title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1967/1999 af 15. september 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 1760/98 og om forhøjelse til 2 838 000 tons af den løbende licitation med henblik på eksport af byg, som er i det franske interventionsorgans besiddelse

eurovoc_concepts:
France
award of contract
barley
export
intervention agency

formats: pdf print

text: L 244/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 9. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1967/1999 af 15. september 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 1760/98 og om forhøjelse til 2 838 000 tons af den løbende licitation med henblik på eksport af byg, som er i det franske interventionsorgans besiddelse KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), 30. senest ændret ved forordning (EF) nr. 1253/1999 (2), særlig artikel 5, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) Ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 2131/93 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 39/1999 (4), er der fastsat procedurer og betingelser for salg af korn fra interventionsorganerne; ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1760/98 (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1667/1999 (6), blev der åbnet en løbende licitation med henblik på eksport af 2 538 000 tons byg, som er i det franske interventionsorgans besiddelse; Frankrig har meddelt Kommissionen, at dets interventionsorgan har til hensigt at licitationen udbudte mængde med henblik på eksport med 300 000 tons; den samlede mængde byg, der af dets interventionsorgan udbydes i licitation, bør derfor forhøjes til 2 838 000 tons; forhøje den i lagermængder; bilag I til forordning (EF) nr. 1760/98 bør derfor ændres; (4) de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 I forordning (EF) nr. 1760/98 foretages følgende ændringer: 1) Artikel 2 affattes således: »Artikel 2 Licitationen omfatter maksimalt 2 838 000 tons byg til alle tredjelande undtagen 1. med henblik på eksport Amerikas Forenede Stater, Canada og Mexico. Oplagringsområderne for de 2 838 000 tons byg er 2. anført i bilag I. « 2) Bilag I erstattes af bilaget til denne forordning. Artikel 2 (3) som følge af den forhøjede licitationsmængde er det nødvendigt at ændre fortegnelsen over områder og Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 15. september 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 18. (3) EFT L 191 af 31. 7. 1993, s. 76. (4) EFT L 5 af 9. 1. 1999, s. 64. (5) EFT L 221 af 8. 8. 1998, s. 13. (6) EFT L 197 af 29. 7. 1999, s. 36. 16. 9. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 244/21 BILAG »BILAG I Oplagringssted Amiens Châlons Dijon Lille Nantes Nancy Orléans Paris Poitiers Rouen Toulouse (tons) Mængde 109 500 254 000 167 000 622 554 37 000 89 000 551 500 151 500 232 000 622 546 1 400«


title: Proposta de Decisão do Conselho que aceita a prorrogação do Convénio internacional do café de 1994 em nome da Comunidade Europeia

eurovoc_concepts:
coffee
international agreement
international cooperation
trade agreement

formats: html pdf

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 15. 09. 1999 COM(1999) 449 final 99/0198 (ACC) Proposta de DECISÃO DO CONSELHO que aceita a prorrogação do Convénio internacional do café de 1994 em nome da Comunidade Europeia (apresentada pela Comissão) EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS O Convénio internacional do café de 1994 foi concluído pela Comunidade através da Decisão 94/570/CE do Conselho, de 18 de Julho de 1994. Por força do primeiro parágrafo do artigo 47º, o convénio termina em 30 de Setembro de 1999. Reunidos em Londres, em 21 e 22 de Julho de 1999, no âmbito do Conselho Internacional do Café, os membros signatários adoptaram, em conformidade com o nº 2 do artigo 47º, uma resolução que prevê a prorrogação do Convénio internacional do café de 1994 por um período de dois anos, ou seja, até 30 de Setembro de 2001, a fim de prever um período de tempo suficiente para a renegociação de um convénio internacional que possa suceder ao convénio presentemente em vigor. Antes do termo de vigência do actual convénio, ou seja, antes de 30 de Setembro de 1999, as Partes Contratantes devem notificar a sua aceitação do convénio tal como prorrogado à sede das Nações Unidas em Nova Iorque. Dado que se trata de um convénio misto, os Estados-membros devem igualmente dar início aos seus procedimentos internos de carácter constitucional para a aceitação do Convénio internacional do café de 1994 tal como prorrogado. A Comissão apresentará posteriormente um pedido para ser autorizada pelo Conselho a negociar o convénio que deve dar seguimento ao Convénio internacional do café de 1994, em conformidade com as orientações definidas pelo Conselho na mesma resolução. 2 99/0198 (ACC) Proposta de DECISÃO DO CONSELHO que aceita a prorrogação do Convénio internacional do café de 1994 em nome da Comunidade Europeia O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 133º em conjugação com os nºs 2 e 3 do seu artigo 300, Tendo em conta a proposta da Comissão1, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) (4) Que o Convénio internacional do café de 19942, aprovado pela Comunidade pela Decisão 94/570/CE de 18 de Julho de 1994, cessa a sua vigência em 30 de Setembro de 1999, salvo se for prorrogado para além dessa data por decisão do Conselho Internacional do Café, Que, por decisão do Conselho Internacional do Café, o Convénio Internacional de 1994 foi prorrogado por um período de dois anos; Que as Partes Contratantes no Convénio internacional do café de 1994 devem notificar a sede das Nações Unidas em Nova Iorque que aceitam a prorrogação do convénio; Que essa prorrogação é do interesse da Comunidade, pelo que deve aceitá-la em conformidade com o nº 2 do artigo 47º do convénio; (5) Que os Estados-membros devem igualmente aceitar a prorrogação do convénio, DECIDE: 1 2 JO C JO L 222 de 26. 8. 1994, p. 1. 3 Artigo único A Comunidade Europeia notificará antes de 30 de Setembro de 1999 ao Secretário-Geral das Nações Unidas que aceita a prorrogação do Convénio internacional do café de 1994 por um período suplementar de dois anos. O Presidente do Conselho fica habilitado a proceder à notificação requerida. Feito em Bruxelas, em Pelo Conselho O Presidente 4


title: Komisijas Lēmums (1999. gada 15. septembris) par kopējiem tehniskiem noteikumiem attiecībā uz piesaistes prasībām par TETRA piekļuvi neatliekamās palīdzības dienestiem (izziņots ar dokumenta numuru C(1999) 2987)Dokuments attiecas uz EEZ.

eurovoc_concepts:
harmonisation of standards
technical regulations
technical standard
telecommunications
waveband

formats: html pdf print

text: 196 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/24. sēj. 31999D0645 30. 9. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 255/40 KOMISIJAS LĒMUMS (1999. gada 15. septembris) par kopējiem tehniskiem noteikumiem attiecībā uz piesaistes prasībām par TETRA piekļuvi neatliekamās palīdzības dienestiem (izziņots ar dokumenta numuru C(1999) 2987) (Dokuments attiecas uz EEZ) (1999/645/EK) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, 2. Ar šo lēmumu izveido kopējus tehniskus noteikumus par pie- saistes prasībām attiecībā uz TETRA iekārtu piekļuvi avārijas die- nestiem frekvenču joslās no 380 MHz līdz 383 MHz un 390 MHz līdz 393 MHz. ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 12. feb- ruāra Direktīvu 98/13/EK, kas attiecas uz telekomunikāciju gala iekārtām un zemes satelītstaciju iekārtām, tostarp to atbilstības savstarpēju atzīšanu (1), jo īpaši tās 7. panta 2. punkta otro ievil- kumu, tā kā Komisija ir pieņēmusi līdzekli, kas nosaka gala iekārtu tipu, kuram ir nepieciešami kopēji tehniski noteikumi, kā arī saistīto darbības jomu izklāstu saskaņā ar 7. panta 2. punkta pirmo ievilkumu; tā kā ir jāpieņem atbilstīgi saskaņotie standarti vai to daļas, ar ko īsteno pamatprasības, kuras ir jāpārveido kopējos tehniskos noteikumos; 2. pants 1. Kopējos tehniskajos noteikumos iekļauj saskaņoto standartu, ko sagatavojusi attiecīgā standartizācijas organizācija, lai vajadzī- gajā apjomā īstenotu Direktīvas 98/13/EK 5. panta c) līdz f) punktā minētās pamatprasības. Norāde uz standartu ir ietverta pielikumā. 2. Gala iekārtas, uz kurām attiecas šis lēmums, atbilst 1. punktā norādītajiem kopējiem tehniskajiem noteikumiem, Direktīvas 98/13/EK 5. panta a) un b) apakšpunktā norādītajām būtiskajām prasībām, kā arī atbilst visu pārējo piemērojamo direktīvu, jo īpaši Padomes Direktīvu 73/23/EEK (2) un 89/336/EEK (3) prasībām. tā kā, lai ražotājiem nodrošinātu nepārtrauktu tirgus pie- ejamību, ir vajadzīgi pārejas pasākumi iekārtām, kas atļau- tas saskaņā ar valsts tipu apstiprināšanas noteikumiem; 3. pants tā kā Komitejai (ACTE) ir iesniegts priekšlikums saskaņā ar 29. panta 2. punktu; tā kā kopējie tehniskie noteikumi, ko pieņem ar šo lēmumu, ir saskaņā ar ACTE atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants 1. Šo lēmumu piemēro gala iekārtām, ko paredzēts pievienot publiskam telekomunikāciju tīklam un kas ir iekļautas 2. panta 1. punktā minēto saskaņoto standartu darbības jomā. Direktīvas 98/13/EK 10. pantā minēto procedūru veikšanai izraudzītās pilnvarotās iestādes attiecībā uz šā lēmuma 1. panta 1. punktā minētajām gala iekārtām izmanto pielikumā minētos saskaņotos standartus vai nodrošina to izmantošanu, šim lēmumam stājoties spēkā. 4. pants 1. Valsts tipu apstiprināšanas noteikumus, kas attiecas uz iekār- tām, kuras ietilpst pielikumā norādīto saskaņoto standartu jomā, atceļ, sākot ar 1999. gada 15. decembri. 2. Gala iekārtas, kas apstiprinātas saskaņā ar šādiem valsts tipu apstiprināšanas noteikumiem, turpina laist valsts tirgū un nodot lietošanā. (1) OV L 74, 12. 3. 1998. , 1. lpp. (2) OV L 77, 26. 3. 1973. , 29. lpp. (3) OV L 139, 23. 5. 1989. , 19. lpp. (1) (2) (3) (4) (5) 13/24. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 197 Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, 1999. gada 15. septembrī 5. pants Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Karel VAN MIERT 198 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/24. sēj. PIELIKUMS Norāde uz piemērojamo saskaņoto standartu Šī lēmuma 2. pantā minētais saskaņotais standarts ir: Bezvadu kanālu sistēma (TETRA); neatliekama piekļuve ETSI Eiropas Telekomunikācijas standartizācijas institūts ETSI sekretariāts TBR35: 1998. gada septembris (izņemot priekšvārdu un 4. 2. 2. , 5. 4. 2. un A. 2. 3. iedaļu) Papildu informācija Eiropas Telekomunikāciju standartizācijas institūts ir atzīts saskaņā ar Padomes un Eiropas Parlamenta Direktīvu 98/34/EK (1). Iepriekš norādītais saskaņotais standarts ir izveidots atbilstīgi pilnvarai, kas izdota saskaņā ar Padomes Direktīvā 98/34/EK paredzētajām attiecīgajām procedūrām. Iepriekšminētā saskaņotā standarta pilnu tekstu var iegūt no: European Telecommunications Standards Institute 650, Route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex vai European Commission DG XIII/A/2-(BU 31, 1/7) Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Brussels vai no jebkurām citām organizācijām, kuras atbildīgas par ETSI standartu pieejamību un kuru saraksts ir atrodams Internetā pēc adreses www. ispo. cec. be. (1) OV L 204, 21. 7. 1998. , 37. lpp


