title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1712/99 af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen. Regler for afhentning af æg.

eurovoc_concepts:
Sweden
egg
marketing standard
preparation for market

text: C 219 E/18 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/024) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1709/99 af HervØ Novelli (PPE-DE) til Kommissionen (29. september 1999) Om: Uoverensstemmelse mellem EU(cid:146)s regionalpolitik og visse beslutninger truffet af de franske myndighe- der Departementet Indre-et-Loire er for łjeblikket genstand for overvejelser omkring en ny omr(cid:229)deinddeling i forbindelse med EU(cid:146)s regionalpolitikreform. Nouatre kommune i kantonen Sainte-Maure, der hidtil har v(cid:230)ret berettiget til stłtte fra EFRU under m(cid:229)l nr. 5b, vil muligvis kunne komme i betragtning under m(cid:229)l nr. 2. Sidelłbende hermed har de franske myndigheder imidlertid truffet en beslutning, der sigter p(cid:229) n(cid:230)sten helt at lukke kasernen i Nouatre, som har 400 ansatte, heraf 250 civile, hvilket vil v(cid:230)re et h(cid:229)rdt slag for łkonomien i f. eks. blive truet af nedl(cid:230)ggelse i en mere eller mindre n(cid:230)r fremtid. lokalomr(cid:229)det. Skolen i Nouatre, hvorp(cid:229) de ansattes błrn g(cid:229)r, vil 1. Mener Kommissionen ikke, at der er et uholdbart mods(cid:230)tningsforhold mellem dens regionalpolitiske m(cid:229)l for Indre-et-Loire og den beslutning, som de franske myndigheder uden at r(cid:229)dfłre sig med nogen har truffet i en kommune i det omtalte departement? 2. Mener Kommissionen ikke, at den błr rette henvendelse til den franske regering for at bringe denne uoverensstemmelse ud af verden? Har Kommissionen generelt kendskab til andre lignende tilf(cid:230)lde, og hvilke foranstaltninger agter den 3. at tr(cid:230)ffe for fremover at undg(cid:229) tilsvarende mods(cid:230)tningsforhold? Svar afgivet af Michel Barnier p(cid:229) Kommissionens vegne (17. november 1999) Det tilkommer hverken Kommissionen at blande sig i de franske myndigheders beslutninger vedrłrende placeringen af milit(cid:230)rbaser, eller mere generelt at udtale sig om omstruktureringen af det franske forsvar. I henhold til R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om generelle bestemmelser for strukturfondene (1), tager m(cid:229)l 2 sigte p(cid:229) at yde stłtte til łkonomisk og social omstilling i omr(cid:229)der, der lider af strukturvanskeligheder. I henhold til artikel 4 i denne forordning kan f(cid:230)llesskabsstłtten tildeles »omr(cid:229)der, som i henhold til relevante og kontrollerbare kriterier kan anses for at v(cid:230)re ramt af eller truet af hłj arbejdslłshed p(cid:229) grund af igangv(cid:230)rende eller planlagt oml(cid:230)gning af en eller flere aktiviteter af afgłrende betydning inden for landbrugs-, industri- eller servicesektoren. « S(cid:229)danne aktiviteter af afgłrende betydning kan v(cid:230)re lukning af en milit(cid:230)rbase, hvis dette har en negativ virkning p(cid:229) besk(cid:230)ftigelsen i det p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)de. Det er derfor ikke i modstrid med forordningen at betragte s(cid:229)danne omr(cid:229)der som tilskudsberettigede under m(cid:229)l 2. Men det er naturligvis op til de nationale myndigheder at foresl(cid:229) Kommissionen, hvilke omr(cid:229)der de gerne s(cid:229) kom i betragtning til stłtte i henhold til m(cid:229)l 2. Derefter vil Kommissionen i sn(cid:230)vert samarbejde med medlemsstaten opstille listen over tilskudsberettigede omr(cid:229)der i henhold til dette m(cid:229)l for perioden 2000-2006. Endvidere vil den p(cid:229)se, at de p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)der er h(cid:229)rdest ramt af den sociołkonomiske omstilling. (1) EFT L 161 af 26. 6. 