnata a favore dell(cid:146)estensione di un(cid:146)automedicazione responsabile, in linea con il desiderio dei cittadini di assumersi la responsabilit(cid:224) della propria salute. Ci(cid:242) ha gi(cid:224) contribuito a un consistente sgravio per le casse malattia. Intende la Commissione proseguire questa politica e continuare a migliorare le condizioni quadro per i medicinali da banco? (1) GU C 141 del 13. 5. 1996, pag. 63. Risposta del sig. Byrne a nome della Commissione (26 ottobre 1999) La Commissione condivide il punto di vista espresso dall(cid:146)on. Membro che l(cid:146)automedicazione responsabile e l(cid:146)esistenza di un quadro regolamentare appropriato per prodotti medicinali che non necessitano prescri- zioni («medicinale distribuito senza ricetta») Ł una questione importante che merita particolare attenzione. La Commissione fa notare che la legislazione farmaceutica comunitaria gi(cid:224) dispone di un quadro legislativo dettagliato riguardante l(cid:146)immissione in commercio di prodotti medicinali nella Comunit(cid:224) e che l(cid:146)attuale situazione giuridica puo(cid:146) essere considerata come soddisfacente. Vi Ł tuttavia sempre campo per miglioramenti. Secondo l(cid:146)art. 71 del Reg. (CEE) 2309/93 del 22 luglio 1993 che stabilisce le procedure comunitarie per l(cid:146)autorizzazione e la vigilanza di prodotti medicinali per uso umano e veterinario e che istituisce un(cid:146)Agenzia europea di Valutazione dei Medicinali (1), la Commissione pubblicher(cid:224), entro la fine del 2001, una relazione generale sull(cid:146)esperienza acquisita nell(cid:146)applicazione delle procedure di autorizzazione di commercializzazione per i medicinali. Questa relazione generale sar(cid:224) la base per una revisione della legislazione farmaceutica comunitaria includente i regolamenti applicabili ai prodotti da autoprescrizione. Questa revisione globale della legislazione farmaceutica comunitaria dovr(cid:224) considerare questioni di particolare importanza per i prodotti da autoprescrizione, includenti il funzionamento della procedura di mutuo riconoscimento (in particolare l(cid:146)inclusione dello stato giuridico nel processo di riconoscimento), il campo di prodotti ammissibili per la procedura centralizzata, la classificazione dei medicinali nei prodotti farmaceutici che non necessitano prescrizione medica e i medicinali che necessitano prescrizione medica (attualmente inclusi nella Direttiva del Consiglio 92/0026/CEE del 31 marzo 1992 riguardante la classificazione in materia di fornitura dei medicinali per uso umano) (2) e i requisiti e le condizioni per la pubblicit(cid:224) dei prodotti che non necessitano prescrizione medica (attualmente inclusi nella Direttiva 92/ 0028/CEE del 31 marzo 1992 sulla pubblicit(cid:224) dei medicinali per uso umano) (3). Inoltre, la Commissione sostiene azioni che promuovono la disponibilit(cid:224) di una corretta consulenza e la diffusione di informazioni accurate per quanto riguarda l(cid:146)automedicazione, nell(cid:146)ambito del suo programma sulla promozione della salute, l(cid:146)informazione, l(cid:146)istruzione e la formazione. In questo contesto si dedica speciale attenzione al rafforzamento del ruolo di professionisti della salute nel settore della promozione della salute, inclusa l(cid:146)automedicazione e per meglio definire indicazioni adatte all(cid:146)automedicazione. (1) GU L 214 del 24. 8. 1993. (2) GU L 113 del 30. 4. 1992. (3) GU L 113 del 30. 4. 1992. (2000/C 170 E/080) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1676/99 di Marialiese Flemming (PPE-DE) al Consiglio (22 settembre 1999) Oggetto: Stagione di caccia per quanto concerne gli uccelli migratori Con la direttiva 79/0409/CEE (1) del Consiglio concernente la conservazione degli uccelli selvatici, l(cid:146)Unione europea si Ł impegnata per la conservazione di tutte le specie di uccelli viventi allo stato selvatico sul territorio europeo degli Stati membri. C 170 E/72 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 6. 