title: 1999/644/EG: Kommissionens beslut av den 15 september 1999 om vissa skyddsåtgärder när det gäller registrerade hästar från Malaysia (Västmalaysia) [delgivet med nr K(1999) 2976] (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Malaysia
animal disease
equidae
health control
import

text: 30. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 255/39 KOMMISSIONENS BESLUT av den 15 september 1999 om vissa skyddsåtgärder när det gäller registrerade hästar från Malaysia (Västmalaysia) [delgivet med nr K(1999) 2976] (Text av betydelse för EES) (1999/644/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av regler för hur veterinärkontroller skall organiseras för djur som importeras till gemenskapen från tredje land och om ändring av direktiven 89/662/EEG, 90/ 425/EEG och 90/675/EEG (1), senast ändrat genom direktiv 96/43/EG (2), särskilt artikel 18. 1 i detta, och av följande skäl: 1. 2. 3. Genom beslut 1999/240/EG (3) antog kommissionen vissa skyddsåtgärder avseende registrerade hästar från Singapore och Malaysia (Västmalaysia) på grund av före- komst av sjukdomen Nipah. På grundval av information från Malaysias veterinärmyn- digheter förefaller det lämpligt att tillåta import av regi- strerade hästar från Malaysia (Västmalaysia) under förut- sättning att negativa provresultat har lämnats för dessa hästar vid test för förekomst av antikroppar mot Nipah- virus och att de inte har hållits vid anläggningar där sjukdomen Nipah förekommer. De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga veterinärkommittén. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. Ett kompletterande intyg undertecknat av Malaysias centrala behöriga veterinärmyndigheter skall krävas för tillfäl- ligt insläppande, för återkomst efter tillfällig export och för import av registrerade hästar från Malaysia (Västmalaysia). Genom det i punkt 1 föreskrivna intyget skall följande 2. garantier ges: — Hästen har under de senaste 60 dagarna inte hållits vid anläggningar där de behöriga myndigheterna har konsta- terat fall av sjukdomen Nipah under de senaste 60 dagarna. — Hästen har genomgått ett godkänt test, antingen serum- för spårning av anti- neutraliseringstest eller ELISA-test kroppar mot Nipah-virus, vid ett av de behöriga myndighe- terna utsett laboratorium, och detta test har gett negativt resultat för ett blodprov taget inom de sista 14 dagarna före avfärden till Europeiska gemenskapen, den … (ange datum för blodprov), Artikel 2 Medlemsstaterna skall ändra de bestämmelser de tillämpar när det gäller Malaysia (Västmalaysia) så att de överensstämmer med detta beslut. De skall underrätta kommissionen om detta. Artikel 3 Detta beslut skall tillämpas till och med den 31 december 1999. Artikel 4 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den 15 september 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 268, 24. 9. 1991, s. 56. (2) EGT L 162, 1. 7. 1996, s. 1. (3) EGT L 89, 1. 4. 1999, s. 72


title: Proposal for a Council Decision accepting the extension of the International Coffee Agreement 1994 on behalf of the European Community

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 15. 09. 1999 COM(1999) 449 final 99/0198 (ACC) Proposal for a COUNCIL DECISION accepting the extension of the International Coffee Agreement 1994 on behalf of the European Community (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM The International Coffee Agreement 1994 was concluded for the Community by Council Decision 94/570/EC of 18 July 1994. The first subparagraph of Article 47 of the Agreement stipulates that it is to expire on 30 September 1999. At the meeting of the International Coffee Council in London on 21 and 22 July, the members adopted, under Article 47(2) of the Agreement, a resolution providing for the extension of the International Coffee Agreement 1994 for two years, until 30 September 2001, to allow sufficient time for the negotiation of its successor. The Contracting Parties must notify UN headquarters in New York that they accept extension before the current Agreement expires on 30 September 1999. Because this is a mixed agreement, the Member States must also carry out the domestic constitutional procedures necessary for the acceptance of the extended International Coffee Agreement 1994. The Commission will at a later date seek the Council's authorisation to negotiate the follow- up to International Coffee Agreement 1994, in accordance with the guidelines set out in the International Coffee Council's resolution. 2 99/0198 (ACC) Proposal for a COUNCIL DECISION accepting the extension of the International Coffee Agreement 1994 on behalf of the European Community THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 133 in conjunction with Article 300(2) and (3), thereof, Having regard to the proposal from the Commission1, (1) Whereas the International Coffee Agreement 1994, which the Community approved by Council Decision 94/570/EC of 18 July 1994,2 applies until 30 September 1999 unless extended by decision of the International Coffee Council; (2) Whereas the International Coffee Council has decided to extend the International Coffee Agreement 1994 for two years, (3) Whereas the Contracting Parties to the International Coffee Agreement 1994 must notify United Nations headquarters in New York before 30 September 1999 if they accept the Agreement's extension; (4) Whereas the extension of this international agreement is in the Community's interest and should therefore be accepted by it in accordance with Article 47(2) of the Agreement; (5) Whereas the Member States will also be accepting the Agreement's extension, HAS DECIDED AS FOLLOWS: 1 2 OJ C, p. OJ L 222, 26. 8. 1994, p. 1. 3 Sole Article The European Community shall notify the Secretary-General of the United Nations before 30 September 1999 that it accepts the extension of the International Coffee Agreement 1994 for a further two years. The President of the Council is hereby authorised to make the notification required. Done at Brussels, For the Council The President 4


title: Commission Regulation (EC) No 1975/1999 of 15 September 1999 amending the corrective amount applicable to the refund on cereals

eurovoc_concepts:
cereals
export refund

text: L 244/44 EN Official Journal of the European Communities 16. 9. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 1975/1999 of 15 September 1999 amending the corrective amount applicable to the refund on cereals THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organization of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 1253/1999 (2), and in particular Article 13(8) thereof, (1) Whereas the corrective amount applicable to the refund on cereals was fixed by Commission Regulation (EC) No 1935/1999 (3); (2) Whereas, on the basis of today's cif prices and cif forward delivery prices, taking foreseeable developments on the market into account, the corrective amount at present applicable to the refund on cereals should be altered; (3) Whereas the corrective amount must be fixed according to the same procedure as the refund; whereas it may be altered in the period between fixings, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The corrective amount referred to in Article 1(1)(a),(b) and (c) of Regulation (EEC) No 1766/92 which is applicable to the export refunds fixed in advance in respect of the products referred to, except for malt, is hereby altered to the amounts set out in the Annex hereto. This Regulation shall enter into force on 16 September 1999. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 15 September 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 240, 10. 9. 1999, p. 18. 16. 9. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 244/45 to the Commission Regulation of 15 September 1999 amending the corrective amount applicable to the refund on cereals ANNEX Product code Destination (1) Current 9 1st period 10 2nd period 11 3rd period 12 4th period 1 5th period 2 6th period 3 (EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 — 01 01 — 03 02 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 0 — 0 0 — 0 0 — 0 — — — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –1,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –2,00 — –1,00 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –1,37 –1,28 –1,18 –1,09 –1,02 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –3,00 — –2,50 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –4,11 –3,84 –3,54 –3,27 –3,06 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –4,00 — –6,00 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –6,85 –6,40 –5,90 –5,45 –5,10 — — 0 — — 0 0 — 0 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — (1) The destinations are identified as follows: 01 all third countries, 02 other third countries, 03 USA, Canada and Mexico. NB: The zones are those defined in amended Commission Regulation (EEC) No 2145/92 (OJ L 214, 30. 7. 1992, p. 20)