1999. (2000/C 219 E/025) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1712/99 af Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) til Kommissionen (29. september 1999) Om: Regler for afhentning af (cid:230)g I det nordlige Sverige er der enormt store afstande mellem producenter og de (cid:230)gcentraler, hvor (cid:230)ggene kvalitetskontrolleres og pakkes. Inden tiltr(cid:230)delsen af EU blev (cid:230)ggene afhentet en gang om ugen og kunne 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/19 endda m(cid:230)rkes med en dato 25 dage frem i tiden. Dette har aldrig skabt problemer, blandt andet som fłlge af, at (cid:230)ggene hele vejen blev opbevaret under afkłling. Efter tiltr(cid:230)delsen af EU er dette (cid:230)ndret, og der kr(cid:230)ves nu afhentning to gange om ugen, for at (cid:230)ggene kan m(cid:230)rkes med en dato 25 dage frem i tiden. Har Kommissionen planer om at bevilge en undtagelse fra denne regel med henvisning til de store afstande? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. november 1999) Kommissionen har allerede vedtaget de bestemmelser om undtagelse for Sverige og Finland fra de generelle bestemmelser om afhentning af (cid:230)g, som det (cid:230)rede medlem omtaler. Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 505/98 af 3. marts 1998 om (cid:230)ndring af forordning (E(cid:216)F) nr. 1274/91 om gennemfłrelsesbestem- melser til R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 1907/90 om handelsnormer for (cid:230)g (1) blev fłlgende bestemmelse indsat i artikel 1, stk. 1, i forordning (E(cid:216)F) nr. 1274/91 af 15. maj 1991 (2) om f(cid:230)lles handelsnormer for (cid:230)g: »Levering eller afhentning fra producenterne til pakkerierne eller industrien i Finland og Sverige kan dog finde sted en gang om ugen, hvis de temperaturer, som (cid:230)ggene opbevares ved p(cid:229) bedriften, holdes kunstigt under 14 (cid:176)C. «. (1) (2) EFT L 63 af 4. 3. 1998. EFT L 121 af 16. 5. 1991. (2000/C 219 E/026) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1732/99 af Giuseppe Nistic(cid:242) (PPE-DE) til R(cid:229)det (30. september 1999) Om: Luftfartstakster Kommissionen og Domstolen har for l(cid:230)nge siden inden for rammerne af deres respektive befłjelser opfordret de europ(cid:230)iske luftfartsselskaber til at fłlge principperne for fri konkurrence og hensyntagen til brugernes forventninger. Mange nationale luftfartsselskaber, herunder Alitalia, har imidlertid med Kommissionens velsignelse mod- taget enorme belłb i statsstłtte. Luftfartssektoren er n(cid:230)sten helt igennem reguleret af en stribe EU- retsakter, hvis overholdelse Kommissionen efter ganske pr(cid:230)cise bestemmelser har til opgave at kontrollere. Luftfartstaksterne pr. km p(cid:229) de italienske indenrigsafgange og navnlig p(cid:229) de direkte flyvninger til syden er betydeligt dyrere end p(cid:229) de europ(cid:230)iske forbindelser. Denne situation er en anselig og urimelig begr(cid:230)ns- ning af udviklingsmulighederne i de syditalienske regioner og ikke mindst i Calabria p(cid:229) grund af denne regions geografiske beliggenhed. I EU(cid:146)s retsakter fremst(cid:229)r public service-kontrakter som det mest velegnede redskab til sikring af ugunstigt stillede befolkningers behov. Under hłringen i Europa-Parlamentet tilkendegav Romano Prodi, at han er fuldt indstillet p(cid:229) at fłlge initiativer, der kommer fra Europa-Parlamentet. (cid:129) Finder R(cid:229)det gennemfłrelsen af principperne og reglerne i EU(cid:146)s retsakter tilfredsstillende? (cid:129) Mener R(cid:229)det, at public service-kontrakter er et brugbart instrument ikke blot for medlemsstaternes regeringer, men ogs(cid:229) for lokalregeringerne? (cid:129) Vil R(cid:229)det tr(cid:230)ffe foranstaltninger til indfłrelse af en f(cid:230)lles kilometertakst for luftfartssektoren, der skal g(cid:230)lde i alle europ(cid:230)iske lande, eventuelt med en begr(cid:230)nset udsvingsmargen, s(cid:229)ledes at der sikres stłrre samhłrighed og integration i F(cid:230)llesskabet?