2000 Per quanto riguarda l(cid:146)attivit(cid:224) venatoria per determinate specie, gli Stati membri devono accertarsi che i principi di saggia utilizzazione e di regolazione ecologicamente equilibrata del vengano rispettati contingente numerico delle specie di uccelli in particolare delle specie migratrici. Essi provvedono in particolare a che le specie (a cui applica la legislazione della caccia) non siano cacciate durante il periodo della nidificazione nØ durante le varie fasi della riproduzione e della dipendenza. interessate, Nel marzo 1994 la Commissione ha proposto una modifica di questa direttiva secondo la quale spetta ad ogni Stato membro fissare la durata del periodo in cui Ł autorizzata l(cid:146)attivit(cid:224) venatoria per quanto concerne gli uccelli migratori. Il Parlamento europeo ha discusso la proposta della Commissione, che non prevede la definizione di una data unica a livello europeo per la fine della stagione venatoria, e, nella votazione tenutasi nel febbraio 1996, si Ł espresso a favore della fissazione del 31 gennaio quale termine di chiusura della stagione venatoria, uniforme per l(cid:146)intera Unione europea. Quali misure ha adottato il Consiglio per soddisfare la richiesta del Parlamento? Taluni Stati membri hanno fissato autonomamente la durata della stagione venatoria il che pregiudica la conservazione di determinate specie di uccelli. L(cid:146)apertura della stagione venatoria in Francia, per esempio, cade in un periodo in cui gli uccelli giovani dipendono ancora dalle cure dei genitori. In tal modo la Francia viola l(cid:146)articolo 7, paragrafo 4, della direttiva 79/0409/CE. Per questo motivo Ł gi(cid:224) stata avviata una procedura d(cid:146)infrazione. Qual Ł lo stato di avanzamento della procedura? Quali misure intende adottare il Consiglio al fine di garantire che le disposizioni della direttiva 79/0409/CE vengano attuate in tutti gli Stati membri? (1) GU L 103 del 25. 4. 1979, pag. 1. Risposta (2 dicembre 1999) Nell(cid:146)esaminare la proposta della Commissione, intesa a precisare la portata del potere di valutazione degli Stati membri per quanto riguarda segnatamente la data di chiusura della stagione venatoria, il Consiglio ha previsto in particolare la possibilit(cid:224) di una data limite unica che potrebbe situarsi tra il 31 gennaio e il 10 marzo. A tale riguardo, il Consiglio ha preso atto del parere emesso dal Parlamento europeo nel 1996 a favore di una data uniforme a livello europeo per la fine della stagione venatoria, ossia il 31 gennaio di ogni anno. Tuttavia, il Consiglio non Ł ancora riuscito a trovare una soluzione che possa essere oggetto di un accordo unanime sull(cid:146)insieme dei problemi sollevati dalla proposta della Commissione. Per facilitare l(cid:146)accordo piø ampio possibile, sono in corso contatti tra gli Stati membri interessati. (2000/C 170 E/081) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1679/99 di Marialiese Flemming (PPE-DE) alla Commissione (22 settembre 1999) Oggetto: Antibiotici nei mangimi Da decenni gli antibiotici vengono utilizzati nell(cid:146)ingrasso quali stimolatori della crescita. L(cid:146)utilizzo di questi additivi comporta tuttavia il pericolo che alcune malattie non possano essere curate con antibiotici, in quanto i batteri hanno gi(cid:224) sviluppato una resistenza ad essi. A ci(cid:242) si aggiunge che, attraverso il consumo di uova, latte e carni, i residui di antibiotici possono finire nel corpo umano, con grave rischio per la salute. La Svezia ha vietato l(cid:146)uso di antibiotici quali stimolatori della crescita gi(cid:224) a decorrere dall(cid:146)1. 1. 1986, vale a dire ancora prima della sua adesione all(cid:146)UE. Durante la Presidenza austriaca si Ł deciso di vietare nell(cid:146)Unione quattro additivi a base di antibiotici


title: PERGUNTA ESCRITA E-1685/99 apresentada por Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) à Comissão. A situação dos Direitos do Homem no Usbequistão.

eurovoc_concepts:
EU policy
Uzbekistan
cooperation policy
international human rights law