title: Regionsudvalgets udtalelse om «Kommissionens meddelelse «En nordlig dimension i Unionens politikker»»

eurovoc_concepts:
EU policy
Northern Europe

text: 23. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 374/1 II (Forberedende retsakter) REGIONSUDVALGET Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens meddelelse “En nordlig dimension i Unionens politikker”« (1999/C 374/01) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til Kommissionens meddelelse »En nordlig dimension i Unionens politikker« (KOM(1998) 589 endelig udg. ), under henvisning til præsidiets beslutning af 10. marts 1999 om at afgive udtalelse herom i henhold til EF-traktatens artikel 198 C, stk. 4, og henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 1 »Regionalpolitik, Strukturfondene, Økonomisk og Social Samhørighed, Grænseoverskridende og Interregionalt Samar- bejde«, under henvisning til Underudvalg 1’s forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 107/99 rev. 1), som blev vedtaget den 30. juni 1999 med Markku Kauppinen (FIN/ELDR) og Jorma Virtanen (FIN/PSE) som ordførere, og på baggrund af Regionsudvalgets udtalelse om »Den Europæiske Unions nordiske dimension samt udviklingen af en samarbejdspolitik hen over EU’s og Ruslands fælles grænse og i Barentsregionen« (CdR 10/96 fin) (1); og på baggrund af Regionsudvalgets udtalelse om »EU’s nuværende og fremtidige politik for Østersøområ- det med særlig vægt på lokale og regionale aspekter« (CdR 141/96 fin) (2); og på baggrund af Regionsudvalgets udtalelse om »Fysisk planlægning i Europa« (CdR 340/96 fin) (3); og på baggrund af Regionsudvalgets udtalelse om »Grænseoverskridende og transnationalt samarbejde mellem kommuner« (CdR 145/98 fin) (4); og på baggrund af EU’s rapport fra GD XVI af 28. juli 1997 om Kommissionens første møde om den nordlige dimension, der blev afholdt i Rovaniemi den 18. marts 1997; og på baggrund af Europa-Parlamentets betænkning om »En ny strategi for landbruget i arktiske områder« (1999); og på baggrund af Europa-Parlamentets forslag til betænkning om Kommissionens meddelelse om »En nordlig dimension i Unionens politikker« — (1) EFT C 337 af 11. 11. 1996, s. 7. (2) EFT C 42 af 10. 2. 1997, s. 6. (3) EFT C 116 af 14. 4. 1997, s. 1. (4) EFT C 51 af 22. 2. 1999, s. 21. C 374/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 1999 på den 30. plenarforsamling den 15. -16. september 1999 (mødet den 15. september) vedtaget følgende udtalelse. Generelt Regionsudvalget konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen i overensstemmelse med de forslag, som Regionsudvalget vedtog på sin plenarsamling den 12. juni 1996, er begyndt at træffe foranstaltninger med henblik på at fastlægge en politik for EU’s nordlige dimension. Den finske regerings initiativ af 12. december 1998 og Rådets beslutning i tilknytning hertil har lagt et solidt grundlag for Regionsudvalgets forslag om, at der fastlægges en definition af EU’s nordlige dimension, og at den nordlige dimension inddrages i EU’s politikker. 1. Indledning: Udviklingen af en nordlig dimension 1. 1. Med Finlands og Sveriges tiltrædelse fik EU en nordlig dimension. Regionen afviger klimamæssigt, beliggenhedsmæs- sigt, økonomisk-geografisk og geopolitisk betydeligt fra EU’s øvrige regioner. De nordlige områder er karakteriseret ved lav befolkningstæthed og store afstande, som også betyder, at de lokale og regionale myndigheder her fungerer anderledes end i resten af Europa. 1. 2. Geografisk omfatter den nordlige dimension forskellige områder med vanskelige betingelser. Den nordlige periferi ligger langt fra EU’s kerneregioner, hvilket påfører aktørerne i disse egne ekstra omkostninger. Desuden er natur- og klimaforholdene barske og økonomisk mindre gunstige. Alt i alt indebærer disse faktorer, at økonomien og erhvervslivet i disse områder ikke er lige så udviklet som i EU’s mere velstående områder, hvilket betyder, at de ligesom andre svagt udviklede områder må have særlige ressourcer og støttemidler stillet til rådighed for at kunne deltage i det indre marked. I relation til EU’s politikker er det nødvendigt at diskutere, hvordan man — ved siden af de eksterne relationer — kan tage hensyn til den nordlige dimensions særlige behov i EU’s interne politik. 1. 3. Østrigs, Sveriges og Finlands medlemskab har påvirket EU’s geopolitiske stilling betydeligt, og den kommende udvi- delse vil have en lignende effekt. Med Finlands tiltrædelse fik EU en 1 300 km lang grænse til Den Russiske Føderation. Denne grænseregion er meget speciel på grund af den store velstandskløft, områdets kulturelle betydning og Nordvestrus- lands naturressourcer og miljøproblemer. Denne region har sine fordele og problemer, som der bør tages hensyn til ved udviklingen af regionen. Et særligt spørgsmål i forbindelse med den nordlige dimensions eksterne relationer er, hvordan EU’s og Ruslands grænseregion og samarbejdet hen over grænsen bør udvikles. 1. 4. Tættere forbindelser og udvidet samarbejde mellem det nordvestlige Rusland og EU er imidlertid også af stor betydning for EU, især af energi-, trafik-, miljø- og sikkerhedspolitiske grunde samt for at fjerne handelshindringer. 1. 5. Den næste udvidelse af EU vil — hvis man ser bort fra Cypern og Malta — ske mod øst og nord, hvorved de baltiske lande og Østersøen bliver en del af EU’s geografiske rum. Østersøen vil blive til et indre hav i EU. En strategi af samme type som Middelhavsstrategien anses også for nødvendig i de nordlige områder, når EU via Finland og de nye medlemstater grænser direkte op til Rusland og flere SNG-lande. I Den nordlige dimension er blevet synlig på mange 1. 6. forskellige politikområder. forbindelse med Finlands og Sveriges forhandlinger om medlemskab blev den nordlige dimensions lave befolkningstæthed og klimatiske faktorer taget op. På det regional-, struktur- og landbrugspolitiske område har regionen modtaget støtte, fordelt på grundlag af afsides beliggenhed, et barskt klima, en meget lav befolkningstæthed samt grænsesamarbejde med Rusland. Det blev i foråret 1999 besluttet at forlænge Agenda 2000-beslutningerne. I forbindelse med Agenda 2000-beslutningerne i foråret 1999 blev fortsat støtte sikret. 1. 7. De nordlige områder har fået en mere fremtrædende international rolle i løbet af de seneste ti år. I mellemtiden er samarbejdet i Østersø- og Barentsområdet et fortrinligt ek- sempel på regionaludvikling i Europa, der omfatter næsten alle politiske, samfundsmæssige og økonomiske sektorer. 2. De nordlige områder og deres særlige vilkår Begrebet »den nordlige dimension« omfatter området 2. 1. fra Island i vest til Nordvestrusland og fra Norskehavet, Barentshavet og Karahavet i nord til Østersøens sydkyst. Det geografiske tyngdepunkt i begrebet »den nordlige dimension« er landene omkring Østersøen, Ruslands nordvestlige regioner samt Kaliningrad. 2. 2. Arealmæssigt er Sverige og Finland meget store EU- medlemsstater med et samlet areal på 800 000 km2. De nordlige områder udgør 2,5 % af det udnyttede landbrugsareal og 38 % af skovbrugsarealet i EU. 23. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 374/3 2. 3. Den gennemsnitlige befolkningstæthed i EU er på 115 indbyggere pr. km2. Sveriges og Finlands nordligste regioner, Norrbotten og Lapland, har begge et areal på ca. 100 000 km2. Dette område er dermed større end Luxembourg, Belgien, Holland, Danmark og Irland tilsammen. Befolkningstætheden i de nævnte lande er i gennemsnit på 184 indbyggere pr. km2, mens de to nordligste len i hhv. Sverige og Finland blot har to indbyggere pr. km2. Den lave befolkningstæthed indebærer små lokale markeder og lange afstande til eksportmarkederne, hvilket begrænser erhvervslivets udviklingsmuligheder. Tilsva- rende bliver driftsomkostningerne i forbindelse med offentlig service, grundtjenester og infrastruktur uvilkårligt dyrere for borgerne end i tætbefolkede regioner. 2. 4. Ved 60. breddegrad er vækstperioden ca. 170 døgn, mens den i EU’s nordligste områder er helt nede på ca. 130 døgn. EU’s arktiske og subarktiske områder omfatter Finland, Sverige nord for Stockholm, en del af Skotland og visse områder i Alperne, hvor den årlige varmemængde ligger på fra 1 300o C ned til 400o C. For landbruget i disse områder udgør de klimatiske problemer med korte vækst- og græsningssæso- ner en vedvarende konkurrencehindring, der sammen med det ringe befolkningsgrundlag, den afsides beliggenhed og de spredt beliggende græsningsarealer øger produktionsomkost- ningerne. Det arktiske landbrugs styrke består i et rent miljø, særlige vækstbetingelser, et lavt antal husdyr pr. hektar, etisk forsvarlig opdræt samt begrænset og dyrevelfærdsmæssigt anvendelse af plantebeskyttelsesmidler og antibiotika. 