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2056/1999 af 29. september 1999 om udstedelse af eksportlicenser af type B for frugt og grøntsager

eurovoc_concepts:
export licence
fruit
vegetable

formats: pdf print

text: 30. 9. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 255/27 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2056/1999 af 29. september 1999 om udstedelse af eksportlicenser af type B for frugt og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 2190/ 96 af 14. november 1996 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2200/96 for så vidt angår eksport- restitutioner for frugt og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1303/1999 (2), særlig artikel 5, stk 6, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1304/1999 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1504/1999 (4), er der fastsat vejledende mængder for udstedelse af eksport- licenser, bortset fra licenser, der ansøges om i forbin- delse med fødevarehjælp; de oplysninger, Kommissionen råder over i dag, viser, at for afskallede de vejledende mængder er overskredet hasselnødder, appelsiner, citroner, druer til spisebrug, æbler til de geografiske destinationsgrupper F03 og F04 og ferskner og nektariner; der bør derfor for de licenser af type B, der er ansøgt om mellem den 1. juli og den 15. september for afskallede hasselnødder, appelsiner, citroner, druer til spisebrug, æbler til de geografiske destinationsgrupper F03 og F04 og ferskner og nektariner fastsættes en restitutionssats, der er lavere end den vejledende sats — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 For de eksportlicenser af type B, der er omhandlet i artikel 5 i forordning (EF) nr. 2190/96, og som der er ansøgt om mellem den 1. juli og den 15. september 1999, er de udstedelsespro- centsatser, som de mængder, der er ansøgt om, skal multipli- ceres med, og restitutionssatserne fastsat i bilaget til nærvæ- rende forordning. Ovenstående stykke gælder ikke for licenser, der ansøges om vedrørende fødevarehjælp, i den land- brugsaftale, der er indgået under Uruguay-rundens multilaterale handelsforhandlinger. jf. artikel 10, stk. 4, Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 30. september 1999. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 292 af 15. 11. 1996, s. 12. (2) EFT L 155 af 22. 6. 1999, s. 29. (3) EFT L 155 af 22. 6. 1999, s. 30. (4) EFT L 175 af 10. 7. 1999, s. 5. L 255/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 9. 1999 BILAG Udstedelsesprocentsatser for de mængder, der er ansøgt om, og restitutionssatser for de licenser af type B, der er ansøgt om mellem den 1. juli og den 15. september 1999 Produkt Destination eller destinationsgruppe Udstedelsesprocentsats for de mængder, der er ansøgt om Restitutionssats (EUR/ton netto) Tomater Afskallede mandler Hasselnødder med skal Afskallede hasselnødder Valnødder med skal Appelsiner Citroner Druer til spisebrug Æbler Ferskner og nektariner A01 A01 A01 A01 A01 100 % 100 % 100 % 100 % 100 % F01, F02, F05 100 % A01 A01 F01 F02 F03, F04 A21 100 % 100 % 100 % 100 % 100 % 100 % 20,0 50,0 — 109,4 — 42,9 34,9 20,1 36,1 40,0 34,4 24,6


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1703/99 från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen. Budgetförslag för 2000 ‐ Utgifter på grund av särskilda uppgifter som kommissionen utför.

eurovoc_concepts:
European official
European school
administrative expenditure (EU)
allowances and expenses
draft budget (EU)
financial control
pension scheme

formats: html pdf print