text: 18. 7. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 203 E/23 (2000/C 203 E/029) PERGUNTA ESCRITA E-1685/99 apresentada por Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (22 de Setembro de 1999) Objecto: A situa(cid:231)ªo dos Direitos do Homem no Usbequistªo Desenvolveu a Comissªo recentemente alguma actua(cid:231)ªo em Tasjkent, na sequŒncia da deteriora(cid:231)ªo da situa(cid:231)ªo dos Direitos do Homem no pa(cid:237)s? Que destino conheceram defensores dos Direitos do Homem como a Sra Kasimova e o Sr. Adilov, da organiza(cid:231)ªo dos Direitos do Homem Adilov? Que posi(cid:231)ªo assumirÆ a UE relativamente ao Usbequistªo na pr(cid:243)xima ConferŒncia da OSCE, que se realizarÆ em Viena, de 20 de Setembro a 1 de Outubro? Que medidas poderÆ a Comissªo adoptar, nomeadamente em rela(cid:231)ªo aos programa de coopera(cid:231)ªo entre a UE e o Usbequistªo, caso a situa(cid:231)ªo dos Direitos do Homem no pa(cid:237)s nªo melhore? Resposta dada por Christopher Patten em nome da Comissªo (13 de Outubro de 1999) A Uniªo Europeia estÆ preocupada com a deteriora(cid:231)ªo dos Direitos do Homem no Usbequistªo. A presidŒncia finlandesa diligenciou junto das autoridades usbeques a este respeito a 8 de Julho e 26 de Julho. Estas interven(cid:231)ıes dizem respeito, em particular, aos actos de violŒncia contra o Senhor Ardzinov, presidente da organiza(cid:231)ªo independente dos Direitos do Homem e contra outros cidadıes usbeques que asseguram a defesa destes direitos. A Comissªo confere uma aten(cid:231)ªo especial (cid:224) deteriora(cid:231)ªo geral dos Direitos do Homem no Usbequistªo desde as explosıes do mŒs de Fevereiro de 1999 em Tashkent. Os processos que foram instaurados desde esta data sªo acompanhados activamente pela Comissªo e pela Uniªo. A presidŒncia finlandesa chamou em especial a aten(cid:231)ªo do Governo usbeque para a viola(cid:231)ªo dos Direitos do Homem no (cid:226)mbito do processo de Mohammed e Rashid Bekzhon e de quatro dos seus co-acusados. A Comissªo estuda atentamente o relat(cid:243)rio do Embaixador H(cid:246)ynck, representante pessoal do presidente em exerc(cid:237)cio da Organiza(cid:231)ªo de Seguran(cid:231)a e Coopera(cid:231)ªo na Europa (OSCE). Em 9 de Setembro de 1999, participou activamente na reuniªo do Conselho permanente da OSCE sobre a `sia Central em que este relat(cid:243)rio foi apresentado. A Comissªo salientou que o respeito dos Direitos do Homem constitui um elemento essencial da ac(cid:231)ªo comunitÆria. Por ocasiªo da primeira reuniªo do Conselho de Coopera(cid:231)ªo com o Usbequistªo que teve lugar em Bruxelas, em 13 de Setembro 1999, os representantes da Uniªo chamaram de novo a aten(cid:231)ªo da delega(cid:231)ªo usbeque para a situa(cid:231)ªo dos Direitos do Homem no respectivo pa(cid:237)s e para a ausŒncia de liberdade religiosa. A presidŒncia da Uniªo recordou em especial que suscitavam dœvidas a forma como tinham sido apresentadas as provas de culpabilidade e igualmente o modo como os acusados tinham sido defendidos em processos recentes. Solicitou igualmente (cid:224)s autoridades usbeques que encetassem investiga(cid:231)ıes relativas a alguns casos de defensores dos direitos pol(cid:237)ticos e do homem que tinham sido v(cid:237)timas de violŒncia por parte dos servi(cid:231)os de seguran(cid:231)a. A Uniªo recordou a sua inquieta(cid:231)ªo relativamente nªo s(cid:243) (cid:224)s encarcera(cid:231)ıes por motivos religiosos ou pol(cid:237)ticos mas tambØm (cid:224)s condi(cid:231)ıes de vida nas prisıes. A Comissªo assinalou ainda (cid:224)s autoridades usbeques que as pr(cid:243)ximas elei(cid:231)ıes parlamentares se deveriam desenrolar no respeito dos princ(cid:237)pios democrÆticos definidos no quadro da OSCE, que deveria ser garantida a liberdade de expressªo aos meios de comunica(cid:231)ªo social e que era essencial uma participa(cid:231)ªo activa das organiza(cid:231)ıes nªo governamentais (ONG). Indicou que todos estes princ(cid:237)pios de coopera(cid:231)ªo eram mencionados no T(cid:237)tulo VII, artigo 68o do acordo de partenariado e de coopera(cid:231)ªo e que deveriam ser aplicados pelo Usbequistªo. Especificou ainda que o programa Tacis desenvolvia programas em colabora(cid:231)ªo com a OSCE e o Gabinete das Institui(cid:231)ıes DemocrÆticas e dos Direitos Humanos (ODIHR) em matØria de democratiza(cid:231)ªo. -


title: QUESTION ÉCRITE E-1640/99 posée par Norbert Glante (PSE) à la Commission. Aides destinées aux opérations de jumelage de villes ‐ Prise en compte des Landkreise (districts ruraux) allemands.