2. 5. Finlands og Sveriges medlemskab betød en mærkbar stigning i EU’s skovressourcer, der gjorde EU selvforsynende med træ. EU fik en helt ny nordlig nåletræszone, et område hvor fornyelse og bæredygtig udnyttelse af skovene har været en af grundpillerne i såvel den regionale som den nationale økonomi. I disse regioner ligger også Vesteuropas sidste vildmarksområder, der har stor rekreativ brugsværdi for alle europæere. Naturen i de nordlige egne er meget speciel og yderst 2. 6. sårbar, men rig på naturressourcer. 2. 7. Klimaet i nord kræver særlige foranstaltninger ved anlægsarbejder, byggeri og etablering af forsyningsnet, hvilket øger omkostningerne. Varmeudgifterne og de problemer, vintervejrliget påfører trafikken, begrænser såvel de enkelte borgeres som virksomhedernes muligheder i de nordlige områder. Det barske klima har navnlig i det nordlige Sverige og Finland skabt særlig ekspertise samt handlingsmodeller og teknikker, som med fordel vil kunne tages i anvendelse i andre områder med strenge vejrforhold. Naturforholdene gør det nordlige Finland og Sverige til et udmærket »laboratorium«, hvor særlige »nordlige« problemer kan løses og ny knowhow udvikles. 2. 8. Søtransport om vinteren er et kapitel for sig. F. eks. foregår hovedparten af Finlands eksport ad søvejen. Regelmæs- sighed i transporten forudsætter en effektiv isbryderflåde. De dele af Den Russiske Føderation, der grænser op til 2. 9. EU, omfatter Sankt Petersborg (4,8 mio. indbyggere), den omgivende Leningrad Oblast (1,7 mio. indbyggere), Republik- ken Karelen (750 000 indbyggere) og Murmansk Oblast (1,1 mio. indbyggere). Funktionelt omfatter dette område endvidere Arkhangelsk-regionen (1,6 mio. indbyggere), der grænser op til Murmansk. Disse nordvestlige grænseområder i Rusland har i alt ca. 10 mio. indbyggere, svarende til 6,7 % af den samlede befolkning i Den Russiske Føderation. Til Rusland hører desuden Kaliningrad Oblast, et isoleret landstykke ved Østersø- kysten mellem Litauen og Polen, hvor der bor 913 000 mennesker. 2. 10. Man inddeler den cirkumpolare region i et arktisk og et subarktisk område. I disse vidtstrakte områder har der boet og bor der fortsat oprindelige befolkningsgrupper, som har forskellige erhvervsgrundlag. Disse grupper, der ifølge forskelli- ge skøn omfatter mellem 600 000 og 800 000 personer, lever af enten jagt og fiskeri, jagt og rensdyropdræt eller fiskeri i de store floder. Disse folks traditionelle levemåde siger noget om menneskets evne til at tilpasse sig naturforholdene. De oprindelige folk i de nordlige områder har i årtusinder levet af jorden, havet, isen og de fornyelige naturresourcer. 3. Naturressourcer og energinet 3. 1. Europas nordlige områder har betydelige naturressour- cer, som skaber et vældigt økonomisk potentiale. Naturresour- cerne består af store skove, malm-, mineral-, olie- og gasfore- komster samt fiskeressourcer. 3. 2. EU bliver stadig mere afhængig af importeret energi. Det skønnes, at EU i år 2020 vil importere over 70 % af sit gasforbrug og over 90 % af sit olieforbrug. Dette understreger behovet for en diversificering af leveringskilder og netværk til energiproduktion. Denne situation sætter de nordvestrussiske energikilders strategiske betydning i relief. EU er allerede i dag den største aftager af energi og råstoffer fra Rusland. 3. 3. En bæredygtig udnyttelse af Nordvestruslands naturres- sourcer kræver dels omfattende forskning, dels betydelige midler fra internationale finansieringskilder til modernisering og nyinvesteringer i produktionsanlæg. C 374/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 1999 3. 4. Det vigtigste i forbindelse med opbygningen af energi- netværk er skabelsen af et omfattende og dækkende naturgas- net. Elektricitetsnettet skal udvikles yderligere, navnlig i de baltiske lande og Nordvestrusland. Endvidere bør man lægge særlig vægt på energibesparende foranstaltninger og fremme af anvendelsen af alternative lokale og vedvarende energikilder. Sådanne foranstaltninger ville ubetinget medføre en forbedring af den lokale befolknings beskæftigelsesmuligheder og resultere i lavere omkostninger. 4. Sikkerhed 4. 1. Formålet med det samarbejde, der er blevet udviklet mellem de nordlige områder, er at øge den politiske, civile og militære sikkerhed. For den lokale befolkning er øget sikkerhed af afgørende betydning. 4. 2. Øget åbenhed og samarbejde har ligeledes medført en stigning i kriminaliteten. Bekæmpelsen af organiseret kriminalitet er også vigtigt for borgerne og erhvervslivet i nord. Narkotikamisbrug er også et voksende problem i de nordlige dele af Europa. 5. 4. Også det arbejde, der foregår i Helcom (The Baltic Marine Environment Commission), er vigtigt. Alle landene omkring Østersøen samt Europa-Kommissionen deltager heri. 6. Trafiknet og fysisk planlægning 6. 1. Økonomisk og funktionelt er det afstanden til EU’s kerneregioner, der er problemet for Europas nordlige områder. Det er derfor meget vigtigt at skabe gode forbindelser til såvel Nordeuropas som det øvrige Europas trafikinfrastruktur. I den nordligste del af Europa er problemet de dårlige øst-vest- forbindelser. EU videreudvikler derfor konceptet for TEN (de transeuropæiske netværk). Det euro-arktiske Barents-trafikområde er et af de 6. 2. nyeste overordnede projekter til udvikling af øst-vest- forbindelserne. Arkhangelsk- og Barents-korridorerne indgår i dette overordnede projekt. Et andet vigtigt udviklingsområde er flytrafikken, hvis ringe omfang især hæmmer erhvervslivets udviklingsmuligheder. Andre vigtige udviklingsområder er Via Baltica og trafikregionen Den Nordiske Trekant. Samtidig er det også vigtigt at udvikle jernbanetrafikken og skabe bedre funktionel sammenhæng mellem de forskellige netværk i de nordlige områder. 4. 3. Velstandskløften imellem EU’s og Ruslands grænsere- gioner skaber problemer for sundhedssektoren og den sociale velfærd. For borgerne i grænseregionerne er udviklingen af grundtjenesterne på sundhedsområdet i Rusland af stor betydning og en forudsætning for fremme af social stabilitet. 6. 3. De store afstande, den perifere placering, søtransport- ens store handelsmæssige betydning og behovet for hurtige forbindelser skaber nogle specielle behov i forbindelse med den nordlige dimension, som der bør tages hensyn til i såvel udviklingen af de transeuropæiske netværk som i udnyttelsen af informationsteknologi. 5. Miljø 5. 1. Miljøet i de nordlige områder er yderst sårbart. Desvær- re er miljøet mange steder i Nordvestrusland, Østersøområdet og de arktiske områder stærkt forurenet. Problemerne hænger sammen med udnyttelsen af naturresourcerne, kemikalier i landbruget, trafik, og ubehandlet spildevand. Indbyggerne i disse områder mærker umiddelbart disse problemer. Den nordlige dimension bør få en fremtrædende rolle 6. 4. i forbindelse med den konkrete gennemførelse af det netop færdiggjorte EFFU-program, der indeholder retningslinjer for, hvordan man kan udnytte de forskellige europæiske regioner. Dette gælder især trafik- og energinet. Politikken vedrørende den nordlige dimension bør også bruges til at skabe en polycentrisk og konkurrencedygtig region i den nordlige periferi. 7. Handelshindringer Et spørgsmål, der er vigtigt for hele EU, er nuklear 5. 2. sikkerhed og strålingsfare. Det største problem er atomkraftan- læggenes utilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger. Opbeva- ringen af radioaktive affaldsstoffer og brugt nukleart brændsel lader som regel også meget tilbage at ønske. 7. 1. Handelshindringerne mellem EU og Rusland omfatter strukturelle og tekniske hindringer, traditionelle hindringer forbindelse med grænsehandel, hindringer på grund af i kriminalitet samt uddannelsesmæssige og kulturelle hin- dringer. E´ n positiv udvikling er de arktiske områders miljø- 5. 3. samarbejde via Det Arktiske Råd, den såkaldte Rovaniemi- proces, der blev indledt allerede i 1990. Også i Østersø- og Barentssamarbejdet prioriteres miljøspørgsmålene højt. 7. 2. En af de vigtigste strukturelle hindringer vedrører indhentning af pålidelige oplysninger om økonomiske aktører. På grund af denne hindring er der store risici og høje omkostninger ved erhvervsaktiviteter i Rusland. 23. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 374/5 Rusland har ingen lovgivning, der i praksis gør det 7. 3. muligt at sælge, købe eller låne mod sikkerhed i jord. 9. Udviklingsarbejdets nuværende instrumenter 7. 4. Et centralt problem i forbindelse med tilvejebringelse af såvel kortsigtet som langsigtet finansiering i Rusland er, at det stort set ikke er muligt at give sikkerhed for kreditter. Usikkerhed omkring ejendomsret og manglende registrering af ejendom gør det umuligt at investere i ejendom. Udlændinges muligheder for at opnå sikkerhed for lån er også meget begrænsede. 