text: C 225 E/8 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 Vad det g(cid:228)ller r(cid:229)dets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten fr(cid:229)n t(cid:228)tbebyggelse (3), vill kommissionen g(cid:246)ra parlamentsledamoten uppm(cid:228)rksam p(cid:229) att man, eftersom Grek- land inte angivit n(cid:229)gra k(cid:228)nsliga omr(cid:229)den (enligt artikel 5 i ovann(cid:228)mnda direktiv), i juli 1999 beslutade att h(cid:228)nskjuta (cid:228)rendet till domstol, enligt artikel 226 i EG-f(cid:246)rdraget (f(cid:246)re detta artikel 169). F(cid:246)r (cid:246)vrigt har kommissionen alltid givit sitt st(cid:246)d till insatser och anl(cid:228)ggningar som syftar till att rena kommunalt och industriellt avloppsvatten i Grekland, samt till att skydda kusterna. Nuvarande projekt medfinansieras antingen av Sammanh(cid:229)llningsfonden eller av operativa program (OP) inom ramen f(cid:246)r de gemenskapsst(cid:246)d som under 1994-1999 tilldelats Grekland, bland annat det operativa programmet f(cid:246)r milj(cid:246)n samt de operativa program som avser 13 grekiska regioner. ˜ven andra gemenskapsinstrument, som till exempel LIFE, har bidragit till (cid:229)tg(cid:228)rder inom detta omr(cid:229)de. Kommissionen granskar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande det grekiska f(cid:246)rslaget till gemenskapens st(cid:246)dramar f(cid:246)r program- perioden 2000-2006, i vilka det s(cid:228)kerligen kommer att ing(cid:229) medfinansiering av projekt som syftar till att rena ytvattnet. Det (cid:228)r f(cid:246)r (cid:246)vrigt n(cid:228)stan helt s(cid:228)kert att Sammanh(cid:229)llningsfonden kommer forts(cid:228)tta spela en aktiv roll inom projekt av den h(cid:228)r typen. Vad det g(cid:228)ller Elefsinabukten, kommer projekt f(cid:246)r rening av kommunalt och industriellt avloppsvatten att medfinansieras under den kommande programperioden om de grekiska myndigheterna l(cid:228)mnar in l(cid:228)mpliga f(cid:246)rslag p(cid:229) hur detta skall g(cid:246)ras. (1) (2) (3) EGT L 230, 5. 8. 1982. EGT L 10, 14. 1. 1997. EGT L 135, 30. 5. 1991. (2000/C 225 E/009) SKRIFTLIG FR¯GA E-1702/99 fr(cid:229)n Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen (29 september 1999) ˜mne: Budgetf(cid:246)rslag f(cid:246)r 2000 (cid:129) Utgifter avseende personer som (cid:228)r knutna till kommissionen 1998 uppgick summan under budgetposten (cid:148)utgifter avseende personer som (cid:228)r knutna till institutionen(cid:148) till 1 641 555 000 euro (3 100 miljarder italienska lire). Vilka (cid:228)r orsakerna till att man f(cid:246)r 2000 planerar att anv(cid:228)nda (cid:246)ver 202 miljoner euro mer (ungef(cid:228)r 400 miljarder till 3 500 miljarder italienska lire? 3 100 miljarder utgifterna italienska inneb(cid:228)r vilket (cid:246)kar lire), fr(cid:229)n att Kan kommissionen ange orsakerna till denna (cid:246)kning och f(cid:246)rklara den med tanke p(cid:229) den (cid:229)terh(cid:229)llsamhet som Prodi utlovat och som snarare skulle (cid:229)l(cid:228)gga kommissionen att h(cid:229)lla de ber(cid:228)knade utgifterna inom ramen f(cid:246)r 1998 (cid:229)rs budget? (2000/C 225 E/010) SKRIFTLIG FR¯GA E-1703/99 fr(cid:229)n Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen (29 september 1999) ˜mne: Budgetf(cid:246)rslag f(cid:246)r 2000 (cid:129) Utgifter p(cid:229) grund av s(cid:228)rskilda uppgifter som kommissionen utf(cid:246)r 1998 anv(cid:228)nde man 246 138 470 euro f(cid:246)r utgifter p(cid:229) grund av s(cid:228)rskilda uppgifter som kommissionen utf(cid:246)r (vilket motsvarar 477 miljarder italienska lire). Kan kommissionen ange varf(cid:246)r man under 2000 planerar att anv(cid:228)nda 31 400 000 euro mer (ungef(cid:228)r 60 miljarder italienska lire) genom att (cid:246)ka utgifterna fr(cid:229)n 246 miljoner euro till mer (cid:228)n 277 miljoner euro (det vill s(cid:228)ga fr(cid:229)n 477 till mer (cid:228)n 530 miljarder italienska lire)?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1701/99 von Raffaele Costa (PPE-DE) an die Kommission. Staatliche Beihilfen: der Fall RAI.