eurovoc_concepts:
Germany
action programme
aid programme
cultural relations
financial aid
terms for aid
twinning

text: C 170 E/60 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 6. 2000 Les procØdures internes ont ØtØ achevØes le 10 septembre 1999, lorsque la Commission a adoptØ une communication (cid:224) l(cid:146)autoritØ budgØtaire sur l(cid:146)acquisition d(cid:146)un nouveau complexe immobilier (cid:224) Grange pour le siŁge de l(cid:146)OAV (2). Le contrat a ØtØ signØ, pour le compte de la Commission, le 13 septembre 1999, et transmis ensuite aux hommes de loi. (1) (2) SEC(97) 750 final. SEC(1999) 1324. (2000/C 170 E/068) QUESTION (cid:201)CRITE E-1640/99 posØe par Norbert Glante (PSE) (cid:224) la Commission (22 septembre 1999) Objet: Aides destinØes aux opØrations de jumelage de villes (cid:129) Prise en compte des «Landkreise» (districts ruraux) allemands Le programme d(cid:146)aide aux opØrations de jumelage de villes, qui est en place, favorise la rencontre des peuples europØens, et ce afin de surmonter les diffØrences qui les divisent. D(cid:146)aprŁs l(cid:146)aide-mØmoire concernant le soutien octroyØ par la Commission europØenne pour 1999, les «Landkreise» allemands ne sont pas pris en considØration au titre des projets Øligibles de type 1 concernant «les rencontres de citoyens dans le cadre du jumelage de villes». Le systŁme allemand d(cid:146)organisation communale classe les «Landkreise» dans la catØgorie des collectivitØs communales. En ce sens, les «Landkreise» sont juridiquement assimilØs aux villes et aux communes. Ces «Landkreise» organisent des rencontres de citoyens, et ce tant avec les collectivitØs communales des (cid:201)tats membres qu(cid:146)avec les districts ruraux nouvellement constituØs dans les PECO, en apportant ainsi une contribution prØcieuse au renforcement de l(cid:146)Europe. La Commission estime-t-elle que la discrimination pratiquØe entre les villes et les communes, d(cid:146)une 1. part, et les «Landkreise» allemands, d(cid:146)autre part, est lØgale? 2. Dans l(cid:146)affirmative, comment cette discrimination se justifie-t-elle? 3. La Commission compte-t-elle modifier, pour l(cid:146)an 2000, les critŁres relatifs (cid:224) l(cid:146)aide au rapprochement des citoyens dans le cadre du jumelage de villes (type I), en sorte que les «Landkreise» allemands puissent Øgalement prØtendre (cid:224) cette aide? RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (4 novembre 1999) Les critŁres relatifs (cid:224) l(cid:146)attribution d(cid:146)aides financiŁres dans le cadre du programme communautaire en faveur des jumelages de villes ont ØtØ arrŒtØs par la Commission en Øtroite consultation avec les reprØsentants des diffØrentes commissions du Parlement et les reprØsentants des associations nationales des pouvoirs locaux, rassemblØes au sein du Conseil des communes et rØgions d(cid:146)Europe. Il font l(cid:146)objet d(cid:146)une rØvision annuelle et sont consignØs dans une note d(cid:146)information «Subventions de la Commission en faveur des jumelages de villes», diffusØe largement. Lors de la derniŁre rØunion de consultation du 8 dØcembre 1998, il a ØtØ dØcidØ que, pour l(cid:146)annØe 1999 et en raison des moyens financiers disponibles, il ne convenait pas de tenir compte des Landkreise dans le cadre du type I de ce programme. Cependant, pour le type II de ce programme, cette note indique que les actions de jumelages impliquant des villes d(cid:146)une mŒme rØgion peuvent bØnØficier de subventions. Les critŁres applicables pour l(cid:146)an 2000 seront dØcidØs lors des «Assises europØennes du jumelage pour le TroisiŁme MillØnaire», qui se tiendront de 3 au 5 dØcembre 1999 (cid:224) Bilbao


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Luonnos neuvoston asetukseksi (EY) jätehuoltotilastoista"

eurovoc_concepts:
EU statistics
dangerous substance
environmental protection
waste management
waste recycling