9. 1. I den nordlige dimensions område gennemføres for- skellige typer grænseoverskridende, tværnationalt og tvær- regionalt samarbejde mellem regionerne, både med EU’s og national bistand. De centrale EU-programmer er INTERREG- programmerne, der er rettet mod Østersøområdet, de nordiske lande og den finsk-russiske grænseregion, samt TACIS- og PHARE-programmerne for det eksterne samarbejde med Rus- land og de baltiske lande. 7. 5. Ruslands urimelige normer og certificeringskrav van- skeliggør samhandelen. Certificeringsomkostningerne kan des- uden være overraskende store og overstige de oprindelige skøn. 7. 6. De vigtigste traditionelle hindringer for grænsehande- len er den lange ventetid og omkostningerne i forbindelse med tolddeklarering samt urimelige afgifter, problemer vedrørende grænsepassage og høje tariffer, som hele tiden ændres. 8. Geografisk definition og eksisterende samarbejdsorga- nisationer Geografisk dækker »den nordlige dimension« området til Nordvestrusland og fra Norskehavet, 8. 1. fra Island i vest Barentshavet og Karahavet i nord til Østersøens sydkyst. 8. 2. De vigtigste mellemstatslige samarbejdsorganer for disse områder er Østersørådet, Det Euro-arktiske Barentsråd, Det Arktiske Råd og Kommissionen til Beskyttelse af Havmiljø- et i Østersøområdet. Af bilateralt samarbejde kan bl. a nævnes den finske og russiske regerings arbejdsgruppe for udvikling af nærregionalt samarbejde, hvor også grænseregionerne er repræsenteret. 8. 3. De vigtigste samarbejdsorganisationer for det regionale niveau er Det Subregionale Samarbejde mellem Østersølande- ne, Østersøkommissionen, det regionale råd for Barentsområ- det, de forskellige samarbejdsorganisationer for regionerne omkring Østersøen, regionale samarbejdsorganisationer under Nordisk Ministerråd, f. eks. Nordkalotrådet, den internationale organisation for nordlige regioner, Northern Forum, samt Nordsøkommissionen (North Sea Commission, NSC). Foruden disse spiller INTERREG-programmernes overvågnings- og sty- ringsudvalg en central rolle i det praktiske samarbejde mellem regionerne. 8. 4. Man har ikke stræbt efter at skabe nye samarbejdsfor- mer til udviklingsarbejdet omkring den nordlige dimension. Dette gennemføres inden for rammerne af den nuværende struktur. 9. 2. EU’s medlemstater og bl. a. Norge har bilaterale samar- bejdsprogrammer med Rusland og de baltiske lande, der bruges som kanaler for subsidier, eksportkreditter og faglig bistand. Også USA har deltaget i udviklingsprojekterne for Barentsom- rådet m. m. 9. 3. Internationale finansieringsorganer såsom Den Euro- pæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD), Den Europæiske Investeringsbank (EIB), Nordisk miljøfinansierings- selskab (NEFCO) og Nordisk Investeringsbank har også ydet støtte til regionens udvikling. Som forberedelse til Sveriges og Finlands tiltrædelse i 9. 4. 1995 indførte Det Europæiske Fællesskab en strukturbistand, som specifikt tog sigte på nordlige regioner i EU med meget lav befolkningstæthed (mål 6). De hertil knyttede programmer er af stor betydning for udviklingen af regionerne. Ifølge de nye strukturfondsregler anerkendes også oversøiske territorier og de nordligste, meget tyndtbefolkede regioner, der ifølge BNP-kriteriet ikke har opfyldt betingelserne som mål 1- regioner, men i dag er mål 6-regioner som mål 1-regioner på linje med regioner, der opfylder BNP-kriteriet. 9. 5. Landbrug- og skovbrugspolitikken er af største betyd- ning for, at de nordlige regioner fortsat kan være beboede og have erhvervsaktiviteter. Finland har i medfør af en kommissionsbeslutning fået lov til at anvende nationale midler til en langsigtet »nordstøtte« til områder nord for den 62. breddegrad samt tilstødende områder med tilsvarende klimati- ske forhold, som har betydelig negativ indvirkning på landbru- get. Nordstøtten vil også være nødvendig fremover for at opretholde primærproduktionen og dermed støtte beskæftigel- sen, transporten af landbrugsprodukter til markederne og forarbejdning, samt navnlig for at sikre miljøbeskyttelse og fortsat beboelse i landdistrikterne. 9. 6. EU har fastlagt en skovbrugsstrategi, der udstikker de generelle rammer for et bæredygtigt skovbrug og udnyttelse af skovene som drivkraft for landdistrikterne. Kommissionen støtter den tværeuropæiske certificeringsproces, der er baseret på anvendelsen af nationale modeller. På denne måde er det muligt at fastlægge en bæredygtig udvikling på basis af det enkelte lands vilkår, hvilket også er en anvendelig tilgang i de nordlige områder. C 374/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 1999 10. Udvikling af de lokale og regionale myndigheders rolle 10. 1. De lokale og regionale myndigheders udviklingsmu- ligheder, effektivitet og rolle i det internationale samarbejde varierer betragteligt i den nordlige dimensions lande. For så vidt angår de berørte EU-medlemsstater spiller det lokale og regionale niveau traditionelt en central rolle. Et centralt spørgsmål i forbindelse med f. eks. Ruslands 10. 2. overgang til demokrati og markedsøkonomi er derimod, hvorvidt de russiske bestræbelser på at skabe et fungerende lokalt og regionalt forvaltningssystem efter europæisk model vil lykkes. 10. 3. I praksis er alle udviklingsprojekter i sidste ende regionale. Gennemførelse af et projekt er således altid rettet mod regionens befolkning. Af denne grund er det særdeles vigtigt at skabe aktivitetsidéer og principper, der tillader regionale og lokale myndigheder og ikke-statslige organisatio- ner at deltage i aktiviteterne og giver dem indflydelse på beslutningstagningen. 10. 4. I den nordlige dimensions områder foregår det prakti- ske udviklingsarbejde ofte under særdeles vanskelige vilkår, hvorfor de regionale og lokale myndigheder og deres ekspertise spiller en vigtig rolle. Hvis man skal sikre en bæredygtig udvikling, er det især vigtigt at inddrage aktørerne på det regionale og lokale niveau. 11. Konklusioner Regionsudvalgets synspunkter kan sammenfattes som følger: 11. 1. Med den seneste udvidelse har EU fået en nordlig dimension og dermed en ny indfaldsvinkel i forholdet til ansøgerlandene og Rusland. Det nordlige Europa har særtræk, som på den ene side gør det nødvendigt med særlige støttefor- anstaltninger, men samtidig har regionen et vigtigt udviklings- potentiale for hele EU. Repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder i de nordiske medlemsstater har værdi- fulde erfaringer at bidrage med for så vidt angår etableringen af en integreret platform for den nordlige dimension, hvilket er særlig vigtigt i relation til ansøgerlandene. 11. 2. På grundlag af Kommissionens meddelelse kan man konstatere, at udvidelsen af den nordlige dimension i EU’s politikker især er vigtig for at udnytte det eksisterende udviklingspotentiale og finde løsninger på vigtige problemer, der berører hele EU. EU bør ud fra tanken om en fælles handlingsstrategi samle de forskellige udviklingsforanstaltnin- ger, der gennemføres i forbindelse med samarbejdet under den nordlige dimension, og styrke de nuværende instrumenters anvendelighed. Den nordlige dimension skal opfattes som et stort 11. 3. geografisk område, der strækker sig fra Island i vest til Nordvestrusland og fra Norskehavet, Barentshavet og Karaha- vet i nord til Østersøens sydkyst. Den nordlige dimension bør både eksternt og internt 11. 4. ses som en helhed. Internt bør den nordlige dimensions specielle behov prioriteres særlig højt i regional-, struktur- og landbrugspolitikken. 11. 5. Det bør klarlægges, hvordan naturresourcerne i Euro- pas nordlige områder kan anvendes, således at der dels tages hensyn til naturbeskyttelsesaspekter, dels til, hvordan disse områder selv — dvs. den lokale befolkning inklusive de oprindelige folk og erhvervslivet i området — kan få gavn af udnyttelsen af disse ressourcer. Ved gennemførelsen af megaprojekter bør det regionale og lokale niveau fra starten tildeles en central rolle. 11. 6. Der bør udvikles et system, ved hjælp af hvilket EBRD og EIB kan udvide støtten til nye sektorer og tage større risici i udviklingsprojekterne. Der bør udarbejdes et omfattende program til bekæm- 11. 7. pelse af organiseret kriminalitet i området. Det er vigtigt, at man påbegynder gennemførelsen af henstillingerne fra Østersørådets arbejdsgruppe om organiseret kriminalitet og hvidvaskning af penge. 11. 