eurovoc_concepts:
Italy
broadcasting
competence of the Member States
control of State aid
infringement procedure (EU)
product quality
television

text: C 203 E/28 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 7. 2000 Beauftragt ein Hersteller eine gemeldete Stelle mit der Durchf(cid:252)hrung der in den Richtlinien nach dem 5. neuen Konzept geforderten Konformit(cid:228)tsbewertungsverfahren, geschieht dies unter anderem anhand der vom Hersteller vorgelegten technischen Unterlagen. Es ist nicht Aufgabe der gemeldeten Stellen, eine eigenst(cid:228)ndige Markt(cid:252)berwachung durchzuf(cid:252)hren, f(cid:252)r die die nationalen Beh(cid:246)rden zust(cid:228)ndig sind. Der Kommission sind die vom Herrn Abgeordneten genannten Untersuchungsergebnisse nicht 6. bekannt. 7. Die Identifizierung fehlerhafter Produkte ist Aufgabe der Mitgliedstaaten. (cid:220)ber die administrative Zusammenarbeit, Schutzma(cid:223)nahmen und (cid:129) im Falle von Konsumg(cid:252)tern, bei denen schwere und unmittel- bare Gefahren zu bef(cid:252)rchten sind (cid:129) die RAPEX-Verfahren unterst(cid:252)tzt die Kommission die Verbreitung von Informationen (cid:252)ber fehlerhafte Produkte, die von den Beh(cid:246)rden der Mitgliedstaaten festgestellt und bei denen Probleme nicht zufriedenstellend gel(cid:246)st wurden. Das (cid:220)berwachungssystem f(cid:252)r medizinische Ger(cid:228)te dient der (cid:220)berwachung schwerwiegender Vorf(cid:228)lle bei medizinischen Ger(cid:228)ten, ungeachtet der Frage, ob diese behoben wurden. 8. Um Verletzungen zu verh(cid:252)ten, wurde in der Vergangenheit die (cid:220)berwachung von Verletzungen im Rahmen des Gemeinschaftssystems zur (cid:220)berwachung von Unf(cid:228)llen im Haus und bei der Freizeit- besch(cid:228)ftigung (EHLASS) durchgef(cid:252)hrt. Das gemeinschaftliche Aktionsprogramm zur Verh(cid:252)tung von Ver- letzungen innerhalb des Aktionsrahmens im Bereich der (cid:246)ffentlichen Gesundhei (2) 2 wird diesen Ansatz verst(cid:228)rken und weiterentwickeln und dazu beitragen, Bereiche zu identifizieren, in denen M(cid:228)ngel bei der Produktsicherheit zu Unf(cid:228)llen f(cid:252)hren k(cid:246)nnen. Wie bereits deutlich gemacht, ist die Kommission nicht der Ansicht des Herrn Abgeordneten, da(cid:223) die CE-Kennzeichnung die Sicherheitsstandards verringert. Sie ist der Meinung, da(cid:223) das Gegenteil der Fall ist durch die Anwendung eines einheitlich hohen Schutzniveaus auf im Binnenmarkt in Verkehr gebrachte Produkte. (1) ABl. C 136 vom 4. 6. 1985; ABl. L 220 vom 30. 8. 1993; ABl. L 282 vom 17. 11. 1993. (2) Beschlu(cid:223) Nr. 372/1999/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 8. Februar 1999 zur Annahme eines gemeinschaftlichen Aktionsprogramms betreffend die Verh(cid:252)tung von Verletzungen innerhalb des Aktionsrahmens im Bereich der (cid:246)ffentlichen Gesundheit (1999-2003) (cid:129) ABl. L 46 vom 20. 2. 1999. (2000/C 203 E/034) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1701/99 von Raffaele Costa (PPE-DE) an die Kommission (29. September 1999) Betrifft: Staatliche Beihilfen: der Fall RAI Kann die Kommission (cid:252)ber den Stand der Verfahren informieren, die gegen die RAI-TV wegen (cid:129) wie angenommen wird, zu Unrecht (cid:129) bezogener staatlicher Beihilfen eingeleitet wurden? Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) die RAI-TV enorme Betr(cid:228)ge f(cid:252)r seichte Unterhaltungsprogramme mit geringem erzieherischen Wert und stark beeinflu(cid:223)te politische und/oder kulturelle Programme verwendet hat und verwendet? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (3. November 1999) Die Kommission ersuchte die italienische Regierung im Februar 1999 um Ausk(cid:252)nfte, die sie ben(cid:246)tigte, um beurteilen zu k(cid:246)nnen, ob die Beihilfe zugunsten der Radio Televisione Italiana (RAI) als eine im Rahmen einer bestehenden Beihilferegelung im Sinne des Artikels 88 Absatz 1 (ex Artikel 93) EG-Vertrag gew(cid:228)hrte Beihilfe angesehen werden kann. Auf der Grundlage der von der italienischen Regierung (cid:252)bermittelten Ausk(cid:252)nfte beschlo(cid:223) die Kommission im Juli 1999, wegen bestimmter Beihilfema(cid:223)nahmen Italiens und des Istituto per la Ricostruzione Industriale (IRI) zugunsten der RAI in den Jahren 1992 bis 1994 das f(cid:246)rmliche Pr(cid:252)fverfahren einzuleiten. Die Kommission vertritt die Auffassung, da(cid:223) es sich bei diesen Ma(cid:223)nahmen nicht um Ma(cid:223)nahmen aufgrund einer bestehenden Beihilferegelung handelt, da sie in keinem Gesetz vor Inkrafttreten des EG- Vertrages vorgesehen waren. Im gegenw(cid:228)rtigen Stadium bezweifelt die Kommission die Vereinbarkeit der betreffenden Ma(cid:223)nahmen mit dem Gemeinsamen Markt. 18. 7. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 203 E/29 Die Kommission hat Italien Ende September 1999 (cid:252)ber dieses Verfahren in Kenntnis gesetzt. Mit der Stellungnahme der italienischen Regierung wird f(cid:252)r Ende Oktober 1999 gerechnet. Was den zweiten Teil der Anfrage betrifft, so steht es der Kommission nicht zu, sich zur Qualit(cid:228)t bzw. zum Inhalt der RAI-Fernsehprogramme zu (cid:228)u(cid:223)ern. Sie mu(cid:223) hingegen feststellen, ob die staatlichen Mittel zugunsten der RAI (cid:129) ob in Form von Rundfunkgeb(cid:252)hren oder anderer flankierender Ma(cid:223)nahmen (cid:129) in einem Verh(cid:228)ltnis zu den Nettokosten stehen, die dem Unternehmen bei der Erf(cid:252)llung seiner gemein- wirtschaftlichen Dienstleistungsverpflichtung entstehen. (2000/C 203 E/035) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1710/99 von Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) an die Kommission (29. September 1999) Betrifft: Unterst(cid:252)tzung f(cid:252)r die Eiererzeugung in Finnland Vorliegenden Angaben zufolge gew(cid:228)hrt der finnische Staat der Eiererzeugung des Landes eine von der EU genehmigte Unterst(cid:252)tzung in H(cid:246)he von 2,35 FIM/kg. Da es derartige Subventionen in Schweden nicht gibt, f(cid:252)hrt dies zu einer Verzerrung der Wettbewerbssituation. Welche Ma(cid:223)nahmen gedenkt die Kommis- sion zu ergreifen, um diese Form der Unterst(cid:252)tzung abzubauen? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (8. November 1999) Nach Artikel 138 Absatz 1 der Beitrittsakte (1) d(cid:252)rfen (cid:214)sterreich und Finnland vorbehaltlich der Genehmi- gung der Kommission den Erzeugern der landwirtschaftlichen Grunderzeugnise, die der Gemeinsamen Agrarpolitik unterliegen, in geeigneter Form degressive einzelstaatliche (cid:220)bergangsbeihilfen gew(cid:228)hren. Sofern die Bedingungen von Absatz 2 erf(cid:252)llt sind, mu(cid:223) die Kommission diese Beihilfen genehmigen. F(cid:252)r Finnland war zur Durchf(cid:252)hrung des Artikels 138 urspr(cid:252)nglich die Entscheidung 95/33/EG vom 13. Februar 1995 zur Genehmigung von Teilen des finnischen Programms f(cid:252)r die Durchf(cid:252)hrung der Artikel 138 bis 140 der Akte (cid:252)ber die Bedingungen f(cid:252)r den Beitritt der Republik (cid:214)sterreich, der Republik Finnland und des K(cid:246)enigreichs Schweden erlassen worden (2). Diese Entscheidung wurde mehrmals ge(cid:228)ndert. Die derzeitigen H(cid:246)chstgrenzen f(cid:252)r Erzeugungsbeihilfen sind mit der Entscheidung 97/449/EG Juli 1996 zur vierten ˜nderung der Entscheidung 95/33/EG festgesetzt (3) der Kommission vom 30. worden. F(cid:252)r Eier gelten folgende H(cid:246)chstgrenzen: (cid:129) Gebiete A und B, ohne Inseln: 1,58 FIM/kg (0,27 Euro/kg) (cid:129) Inseln der Gebiete A und B: 1,95 FIM/kg (0,33 Euro/kg) (cid:129) Andere Gebiete, ohne Inseln: 0,52 FIM/kg (0,09 Euro/kg) (cid:129) Inseln anderer Gebiete: 0,52 FIM/kg (0,09Euro/kg) Artikel 138 gilt nur f(cid:252)r den (cid:220)bergangszeitraum bis Ende 1999, danach laufen diese Beihilfen aus. (1) ABl. C 241 vom 29. 8. 1994. (2) ABl. L 43 vom 25. 2. 1995. (3) ABl. L 194 vom 23. 7. 1997