text: 17. 11. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 329/17 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Luonnos neuvoston asetukseksi (EY) jätehuoltoti- lastoista” (1999/C 329/07) Neuvosto päätti 5. heinäkuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausuntoa edellä mainitusta luonnoksesta. Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -jaosto antoi lausuntonsa 14. heinäkuuta 1999. Esittelijä oli Vasco Cal. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 22. ja 23. syyskuuta 1999 pitämässään 366. täysistunnossa (syyskuun 22. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 108 ääntä puolesta, 1 vastaan, 2:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1. 1. Koska neuvoston 7. toukokuuta 1990 antaman jäte- huoltopolitiikkaa koskevan päätöslauselman (1) jälkeen alalla oli saavutettu merkittävää edistystä niin lainsäädännöllisesti, taloudellisesti kuin teknisesti ja tämä puolestaan oli antanut virikkeitä jäsenmaiden ja yhteisön hallinnoille sekä taloudelli- sille toimijoille ja kuluttajille, neuvosto antoi 24. helmikuuta 1997 uuden päätöslauselman yhteisön jätehuoltostrategias- ta (2). Tässä päätöslauselmassa neuvosto – – – – korostaa sitä merkitystä, joka tilastoilla voi olla tunnistet- taessa jätteisiin liittyviä ongelmia, arvioitaessa jätehuollon painopistealueita sekä järkevien tavoitteiden muotoilussa ja niihin pyrkimisessä jätehuoltopolitiikkojen puitteissa korostaa tarvetta tuottaa säännöllisesti riittävää, yhteisön lainsäädännön kanssa yhdenmukaista jätteisiin liittyvää tietoa kehottaa komissiota luomaan yhteistyössä Euroopan ym- päristökeskuksen ja jäsenvaltioiden kanssa yhteisön laajui- sen luotettavan jätteitä koskevien tietojen kokoamisjärjes- telmän, jonka olisi perustuttava yhteiseen terminologiaan, määritelmiin ja luokitukseen ja joka toimisi mahdollisim- man pienin julkisin ja yksityisin kustannuksin (– –) kehottaa komissiota edistämään ja jäsenvaltioita sekä ta- loudellisia toimijoita luomaan ja toteuttamaan määrällisiä, ohjeellisia tavoitteita, joiden tarkoituksena on syntyneen jätteen määrän merkittävä vähentäminen sekä uudelleen- käytön, kierrätyksen ja hyödyntämisen lisääminen (– –) myös energian hyödyntäminen” ja kehottaa komissiota harkit- semaan, missä määrin jätteiden polttamista ja siitä syntyvän energian hyödyntämistä koskevaa yhteisön lainsäädäntöä olisi muutettava, sekä esittämään tarkoituksenmukaisia ehdotuksia. Yhteisön tuoreimman tilasto-ohjelman 1. 2. (1998– 2002) (3) ”ympäristö”-osastossa viitataan yhteisön tilastojen ympäristöosuutta koskevaan nelivuotiseen (1994–1997) kehi- tysohjelmaan (4), joka on sen mukaan ”tarkoitettu täyttämään tilastotarpeet yhdessä Euroopan ympäristökeskuksen tuotta- man tiedon kanssa. ” Tästä yhteisön tilastojen erityisosuudesta todetaan 1. 2. 1. vielä seuraavaa: ”Meneillään olevaa työtä jatketaan sellaisten tietojen täydentämiseksi, jotka liittyvät jäte- ja kierrätystilastoi- hin, vesivarojen käyttöön ja jätevesiin, vaarallisten aineiden ja niukkojen materiaalien käyttöön sekä ympäristömenoihin. Kehitetään joukko ympäristöä koskevia, kansantalouden tilin- pitoon yhteydessä olevia liitännäistilejä, jotka kattavat tärkeim- pien luonnonvarojen varannot ja käytön, materiaalivirrat, päästöt ja ympäristömenot. ” 1. 3. Euroopan parlamentti 14. 1996 päivänä antamassaan 1. 3. 1. Marraskuun päätöslauselmassa (5) Euroopan parlamentti kehottaa täsmen- tämään käsitteiden ’jäte’ ja ’tuote’ määritelmät yhteisön lainsäädännössä sen mukaisesti, mitä Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on lausunut niitä koskevissa tuomioissaan (Za- nettin ja Wallonian asiat). Lisäksi Euroopan parlamentti kehot- taa neuvostoa ja komissiota – pyytää komissiota kokoamaan tietoa niistä jätteissä olevista ympäristölle vaarallisista aineista, jotka aiheuttavat jäsen- valtioissa erityisiä ongelmia, ja suosittamaan tarvittaessa toimenpiteitä kyseisten ongelmien ratkaisemiseksi. – tekemään ehdotuksia toimista, joilla pyritään vähentämään jätteiden määrää ja vaarallisten aineiden kuten kloorin, elohopean, PVC:n, kadmiumin ja muiden raskasmetallien kaltaisten vaarallisten aineiden määrää jätteissä Samassa päätöslauselmassa neuvosto ilmaisee ole- 1. 1. 1. vansa huolestunut ”yhteisön alueella tapahtuvista poltettavaksi tarkoitetun jätteen laajamittaisista siirroista, joihin voi liittyä – muotoilemaan jätepolitiikan puitteissa jätemäärien vähent- ämiseen tähtäävät tavoitteet, joita arvioidaan ja muutetaan saavutettujen tulosten perusteella joka toinen vuosi. (1) EYVL C 122, 18. 5. 1990. (2) EYVL C 76, 11. 3. 1997. (3) EYVL L 42, 16. 2. 1999. (4) EYVL L 328, 20. 12. 1994. (5) EYVL C 362, 2. 12. 1996. C 329/18 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 17. 11. 1999 1. 3. 2. Samassa päätöslauselmassa Euroopan parlamentti ilmaisee olevansa komission kanssa samaa mieltä siitä, että yhteisössä tarvitaan ehdottomasti nykyistä parempia jätetilas- toja, ja kehottaa jäsenvaltioita toimimaan yhteistyössä Euroo- pan ympäristökeskuksen ja Eurostatin kanssa. 2. 