8. Ved udviklingen af transporten i Barentsområdet bør der skabes et system med logistiske centre, som kan forbedre forbindelserne, herunder sikre regelmæssig transport mellem centrene. Man bør især fremme anlæggelse af manglende vej- og jernbaneforbindelser og forbedre de forbindelser, der allerede eksisterer mellem Nordskandinavien og Ruslands nordlige områder. Det er vigtigt, at øst-vest-flyforbindelserne bevares og udvikles, og at der skabes rammer for en tryg flytrafik. Der bør udvikles effektive edb-baserede systemer, der kan sikre en hurtig varetransport i regionen. Den nordøstlige trafikkorridors erhvervsmæssige udnyttelse bør fremmes. 11. 9. For at sikre en regelmæssig transport i de nordlige områder om vinteren kræves der en effektiv isbryderflåde. For at sikre adgangen ad søvejen kan man subventionere disse ekstraomkostninger i forbindelse med søfart ved hjælp af afgifter på f. eks. brug af trafikkorridorer eller lodstjenester. 11. 10. I forbindelse med videreudviklingen af det transeu- ropæiske transportnet bør Østersøområdet medtages som »paneuropæisk transportområde«, og udbygningen af Østersø- havnene og deres samfærdselsforbindelser til baglandet bør støttes i EU’s transportpolitik. 23. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 374/7 11. 11. Udviklingen af de nordlige områder bør tage hensyn til den perifere beliggenhed ved hjælp af et transportstøttesy- stem til subventionering af små og mellemstore virksomheders omkostninger til varetransport. Den perifere beliggenhed er et begreb, som er relevant forbindelse med alle EU’s i randområder. 11. 19. Den nordlige dimensions område bør få adgang til INTERREG III B-programmerne for Østersø- og Barentsområ- det. Disse programmer vil kunne styrke det gode samarbejde, der er blevet indledt i disse områder. Det regionale niveau bør få en større rolle i INTERREG III B-programmerne. 11. 12. For at sikre flytrafikken i de nordlige områder bør der vedtages et princip om, at ikke alle lufthavne behøver at være økonomisk rentable, men at deres drift kan subventione- res på et regionalpolitisk grundlag ved hjælp af andre trafikaf- gifter. 11. 13. Hvad angår transportområdet er det af hensyn til EU-regionernes erhvervsmæssige rammevilkår vigtigt, at ansøgerlandene på tidspunktet for tiltrædelsen i praksis har overtaget de sociale, sikkerhedsmæssige og andre tekniske forskrifter (i forbindelse med alle transportformer) og reglerne for adgang til markedet og til erhvervet (frem for alt vejtrans- port). Der skal særlig lægges vægt på princippet om »harmoni- sering før liberalisering«. Dette gælder også principperne for og den praktiske anvendelse af betaling for infrastrukturbenyt- telse. 11. 14. For at indhente pålidelige informationer om økono- miske aktører i Rusland bør der skabes et tidssvarende og let anvendeligt tværregionalt informationssystem, der indeholder oplysninger om virksomhedernes ejer- og kreditforhold. Rusland bør få hjælp til hurtigt at skabe et anvende- 11. 15. ligt, retligt registreringssystem vedrørende jordbesiddelse og ejendomme samt lovgivning til beskyttelse af registrerede rettigheder. 11. 16. Det er hensigtsmæssigt, at de nye INTERREG- programmer kan godkendes til regioner, der allerede har et etableret samarbejde fra en tidligere programperiode (kontinui- tet). Det er vigtigt, at programmerne administreres af de regioner, som de vedrører. Opbygning af nye samarbejdsfor- mer hilses velkommen, men der bør åbnes mulighed for forskellige forvaltnings- og samarbejdsmodeller (fleksibilitet). 11. 17. Fællesskabets nye INTERREG-initiativ bør som hidtil klart lægge hovedvægten på programmerne for grænseover- skridende samarbejde. Afgrænsningen af, hvilke regioner der er omfattet af initiativet, kan i princippet fastholdes. Forvaltningen af TACIS-programmet bør udvikles 11. 20. og forenkles, og ressourcerne bør fordeles under hensyntagen til regionernes egne ønsker. TACIS’ program for grænseregio- ner (TACIS CBC) bør få en større andel, og samtidig bør beslutningsbeføjelserne i højere grad overdrages til de enkelte regioner. 11. 21. Koordinationen mellem INTERREG-programmerne og TACIS CBC/PHARE CBS bør forbedres. TACIS’ CBC- program for grænseoverskridende samarbejde bør desuden gøres til et flerårigt program, som koordineres med de nye INTERREG-programmer. Såfremt TACIS CBC- og PHARE CBC-programmerne udvikles og forenkles, vil det være muligt at vælge fælles beslutningsorganer for de pågældende programmer. Det ville i den forbindelse også være hensigts- mæssigt at skabe en fælles fond for INTERREG-programmerne og for TACIS CBC- og PHARE CBC-programmerne. 11. 22. Etablering af en frihandelszone på tværs af den finsk-russiske grænse kan i betydelig grad fremme samarbejdet på kultur-, økonomi- og miljøområdet i EU’s og Ruslands fælles grænseregion. EU bør efter Regionsudvalgets opfattelse tage initiativ til undersøgelser af spørgsmålet om etablering af en frihandelszone og deltage i dette arbejde. Fra et europæisk perspektiv er det vigtigt, at de 11. 23. nordlige områder i større udstrækning koncentrerer sig om at udvikle arktisk knowhow og forskning samt teknologi som en del af den samlede europæiske knowhow. Dette ville ikke blot styrke de nordlige områders erhvervs- og miljøpolitiske udviklingsmuligheder, men også forbedre Europas stilling globalt. I 11. 24. forbindelse med kortlægningen af de arktiske områders uudnyttede naturresourcer og en bæredygtig udnyt- telse af miljøet bør man på et forskningmæssigt grundlag sikre, at udnyttelsen sker på en sådan måde, at det naturlige landskab, den biologiske mangfoldighed og genressourcerne samt de oprindelige folks rettigheder og de nordlige kulturers levedyg- tighed bevares. Forskningen i globale forandringer bør især være opmærksom på mindsket biologisk mangfoldighed, forurening af atmosfære og jordbund samt de belastninger, som trafik, turisme og erhvervsaktiviteter påfører naturen i de nordlige områder. 11. 18. For at fremme samarbejdet mellem de regionale og lokale myndigheder i det nordlige Polen, de baltiske lande og Rusland og de tilsvarende regioner i den nordlige dimensions område er det nødvendigt at bevare en såkaldt »Baltic Project Facility« under EU’s PHARE- og TACIS-programmer. TACIS- programmet bør desuden omfatte særlige foranstaltninger til institutionsopbygning med henblik på at styrke de regionale og lokale myndigheder i Nordvestrusland såvel som i andre dele af Rusland. 11. 25. Forskningen i de arktiske samfund bør sætte større fokus på den nordlige regionalstrukturs dynamik samt på udvikling af regionaludviklingsstrategier, hvis hovedformål skal være at skabe velfungerende, mangesidige, levedygtige og sunde samfund for alle befolkningsgrupper. Forskningen bør generere viden om, hvordan regionalstrukturen kan ændres på en økologisk, økonomisk og socialt kontrolleret måde. Samfundenes sociale problemer bør identificeres og løsnings- modeller udvikles. C 374/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 1999 11. 26. Det er er vigtigt for hele Europa, at en bæredygtig udnyttelse af de nordlige områders naturressourcer bliver en erhvervs- og energipolitisk målsætning. Udnyttelse af områdernes udviklingsmuligheder i forbindelse med turisme og rekreative aktiviteter bør også være et centralt aspekt. 11. 27. De nordlige områders udviklingsproblemer er for- bundet med den skæve alderspyramide. Denne situation for- værres i dag yderligere af en kraftig afvandring. Udviklings- foranstaltningerne bør under disse omstændigheder medvirke til at forbedre kvindernes beskæftigelsesmuligheder. Ligestil- forudsætter grundlæggende, at der tages lingsspørgsmålet større hensyn til nærhedsprincippet (subsidiaritet) i relation til den nordlige dimension. 11. 28. Regionerne i den nordlige dimension afviger fra hinanden, ikke blot socialt og økonomisk, men også kulturelt. Gensidig forståelse for kulturelle forskelligheder skaber også mulighed for et udbytterigt samarbejde på mange områder. Kultur i dens forskellige udtryksformer bør derfor også sættes på dagsordenen for den nordlige dimension. 11. 29. I forbindelse med videreudviklingen af politikken for EU’s nordlige dimension er det vigtigt, at de regionale og lokale myndigheder og/eller deres samarbejdsorganisationer får mulighed for at bidrage til processen. Ministerkonferencen om den nordlige dimension i Helsinki i november kunne være indledningen til dette. 11. 30. Kommissionen bør overveje at tage del i arbejdet i de organisationer, der spiller en central rolle i forbindelse med fremme af målsætningerne for den nordlige dimension. 11. 31. For at udvikle EU’s strategi for den nordlige dimen- sion må den nye Kommission oprette en officiel enhed for samordning af EU’s forskellige politikker på dette område. Denne enhed skal også tilgodese behovet for lokal og regional kompetence. Bruxelles, den 15. september 1999. Manfred DAMMEYER Formand for Regionsudvalget