title: PERGUNTA ESCRITA E-1700/99 apresentada por Ilda Figueiredo (GUE/NGL) à Comissão. Transposição da Directiva 93/0104/CE sobre tempo de trabalho.

eurovoc_concepts:
EU law
Luxembourg
arrangement of working time
catering industry
hotel industry
national implementing measure
working time

text: 20. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 170 E/79 Pergunto (cid:224) Comissªo se tem conhecimento desta situa(cid:231)ªo, se nªo considera este comportamento das autoridades luxemburguesas uma viola(cid:231)ªo do princ(cid:237)pio de igualdade de tratamento, e como pensa agir para resolver o problema. Resposta da ComissÆria Anna Diamantopoulou em nome da Comissªo (5 de Novembro de 1999) A Comissªo pressupıe que a Senhora Deputada se refere (cid:224) legisla(cid:231)ªo luxemburguesa em matØria de direito a um rendimento m(cid:237)nimo garantido instaurado no quadro da luta contra a exclusªo social no Luxem- burgo. A regulamenta(cid:231)ªo luxemburguesa submete a concessªo deste benef(cid:237)cio a uma condi(cid:231)ªo de recursos, que incluem tambØm os bens patrimoniais que o interessado possua, tanto no Luxemburgo como no estrangeiro. tendo em conta a jurisprudŒncia do Tribunal de Justi(cid:231)a (1), nªo existe A Comissªo considera que, discrimina(cid:231)ªo em razªo da nacionalidade a este respeito. Com efeito, nos termos deste ac(cid:243)rdªo, «os artigos 7o e 48o do Tratado CE (2). nªo se opıem a que as institui(cid:231)ıes dos Estados-membros (cid:129) mas tambØm a isso as nªo obrigam (cid:129) assimilem a um acontecimento que, se ocorrer no territ(cid:243)rio nacional, constitui uma causa de perda ou de suspensªo do direito a presta(cid:231)ıes pecuniÆrias, o acontecimento correspondente ocorrido num outro Estado-membro». (1) Ver, num caso anÆlogo, o ac(cid:243)rdªo do Tribunal de Justi(cid:231)a de 28. 6. 1978 no processo 1/78, Kenny (Colect. 1978, p. 1489). (2) Que, ap(cid:243)s a altera(cid:231)ªo, passaram a ser os artigos 12o e 39o CE, respectivamente. (2000/C 170 E/090) PERGUNTA ESCRITA E-1700/99 apresentada por Ilda Figueiredo (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (29 de Setembro de 1999) Objecto: Transposi(cid:231)ªo da Directiva 93/0104/CE sobre tempo de trabalho A falta de transposi(cid:231)ªo da Directiva 93/0104/CE (1) sobre «tempo de trabalho» para a legisla(cid:231)ªo luxembur- guesa leva que, em alguns sectores da actividade econ(cid:243)mica, nomeadamente hotelaria e restaura(cid:231)ªo, os trabalhadores sejam for(cid:231)ados a cumprir horÆrios muito elevados e bastante superiores ao que estÆ estabelecido a n(cid:237)vel europeu. Assim, pergunto (cid:224) Comissªo qual Ø o ponto da situa(cid:231)ªo e quais as ac(cid:231)ıes desenvolvidas no sentido de levar as autoridades luxemburguesas a transporem a referida Directiva e a cumprirem a legisla(cid:231)ªo comunitÆria. (1) JO L 307 de 13. 12. 1993, p. 18. Resposta de Anna Diamantopoulou em nome da Comissªo (4 de Novembro de 1999) As autoridades luxemburguesas comunicaram (cid:224) Comissªo as suas medidas nacionais de aplica(cid:231)ªo da Directiva 93/0104/CE, de 3 de Novembro de 1993, relativa a determinados aspectos da organiza(cid:231)ªo do tempo de trabalho. A Comissªo procede actualmente a uma anÆlise aprofundada dessa legisla(cid:231)ªo. EstÆ prevista a apresenta(cid:231)ªo, no in(cid:237)cio de 2000, de um relat(cid:243)rio sobre a aplica(cid:231)ªo da Directiva 93/0104/CE nos Estados-membros. -