2. Komissiota avustaa tilasto-ohjelmakomitea, ja sen tulee antaa kolmen vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulos- ta ja sen jälkeen joka kolmas vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus laadituista tilastoista ja erityisesti niiden laadusta sekä tietojen keruusta yrityksille aiheutuvasta rasituk- sesta. 1. 4. Alueiden komitea Tarvittavan rahoituksen arvioidaan olevan suuruudel- 2. 3. taan yhteensä 450 000 ecua vuosina 1999–2001. 1. 4. 1. Tammikuun 16. päivänä 1997 antamassaan lausun- nossa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille yhteisön jätehuoltostrategian tarkistamisesta”(1) alueiden komitea ”pitää valitettavana, että yhteisötason jätealaa koskevat tilastotiedot ovat puutteellisia. Alueiden komitean mielestä parempi pohja varmistettaisiin alue- ja paikallisviran- omaisten nykyistä paremmalla yhteistyöllä. ” 1. 5. Talous- ja sosiaalikomitea 1. 5. 1. Syyskuun 19. päivänä 1990 antamassaan lausun- nossa (2) aiheesta ”Neuvoston päätösehdotus säännöllisten vi- rallisten ympäristötilastojen kehittämistä koskevan nelivuoti- sen ohjelman (1990–1993) (3) hyväksymiseksi” talous- ja sosi- aalikomitea tähdentää kohdassa 2. 1 seuraavaa: ”Komitea tietää, että eri maiden tilastojärjestelmät poikkea- vat toisistaan suuresti siinä, kuinka pitkälle on edistytty erityisten ympäristötilastojen laatimisessa. Se on myös perillä siitä, että noin sadan olennaisen, homogeenisen ja luotettavan tilastollisen osoittimen kehittäminen tärkeim- mille aloille edellyttää moninaisia menetelmiä. Onhan kukin osoitin osoitus tuhansien ja kymmenien tuhansien aineellisten, teknisten, taloudellisten ja yhteiskunnallisten tietojen keruusta ja tallentamisesta. ” 2. Komission esittämä asetusluonnos joka velvoittaa jäsenvaltiot Asetusluonnoksen tarkoituksena on luoda säädöske- 2. 1. hys, ja komission tuottamaan yhteisön tilastoja yrityksissä ja kotitalouksissa syntyvän jätteen huollosta. Tilastoja laaditaan seuraavista alueista: – – – jätteiden tuotanto ja hyödyntäminen toimialoittain yritysten ja kuntien hoitama kotitalousjätteen ja vastaavan- kaltaisen jätteen keräys yritysten ja kuntien suorittama jätteen polttaminen, kom- postointi ja loppukäsittely. 3. Yleishuomioita komission luonnoksesta 3. 1. Talous- ja sosiaalikomitea suhtautuu suopeasti asetus- ehdotukseen, jolla pyritään luomaan yritysten ja kotitalouksien tuottamien jätteiden huoltoa koskeva yhteisön tilastollinen säädöskehys. Sen avulla Eurostat saa käyttöönsä luotettavia ja vertailukelpoisia yhteisön tilastoja, jotka laaditaan ja käsitellään ajoissa ja jotka muodostavat pohjan Euroopan unionin jäte- huollon asteittaiselle yhdenmukaistamiselle. 3. 2. Komitea kehottaa neuvostoa hyväksymään asetusehdo- tuksen nopeasti. Asetus on tärkeä ympäristöpoliittinen väline jätealalla, etenkin jätteiden laittoman keräämisen ja polttami- sen ehkäisemiseksi. 3. 3. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että käsiteltävänä oleva ehdotus mahdollistaa Eurostatin ja vuonna 1996 peruste- tun Euroopan ympäristökeskuksen tehokkaan yhteistyön. Ko- mission päätöksellä 94/3/EY (4) perustetussa Euroopan jäteluet- telossa on nimikkeistö, johon kaikkien jätetietojen kerääminen tästä lähin perustuu kaikissa jäsenvaltioissa. 3. 3. 1. Komitea on tyytyväinen, että Euroopan ympäristö- keskus ja Eurostat valmistelevat parhaillaan ”yhteistyömuistio- ta”. Komitea toivoo muistion mahdollistavan näiden elinten aiempaa paremman ja nopean yhteistoiminnan. Erityisesti se toivoo päällekkäisyyksien ja laiminlyöntien välttämistä. Komitea miettii, voisiko 4 artiklassa säädettyä kolmen 3. 4. vuoden siirtymäkautta lyhentää. Se myöntää kuitenkin eri maiden tilastokeskusten henkilöstön ja varojen rajallisuuden olevan painava peruste määräajalle, joka mahdollistaa jäsenval- tioiden asteittaisen sopeutumisen yhteisön vaatimuksiin. 3. 5. Komitea tähdentää kuitenkin, että kaikki jäsenvaltiot ovat toivoneet jätteiden keräämistä, hyödyntämistä ja/tai niistä huolehtimista koskevaa yhteisön politiikkaa ja hyväksyneet sen. Niiden täytyy siis yhdessä säätää tarvittavista keinoista sen toteuttamiseksi mahdollisimman hyvin. (1) EYVL C 116, 14. 4. 1997. (2) EYVL C 332, 31. 12. 1990. (3) Tätä ohjelmaa ei koskaan hyväksytty. Lainsäädäntömenettely, johti kohdassa 1. 2 johon komitean kyseinen lausunto liittyy, mainitun ohjelman (1994–1997) hyväksymiseen neuvostossa. (4) EYVL L 5, 7. 1. 1994. 17. 11. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 329/19 3. 