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1969/1999 av den 15 september 1999 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2505/96 såvitt avser en ökning av vissa autonoma gemenskapstullkvoter

eurovoc_concepts:
agricultural product
chemical product
industrial product
tariff quota

text: L 244/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 9. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1969/1999 av den 15 september 1999 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2505/96 såvitt avser en ökning av vissa autonoma gemenskapstullkvoter EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 2. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Tullkodexkommittén. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2505/96 av den 20 december 1996 om öppnande och förvaltning av autonoma gemenskapstullkvoter för vissa jordbruks- och industripro- dukter (1), senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1644/1999 (2), särskilt föreskriften i artikel 6, och av följande skäl: 1. Kvotmängden för vissa autonoma gemenskapstullkvoter är inte tillräcklig för att tillgodose gemenskapsindustrins behov. Därför bör kvotmängden höjas i enlighet med artikel 6 andra stycket i förordning (EG) nr 2505/96. Denna förordning bör ändras med verkan från den 1 januari 1999 för att säkerställa obehindrad tillgång till kvoterna. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 För kvotperioden 1 januari–31 december 1999 skall bilaga I till förordning (EG) nr 2505/96 ändras på följande sätt: — Kvotmängden för tullkvoten med löpnummer ”09. 2711” skall vara ”925 000 ton”. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 1 januari 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 15 september 1999. På kommissionens vägnar Mario MONTI Ledamot av kommissionen (1) EGT L 345, 31. 12. 1996, s. 1. (2) EGT L 195, 28. 7. 1999, s. 6


title: Reglamento (CE) n° 1974/1999 de la Comisión, de 15 de septiembre de 1999, por el que se fija la fecha límite de presentación de las solicitudes de ayudas al almacenamiento privado en el sector de la carne de porcino

eurovoc_concepts:
aid system
pigmeat
private stock
storage premium

text: 16. 9. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 244/43 REGLAMENTO (CE) No 1974/1999 DE LA COMISIÓN de 15 de septiembre de 1999 por el que se fija la fecha límite de presentación de las solicitudes de ayudas al almacenamiento privado en el sector de la carne de porcino LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 2759/75 del Consejo, de 29 de octubre de 1975, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de la carne de porcino (1), cuya última modificación la constituye el Acta de adhesión de Austria, de Finlandia y de Suecia, y, en particular, el apartado 6 de su artículo 4, (1) Considerando que las ayudas al almacenamiento privado concedidas en aplicación del Reglamento (CE) no 2042/ 98 de la Comisión, de 25 de septiembre de 1998, rela- tivo a las condiciones específicas para la concesión de ayudas al almacenamiento privado en el sector de la carne de porcino (2), modificado por el Reglamento (CE) no 2619/98 (3), han tenido efectos favorables en el mercado de la carne de porcino y que cabe esperar una estabilización temporal de los precios de la carne de porcino; que, por consiguiente, es oportuno poner fin a las ayudas al almacenamiento privado en el sector de la carne de porcino; (2) Considerando que el Comité de gestión de la carne de porcino no ha emitido dictamen alguno en el plazo establecido por su presidente, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 La fecha límite de presentación de las solicitudes de ayudas al almacenamiento privado en el sector de la carne de porcino será el 17 de septiembre de 1999. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 16 de septiembre de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 15 de septiembre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 282 de 1. 11. 1975, p. 1. (2) DO L 263 de 26. 9. 1998, p. 12. (3) DO L 329 de 5. 12. 1998, p. 9


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1634/99 af Mary BANOTTI Livreddere ved swimmingpooler

eurovoc_concepts:
EU law
EU law - national law
bathing water
civil defence
package travel
right to information
sports facilities

text: 29. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 27 E/155 (2000/C 27 E/189) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1634/99 af Mary Banotti (PPE-DE) til Kommissionen (15. september 1999) Om: Livreddere ved swimmingpooler Kan Kommissionen oplyse, om der eksisterer nogen lovgivning i EU, som kr(cid:230)ver, at der er livreddere ved swimmingpooler p(cid:229) feriesteder? Hvilken ret har turister, som kłber ferieophold, til at blive orienteret om overv(cid:229)gning i feriekomplekser i EU? Findes der nogen EU-lovgivning om tilstedev(cid:230)relse af livreddere p(cid:229) offentlige badesteder? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (5. oktober 1999) Spłrgsm(cid:229)let om overv(cid:229)gning med livreddere ved swimmingpooler p(cid:229) feriesteder og tilstedev(cid:230)relsen af livreddere p(cid:229) offentlige badesteder falder ind under den nationale lovgivnings kompetence, og der findes derfor ingen EU-bestemmelser om disse spłrgsm(cid:229)l. feriekomplekser, er det i R(cid:229)dets direktiv 90/314/E(cid:216)F af 13. Med hensyn til hvilke rettigheder turister, som kłber ferieophold, har til at blive orienteret om over- v(cid:229)gningen i juli 1990 om pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure (1) kun fastsat, at kontrakten skal omfatte en r(cid:230)kke oplysninger, der er anfłrt i bilaget til direktivet. Blandt disse oplysninger anfłres i bilaget ogs(cid:229) de s(cid:230)rlige łnsker, som forbrugeren har givet udtryk for over for rejsearrangłren eller formidleren ved bestillingen af rejsen, og som de begge har accepteret. P(cid:229) EU-plan har turisten derfor kun krav p(cid:229) beskyttelse fra f(cid:230)llesskabslovgivningen, hvis kontrakten omfatter et krav, (som tydeligt er accepteret af begge parter), om s(cid:230)rlige foranstaltninger p(cid:229) et individuelt grundlag vedrłrende orienteringen om overv(cid:229)gningen i feriekomplekset. Dette direktiv 90/314/E(cid:216)F udgłr kun minimumsbestemmelser, og derfor kan den nationale lovgivning p(cid:229) dette omr(cid:229)de g(cid:229) videre end direktivets krav. (1) EFT L 158 af 23. 6. 1990. (2000/C 27 E/190) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1644/99 af Antonio Tajani (PPE-DE), Giuseppe Gargani (PPE-DE), Francesco Fiori (PPE-DE) og Mario Mauro (PPE-DE) til Kommissionen Om: Det frie valg af undervisning i Italien (22. september 1999) I Italien er man fortsat vidne til en alvorlig kr(cid:230)nkelse af det frie valg af undervisning. Borgerne kan ikke frit v(cid:230)lge mellem en offentlig eller en privat skole i betragtning af de hłje omkostninger i forbindelse med sidstn(cid:230)vnte og mangelen p(cid:229) midler hertil. Europa-Parlamentet har ved flere lejligheder udtalt sig til fordel for det frie valg af undervisning i EU (1), idet det understregede nłdvendigheden af at sikre de studerendes mobilitet med det m(cid:229)l at udvikle et hłjt uddannelsesniveau, s(cid:229)ledes som fastsat i Amsterdam-traktaten (artikel 149). P(cid:229) młdet i Udvalget for Andragender den 25. -26. maj 1999 blev dette spłrgsm(cid:229)l tacklet, idet man understregede den (cid:229)benbare forskelsbehandling af EU-borgerne. Ved den lejlighed lovede Kommissionen at anmode Eurydice om en ajourfłring af den undersłgelse, der var gennemfłrt i 1993 af de private og offentlige uddannelsessystemer i medlemsstaterne for at kontrollere eksistensen af analoge tilf(cid:230)lde


title: Regulamento (CE) n° 1962/1999 da Comissão, de 15 de Setembro de 1999, que fixa os preços representativos e os montantes dos direitos adicionais aplicáveis na importação dos melaços no sector do açúcar