title: PREGUNTA ESCRITA E-1699/99 de Ilda Figueiredo (GUE/NGL) a la Comisión. Discriminación de inmigrantes en Luxemburgo en lo referente al acceso a las ayudas sociales.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 170 E/78 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 6. 2000 la l(cid:237)nea presupuestaria B3-4116 (cooperaci(cid:243)n con las organizaciones y las asociaciones no gubernamenta- les de personas afectadas por la exclusi(cid:243)n social y las personas de edad avanzada) que adoptaron la forma de medidas preparatorias de la acci(cid:243)n comunitaria con arreglo al art(cid:237)culo 137 del Tratado CE (antiguo art(cid:237)culo 118), relativo a la lucha contra la exclusi(cid:243)n social. En octubre de 1998 se public(cid:243) una primera convocatoria de propuestas de medidas preparatorias, con arreglo a la cual se financiaron 40 proyectos. En el presupuesto de 1999, la l(cid:237)nea presupuestaria B3-4104 se incorpor(cid:243) a la l(cid:237)nea presupuestaria B3-4112 (acciones preparatorias para combatir y prevenir la discriminaci(cid:243)n social). En junio de 1999 se publicaron nuevas convocatorias con arreglo a esta l(cid:237)nea para tratar el tema de la exclusi(cid:243)n de las personas de edad avanzada. La Comisi(cid:243)n procede actualmente a la evaluaci(cid:243)n de las propuestas recibidas. (2000/C 170 E/088) PREGUNTA ESCRITA E-1695/99 de Michl Ebner (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (29 de septiembre de 1999) Asunto: Sr. Hombach, Coordinador de la UE Desde hace semanas, el Sr. Bodo Hombach, Coordinador internacional nombrado por la UE para la reconstrucci(cid:243)n de los Balcanes, estÆ pœblicamente bajo sospecha de estar implicado en unos amplios escÆndalos de sobornos (en relaci(cid:243)n con su casa privada en M(cid:252)lheim y su residencia de lujo en el CanadÆ). Estos graves reproches le llevaron el 27 de agosto de 1999 a abandonar provisionalmente por propia iniciativa sus cargos en el partido. En vista de esta situaci(cid:243)n todav(cid:237)a completamente sin aclarar y extremadamente poco transparente as(cid:237) como de su intenci(cid:243)n incomprensible y contraria a la eficacia de establecer su despacho en Bruselas en lugar de en las proximidades inmediatas de la regi(cid:243)n para la que ha sido mandatado, ¿tiene la Comisi(cid:243)n la intenci(cid:243)n de sugerir al Sr. Hombach que se retire de su puesto de alta responsabilidad de Representante de la UE para la reconstrucci(cid:243)n democrÆtica y econ(cid:243)mica de la regi(cid:243)n de los Balcanes? AdemÆs, en las circunstancias reinantes, ser(cid:237)a recomendable por razones de transparencia dar a conocer pœblicamente el importe de la compensaci(cid:243)n prometida al Sr. Hombach por ocuparse de esta funci(cid:243)n. ¿Tiene la Comisi(cid:243)n la intenci(cid:243)n de hacerlo? Respuesta del Sr. Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (9 de noviembre de 1999) De conformidad con el Tratado de la Uni(cid:243)n Europea (art(cid:237)culo 18, antiguo art(cid:237)culo J8), el nombramiento de representantes especiales es competencia del Consejo. Los elementos solicitados respecto de la remuneraci(cid:243)n del representante especial se establecen en una «ficha financiera», de conformidad con el art(cid:237)culo M del Acuerdo interinstitucional relativo la financiaci(cid:243)n de la Pol(cid:237)tica Exterior y de Seguridad Comœn del 16 de julio de 1997, comunicada por el Consejo al Parlamento. (2000/C 170 E/089) PREGUNTA ESCRITA E-1699/99 de Ilda Figueiredo (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (29 de septiembre de 1999) Asunto: Discriminaci(cid:243)n de inmigrantes en Luxemburgo en lo referente al acceso a las ayudas sociales Los trabajadores inmigrantes residentes en Luxemburgo y oriundos de otros Estados miembros se encuentran ante una situaci(cid:243)n de discriminaci(cid:243)n cuando solicitan ayudas sociales. Para decidir si se conceden o no estas ayudas, se exige una declaraci(cid:243)n de bienes patrimoniales en el pa(cid:237)s de origen cuyo contenido condicionarÆ la decisi(cid:243)n. 20. 6. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 170 E/79 ¿Tiene conocimiento la Comisi(cid:243)n de esta situaci(cid:243)n? ¿No considera que este comportamiento por parte de las autoridades luxemburguesas supone un incumplimiento del principio de igualdad de trato? ¿De quØ manera va a intervenir para resolver el problema? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (5 de noviembre de 1999) La Comisi(cid:243)n supone que Su Seæor(cid:237)a se refiere a la legislaci(cid:243)n luxemburguesa relativa al derecho a unos ingresos m(cid:237)nimos garantizados, derecho creado en el marco de la lucha contra la exclusi(cid:243)n social en Luxemburgo. En la normativa luxemburguesa, la concesi(cid:243)n de este beneficio estÆ supeditada a que se den determinadas condiciones de recursos que incluyen tambiØn el patrimonio inmobiliario de la persona considerada, independientemente de que dicha patrimonio estØ situado en Luxemburgo o en el extranjero. En opini(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n y teniendo en cuenta la jurisprudencia del Tribunal de Justicia (1), en este caso no se produce discriminaci(cid:243)n alguna por motivo de nacionalidad. En efecto, segœn esta sentencia, los art(cid:237)culos 7 y 48 del Tratado CE (2) no son (cid:243)bice (cid:129)pero tampoco constituyen una obligaci(cid:243)n(cid:129) para que las instituciones de los Estados miembros consideren equivalente a un suceso que, si se produjese en territorio nacional, ser(cid:237)a causa de pØrdida o suspensi(cid:243)n del derecho a prestaciones en metÆlico el suceso correspon- diente cuando acaezca en otro Estado miembro. (1) VØase, en un caso parecido, la Sentencia del Tribunal de Justicia de 28. 6. 1978, Asunto 1/78, Kenny (Rec. 1978, p. 1489). (2) Art(cid:237)culos que, tras su modificaci(cid:243)n, llevan los nœmeros 12 y 39, respectivamente. (2000/C 170 E/090) PREGUNTA ESCRITA E-1700/99 de Ilda Figueiredo (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (29 de septiembre de 1999) Asunto: Transposici(cid:243)n de la Directiva 93/104/CE relativa a determinados aspectos de la ordenaci(cid:243)n del tiempo de trabajo La no transposici(cid:243)n de la Directiva 93/104/CE (1) relativa a determinados aspectos de la ordenaci(cid:243)n del tiempo de trabajo a la legislaci(cid:243)n luxemburguesa conduce a que, en algunos sectores de la actividad econ(cid:243)mica, especialmente hosteler(cid:237)a y restauraci(cid:243)n, los trabajadores se vean obligados a cumplir horarios de trabajo muy largos, mucho mÆs de lo establecido a nivel europeo. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n cuÆl es la situaci(cid:243)n actual de este problema? ¿QuØ medidas ha aplicado para que las autoridades luxemburguesas lleven a cabo la transposici(cid:243)n de la Directiva mencionada y cumplan as(cid:237) la legislaci(cid:243)n comunitaria? (1) DO L 307 de 13. 12. 1993, p. 18. Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (4 de noviembre de 1999) Las autoridades luxemburguesas han comunicado a la Comisi(cid:243)n sus medidas nacionales que aplican la Directiva 93/104/CE del Consejo, de 23 de noviembre de 1993, relativa a determinados aspectos de la ordenaci(cid:243)n del tiempo de trabajo. En este momento la Comisi(cid:243)n estÆ realizando un anÆlisis minucioso de dicha legislaci(cid:243)n. A principios del 2000 deberÆ presentarse un informe sobre la aplicaci(cid:243)n de la Directiva 93/104/CE en los Estados miembros