6. Komitea kiinnittää jälleen huomiota hyvien tilastojen merkitykseen jäsenmaiden ja yhteisön politiikan tukena. Se panee kuitenkin merkille, että eri maiden tilastokeskukset kärsivät usein talous- ja rahaliiton toteuttamisen sekä vakaus- ja kasvusopimuksen edellyttämistä budjettileikkauksista. pakollisista tutkimuksista Komitea pohtii, onko sopivaa rajoittaa 3 artiklassa 3. 7. vapauttaminen säädetyistä vähemmän kuin 10 henkilöä työllistäviin yrityksiin. Vaikka se pitääkin jätetuotannon määrään perustuvaa rajausta parempa- na, komission ehdottama – työpaikkojen luomisen kannalta niin merkittävien mikroyritysten masentamisen estämiseksi – rajausperuste on sen mielestä kuitenkin hyväksyttävissä, varsinkin kun ongelmajätteitä tuottavia yrityksiä valvotaan toisten säädösten nojalla. Komitea ehdottaa, että asetusluonnoksen liitteenä ole- 3. 8. vaa rahoitusselvitystä täydennetään yhteisön osarahoituksen säätämiseksi – aivan kuten ympäristöasioita hoitava pääosasto toimii jäsenvaltioiden tilastohankkeiden suhteen – jäsenval- tioille, jotka ovat suhteellisen paljon jäljessä jätetilastojen alalla. EU:n jäsenyyttä hakevien maiden kanssa olisi syytä aloittaa heti neuvottelut avun tarjoamiseksi niiden tilastokeskuksille, jotta nämä kykenisivät vastaamaan käsiteltävän asetusehdotuk- sen vaatimuksiin. 3. 9. Komitea pelkää pahoin, että ehdotetun asetuksen pe- rusteella kerätyt tilastotiedot eivät anna selvää kuvaa jätevir- roista. On aihetta pohtia, olisiko järjestelmä syytä tarkistaa jonkin ajan kuluttua, jotta sen antaman jätevirtakuvauksen avulla voitaisiin torjua aiempaa tehokkaammin tiettyjen jättei- den liiallinen eliminointi ja niiden laiton vienti. 4. Erityishuomioita 4. 1. Asetusluonnoksen 2 artiklan a alakohdassa on syytä täydentää viitettä direktiiviin 75/442/ETY viitteellä komission päätökseen 96/350/EY (1). (1) Komission päätös, tehty 24 päivänä toukokuuta 1996, johon on mukautettu jätteistä annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY liitteet II A ja II B. EYVL L 135, 6. 6. 1996. Bryssel 22. syyskuuta 1999. 4. 2. Liitteessä I olevan 2 jakson 3 kohdassa jätelajit numero 14 ”ei-rautametalliromu, poislukien pakkaukset”, 26 ”tekstii- lijätteet” ja 43 ”rakennus- ja purkujätteet” eivät aiheuttane sekaannusta, sillä oikeudelliselta kannalta näitä aineita pidetään jätteinä, vaikka teknisesti niitä voidaankin käyttää raaka- aineina. 4. 3. Samassa liitteessä numeroin 25 ”muut puujätteet” ja 43 ”rakennus- ja purkujätteet” merkittyjä tuotteita ei ole aina helppo erottaa toisistaan. Itse asiassa jätelajiin numero 43 kuuluvat tuotteet edustavat lähes 90 %:a kokonaisuudesta ja ovat ylivoimaisesti vahingollisimpia ympäristölle. 4. 3. 1. on syytä jatkaa. Komitean mielestä ongelmajätteiden erityiskäsittelyä 4. 4. Liitteessä I olevassa 3 jaksossa mainittuja jäteluokkien ominaistietoja 1 21 ”laitoksessa hyödynnetyn jätteen määrä” ja 1 23 ”hyödyntämisessä tai poltossa muodostuneen jätteen määrä” koskeva valvonta ei vaikuta komitean mielestä oikeute- tulta, mutta se panee merkille komission edustajan selityksen, jonka mukaan näiden ominaistietojen avulla jätteistä huolehti- misesta voidaan pitää kirjaa aiempaa tarkemmin, ja valvonta paranee. 4. 5. Komitea pitää kyseenalaisena, ovatko liitteessä II ole- vassa 2 jaksossa mainitut jäteluokat 16 ”yhdistelmäpakkauk- set”, 17 ”sekalaiset pakkaukset” ja 19 ”vaatteet ja tekstiilit” riittävän selkeitä. 4. 6. Liitteessä III olevassa 6 jakson 1 kohdassa säädetään, että ”jäsenvaltioiden on ilmoitettava, minkä prosenttiosuuden kustakin (– –) toimilajista tietojenkeruu kattaa. Kattavuus voi- daan arvioida käyttämällä ulkoisia perusteita, kuten työllisyyttä tai vastaanotettujen jätteiden määrää. Vähimmäisvaatimus kattavuudelle kunkin toimilajin osalta on 90 prosenttia. ” Komitea ei ole täysin vakuuttunut tällaisen vähimmäisosuuden oikeutuksesta ja katsoo, että erityisesti vaarallisten jätteiden kohdalla tulisi pyrkiä 100 prosentin kattavuuteen. 4. 7. Liitteessä III olevassa 7 jakson polttamis-, kompostoin- ti- ja loppukäsittelymenetelmien luettelossa jätteiden ”loppukä- sittelyn” ja ”hyödyntämisen” ero ei ole riittävän selvä. Komitea ehdottaa taulukon otsikoiden muuttamista siten, että eri menetelmät, eli hyödyntäminen, mukaan lukien kompostointi ja polttaminen, jossa energia otetaan talteen sekä eliminointi erotetaan selvästi toisistaan. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1648/99 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen. Programmer for gadebørnene i Guatemala.