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: 16. 9. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 244/7 REGULAMENTO (CE) N. o 1962/1999 DA COMISSÃO de 15 de Setembro de 1999 que fixa os preços representativos e os montantes dos direitos adicionais aplicáveis na importação dos melaços no sector do açúcar A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1785/81 do Conselho, de 30 de Junho de 1981, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector do açúcar (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1148/98 da Comissão (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1422/95 da Comissão, de 23 de Junho de 1995, que estabelece as regras de aplicação relativas à importação de melaços no sector do açúcar e que altera o Regulamento (CEE) n. o 785/68 (3), e, nomeadamente, o n. o 2 do seu artigo 1. o e o n. o 1 do seu artigo 3. o, (1) (2) (3) Considerando que o Regulamento (CE) n. o 1422/95 prevê que o preço CIF de importação do melaço, a seguir designado «preço representativo», é estabelecido em conformidade com o Regulamento (CEE) n. o 785/68 da Comissão (4); que este preço se entende fixado para a qualidade-tipo definida no artigo 1. o do citado regula- mento; Considerando que o preço representativo do melaço é calculado relativamente a um local de passagem da fron- teira da Comunidade, que é Amesterdão; que esse preço deve ser calculado a partir das possibilidades de compra mais favoráveis no mercado mundial estabelecidas com base nas cotações ou preços desse mercado ajustados em função das eventuais diferenças de qualidade relativa- mente à qualidade-tipo; que a qualidade-tipo do melaço foi definida pelo Regulamento (CEE) n. o 785/68; Considerando que, para a determinação das possibili- dades de compra mais favoráveis no mercado mundial, devem ser tidas em conta todas as informações relativas às ofertas feitas no mercado mundial, aos preços regis- tados nos mercados importantes de países terceiros e às operações de venda concluídas no âmbito do comércio internacional, de que a Comissão tem conhecimento, quer através dos Estados-membros quer pelos seus próprios meios; que, aquando dessa determinação, se pode tomar por base, nos termos do artigo 7. o do Regu- lamento (CEE) n. o 785/68, uma média de vários preços, desde que essa média possa ser considerada representa- tiva da tendência efectiva do mercado; (4) Considerando que aquelas informações não são tidas em conta quando a mercadoria não tiver qualidade sã, leal e comerciável ou quando o preço de oferta indicado apenas se referir a uma pequena quantidade não repre- (1) JO L 177 de 1. 7. 1981, p. 4. (2) JO L 159 de 3. 6. 1998, p. 38. (3) JO L 141 de 24. 6. 1995, p. 12. (4) JO L 145 de 27. 6. 1968, p. 12. sentativa do mercado; que os preços de oferta que possam ser da tendência efectiva do mercado devem igualmente ser excluídos; considerados não representativos Considerando que, a fim de se obterem dados compará- veis relativos ao melaço da qualidade-tipo, é necessário, consoante a qualidade do melaço objecto de oferta, aumentar ou diminuir os preços em função dos resul- tados obtidos mediante aplicação do artigo 6. o do Regu- lamento (CEE) n. o 785/68; Considerando que um preço representativo pode ser excepcionalmente mantido a um nível constante durante um período limitado se o preço de oferta que serviu de base para o estabelecimento anterior do preço represen- tativo não tiver chegado ao conhecimento da Comissão e se os preços de oferta disponíveis, afigurando-se insufi- cientemente representativos da tendência efectiva do mercado, implicarem alterações bruscas e consideráveis do preço representativo; Considerando que, quando o preço de desencadeamento relativo ao produto em causa e o preço representativo forem diferentes, devem ser fixados direitos de impor- tação adicionais nas condições referidas no artigo 3. o do Regulamento (CE) n. o 1422/95; que, no caso de suspensão dos direitos de importação em aplicação do artigo 5. o do Regulamento (CE) n. o 1422/95, devem ser fixados montantes específicos para esses direitos; Considerando que a aplicação dessas disposições conduz à fixação dos preços representativos e dos direitos adicionais de em causa conforme indicado no anexo do presente regulamento; importação dos produtos Considerando que as medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão do Açúcar, (5) (6) (7) (8) (9) ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os preços representativos e os direitos adicionais aplicáveis na importação dos produtos referidos no artigo 1. o do Regula- mento (CE) n. o 1422/95 são fixados conforme indicado no anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 16 de Setembro de 1999. L 244/8 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 9. 1999 O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 15 de Setembro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão do regulamento que fixa os preços representativos e os montantes dos direitos adicionais aplicáveis na impor- tação dos melaços no sector do açúcar ANEXO Código NC Montante do preço representativo por 100 kg líquido do produto em causa Montante do direito adicional por 100 kg líquido do produto em causa (em EUR) Montante do direito a aplicar na importação devido à suspensão referida no artigo 5. o do Regulamento (CE) n. o 1422/95 por 100 kg líquido do produto em causa (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,24 7,59 0,26 0,00 — — (1) Fixação para a qualidade-tipo tal como definida no artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 785/68, alterado. (2) Este montante substitui, nos termos do artigo 5. o do Regulamento (CE) n. o 1422/95, a taxa dos direitos da Pauta Aduaneira Comum fixada para esses produtos


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1970/1999 της Επιτροπής, της 15ης Σεπτεμβρίου 1999, για την τροποποίηση του παραρτήματος ΙΙΙ του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1294/1999 του Συμβουλίου σχετικά με το πάγωμα κεφαλαίων και την απαγόρευση επενδύσεων σε σχέση με την Ομοσπονδιακή Δημοκρατία της Γιουγκοσλαβίας

eurovoc_concepts:
Yugoslavia
capital market
economic sanctions
international sanctions
investment
regulation of investments

text: 16. 9. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 244/39 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1970/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 15ης Σεπτεµβρίου 1999 για την τροποποίηση του παραρτήµατος ΙΙΙ του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1294/1999 του Συµβουλίου σχετικά µε το πάγωµα κεφαλαίων και την απαγόρευση επενδύσεων σε σχέση µε την Οµοσπονδιακή ∆ηµοκρατία της Γιουγκοσλαβίας Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1294/1999 του Συµβουλίου, της 15ης Ιουνίου 1999, σχετικά µε το πάγωµα κεφαλαίων και την απαγό- ρευση επενδύσεων σε σχέση µε την Οµοσπονδιακή ∆ηµοκρατία της Γιουγκοσλαβίας (Ο∆Γ) και για την κατάργηση των κανονισµών (ΕΚ) αριθ. 1295/98 και (ΕΚ) αριθ. 1607/98 (1), και ιδίως το άρθρο 8 παράγραφος 3, Εκτιµώντας: (1) (2) (3) (4) ότι η Γερµανία ζήτησε, επιπλέον των αρχών που έχουν ήδη καταγραφεί, να καταγραφεί η Landeszentralbank in Nordr- η hein-Westfalen ως διεύθυνση της Landeszentralbank in Rheinland-Pfalz und im Saarland και να αναφέρεται στην κατάσταση αρµοδίων αρχών η κατανοµή των αρµοδιοτήτων· διορθωθεί αρµόδια αρχή, να ότι η Ιταλία ζήτησε να τροποποιηθεί το όνοµα και η διεύθυνση της αρµόδιας αρχής· ότι το Ηνωµένο Βασίλειο ζήτησε, εκτός από την τράπεζα της Αγγλίας, να καταγραφεί ως αρµόδια αρχή το Υπουργείο Οικονοµικών· είναι συνεπώς ότι το απαραίτητο παράρτηµα ΙΙΙ του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1294/1999 του Συµβουλίου, τροποποιηθεί να «Landeszentralbank in Nordrhein-Westfalen Postfach 10 11 48 D-40002 Düsseldorf Tel. : 02 11/8 74 — 23 73/31 59 Fax: 02 11/8 74 — 23 78», — η διεύθυνση της «Landeszentralbank in Rheinland-Pfalz und im Saarland» διορθώνεται ως εξής: «Landeszentralbank in Rheinland-Pfalz und im Saarland Postfach 30 09 D-55020 Mainz Tel. : 0 61 31/3 77 — 4 10/4 16 Fax: 0 61 31/3 77 — 4 24», — πριν από την ένδειξη «Bundesausfuhramt» προστίθεται: «2. Για την εξέταση του καθεστώτος εταιρειών, επιχειρή- σεων, φορέων και ιδρυµάτων άλλων από τις τράπεζες:». 2. Κάτω από την επικεφαλίδα «Ιταλία», το όνοµα και η διεύθυνση της αρµόδιας αρχής αντικαθίσταται από τα ακόλουθα: «Ministero del Commercio Estero Direzione Generale per la Politica Commerciale e per la Gestione del Regime degli Scambi Divisione IV (UOPAT) Viale America, 341 I-00144 Roma Tel. : (39-06) 59 93 24 39 Fax: (39-06) 59 64 75 06». 3. Κάτω από την επικεφαλίδα «Ηνωµένο Βασίλειο» προστίθεται: ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Το παράρτηµα ΙΙΙ του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1294/1999 του Συµβουλίου τροποποιείται ως εξής: 1. Κάτω από την επικεφαλίδα «Γερµανία»: — στην αρχή, προστίθεται: «HM Treasury International Financial Services Parliament Street London SW1P 3AG Tel. : (44 171) 270 55 50 Fax: (44 171) 270 43 65». Άρθρο 2 «1. Για την εξέταση του καθεστώτος τραπεζών:», — πριν από την ένδειξη «Landeszentralbank in Rheinland- Pfalz und im Saarland», προστίθεται: Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει την τρίτη ηµέρα από τη δηµοσίευσή του στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοι- νοτήτων. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 15 Σεπτεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Leon BRITTAN Αντιπρόεδρος (1) ΕΕ L 153 της 19. 6. 1999, σ. 63