eurovoc_concepts:
EU financing
Guatemala
child protection
street children

text: 18. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 203 E/15 for F(cid:230)llesskabet, samt artikel 11, stk. 2, i direktiv 91/628/E(cid:216)F som (cid:230)ndret ved direktiv 95/29/EF, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r indfłrsel fra tredjelande). Ovenn(cid:230)vnte g(cid:230)lder henvisninger til retsforskrifter, og derudover vil det (cid:230)rede parlamentsmedlem foresl(cid:229), at det hverken tilkommer R(cid:229)det at fortolke sine egne retsakter eller kontrollere deres anvendelse i medlemsstaterne, idet disse befłjelser i henhold til traktaten till(cid:230)gges henholdsvis Domstolen og Kommis- sionen. (1) (2) (3) EFT L 148 af 30. 6. 1995, s. 52. EFT L 340 af 11. 12. 1991, s. 17. EFT L 52 af 21. 2. 1998, s. 8. (2000/C 203 E/018) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1648/99 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (22. september 1999) Om: Programmer for gadebłrnene i Guatemala Kan Kommissionen give en orientering om afviklingen af programmet Guatemala de sidste to (cid:229)r af programmets lłbetid? for stłtte til gadebłrnene i Kan Kommissionen oplyse, hvordan og gennem hvilke kanaler den vil forts(cid:230)tte stłtten til gadebłrnene i Guatemala, nu da programmet er afsluttet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (19. oktober 1999) Programmet for stłtte til gadebłrnene i Guatemala begyndte i januar og blev afsluttet i juli 1999. Form(cid:229)let med projektet var at słrge for beskyttelse, respekt og sikkerhed for błrn i socialt udsatte situationer i Guatemala. For at opfylde dette m(cid:229)l blev hj(cid:230)lpen fra Kommissionen sat ind p(cid:229) tre niveauer: beskyttelse og direkte hj(cid:230)lp til gadebłrnene for at hj(cid:230)lpe dem til at blive socialt integreret, fremme af aktioner til forebyggelse af f(cid:230)nomenet »gadebłrn« og styrkelse af de offentlige institutioner, som det p(cid:229)hviler at beskytte de mindre(cid:229)rige og sikre, at lovene om beskyttelse af błrn bliver overholdt. P(cid:229) de to fłrste trin blev der ikke blot arbejdet med błrnene, men ogs(cid:229) med deres omgivelser, som f. eks. familien og lokalsamfundet, med henblik p(cid:229) at udvikle overv(cid:229)gelsesstrategier, der kan forhindre, at błrn ender p(cid:229) gaden eller kommer ud i kriminalitet. Der blev iv(cid:230)rksat aktioner for at l(cid:230)re błrnene at l(cid:230)se og skrive, sikre dem erhvervsuddannelse, samt produktive projekter, som til dato stadig er under gennem- fłrelse. P(cid:229) det tredje trin har projektet iv(cid:230)rksat forskellige aktioner til at fremme beskyttelse af błrnene, bl. a. ved at oprette en f(cid:230)lles database for de forskellige institutioner, der tager sig af błrn i en juridisk vanskelig situation, med henblik p(cid:229) at sikre, at błrnenes sag bliver behandlet p(cid:229) bedst mulig m(cid:229)de. iv(cid:230)rksat aktioner for at Der er blevet fremme overholdelsen af den internationale konvention om beskyttelse af błrn, som blev ratificeret af Guatemala i 1989, i afventning af gennemfłrelsen af den nye kodeks for behandling af błrn, som allerede er blevet offentliggjort med stłtte fra EU. Indsatsen p(cid:229) dette niveau har ogs(cid:229) omfattet uddannelse af personale samt pr(cid:230)parering af de involverede institutioner (retsv(cid:230)senet, det nationale błrner(cid:229)d og sekretariatet for social velf(cid:230)rd). Resultaterne af projektet har v(cid:230)ret positive. B(cid:229)de regeringsinstanser og ngo(cid:146)er, der har v(cid:230)ret involveret i projektet, har optaget driftsudgifterne i deres almindelige budget, s(cid:229)ledes at de aktiviteter, der blev iv(cid:230)rksat af projektet, ogs(cid:229) forts(cid:230)ttes uden F(cid:230)llesskabets medvirken. P(cid:229) baggrund af resultaterne af aktionen p(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen at udarbejde et nyt projekt for stłtte til gadebłrn, som vil v(cid:230)re en viderefłrelse af den forebyggende strategi, som blev fastlagt i det netop afsluttede projekt