title: Opinion of the Committee of the Regions on the 'Communication entitled Modernizing the organization of work - A positive approach to change'

eurovoc_concepts:
employment policy
labour law
organisation of work
regional policy
social partners

text: C 374/32 EN Official Journal of the European Communities 23. 12. 1999 Opinion of the Committee of the Regions on the ‘Communication entitled Modernizing the organization of work — A positive approach to change’ (1999/C 374/08) THE COMMITTEE OF THE REGIONS, having regard to the Committee’s opinion on the Green Paper entitled Partnership for a new organization of work (CdR 288/97 fin) (1); having regard to the Committee’s Opinion on the Communication from the Commission on the Social Action Programme 1998-2000 (CdR 277/98 fin) (2); having regard to the Committee’s Opinion on the Guidelines for Member States’ employment policies 1999 (CdR 279/98 fin) (3); having regard to the Commission communication entitled ‘Modernizing the organization of work — A positive approach to change’ (COM(1998) 592 final); having regard to The Bureau’s decision of 15 July 1998 to issue an opinion on this subject under the fourth paragraph of Article 198c and to instruct Commission 5 — Social Policy, Public Health, Consumer Protection, Research and Tourism — to draft that opinion; having regard to the Draft Opinion (CdR 48/99 rev. 1) adopted by Commission 5 on 22 March 1999 (Rapporteur: Ms Buron, FR/PSE), unanimously adopted the following opinion at its 30th plenary session on 15 and 16 September 1999 (meeting of 16 September). 1. Introduction 2. General comments 1. 1. The Committee of the Regions welcomes the European stimulating and Commission’s communication aimed at strengthening partnership for the modernization of work organization. The Commission would like the social partners to consider the best possible means of complementing the ‘adaptability’ pillar of the employment guidelines. 1. 2. The Committee of the Regions would point out that in its opinion on the Green Paper entitled ‘Partnership for a new organization of work’, it recommended that the European Commission should take into account the various roles of local and regional authorities as: — employers; — enablers of local development; — bodies responsible for providing a range of services to the general public. The combination of these three roles clearly distinguishes local and regional authorities from private enterprise. Their aim in adjusting the organization of work must be twofold: (a) to strike a balance between flexibility and security for the employees of local and regional public services and (b) to ensure a continuous public service and satisfy user needs. (1) OJ C 64, 27. 2. 1998, p. 85. (2) OJ C 93, 6. 4. 1999, p. 56. (3) OJ C 51, 22. 2. 1999, p. 59-62. 2. 1. The Committee of the Regions shares the European Commission’s conviction that the key to modernizing the organization of work lies more in negotiations between the social partners than in legislative processes, although of course legislation may be necessary, depending on the specific situation in each Member State. As each sector has its own peculiarities, it is at sectoral level that experiments in new ways of organizing work should be carried out. Innovation and flexibility on the labour market must in any case be covered by a common EU legal framework, guaranteeing protection of workers under the various working arrangements. 2. 2. The Committee of the Regions would stress its commit- ment to the employment guidelines, as stated in its opinion on the ‘Guidelines for Member States’ employment policies 1999’. It would point out that, in terms of adaptability, local and regional authorities act both as social partners and as a driving force in promoting employment. Indeed, they have to promote the adaptability of their own departments while at the same time fostering adaptability throughout their area by developing suitable forms of training, especially for the most vulnerable groups of people. Here, local and regional authorities are complementing the policies followed by businesses and often develop partnerships to improve the adaptability of the labour force (especially by means of training and reintegration programmes for the victims of social exclusion). The Com- mittee of the Regions would like the European Commission to take account of this aspect of providing support for the local and regional economy in its future proceedings on the organization of work and adaptability. 23. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 374/33 3. Specific comments Introduction to the Communication 3. 1. The Commission stresses that the process of moderniz- ing work organization must be carried out in close cooperation with the social partners. The Committee of the Regions calls on the Commission to acknowledge local and regional authorities as full social partners, even though the status of such authorities differs from one EU Member State to another. Indeed, status as an employer varies from country to country depending on the powers and legal status of local and regional authorities. However, all European local and regional authorities should be able to play a part in modernizing the organization of work. The Committee of the Regions would point out that local and regional authorities already take part in the sectoral social dialogue. The Committee of the Regions calls on the European Commission to continue its support for this social dialogue. 3. 2. The Commission also stresses that this collaboration between social partners must take account of policies in the economic and employment sectors. To improve coordination, particularly in the employment sector, the Committee of the Regions calls on the Commission to involve local and regional authorities in the preparation of EU employment policies and employment guidelines. Dialogue on these guidelines, especially on adaptability, would promote greater consistency between the recommendations made by the European Com- mission and the action taken by local and regional authorities, which are, along with the Member States, important players in promoting employment. The green paper 3. 3. The Committee of the Regions welcomes the European Commission’s affirmation that it does not intend to use the Green Paper as a basis for a new legislative initiative to prescribe a single form of organization of work. Indeed, the consultation procedures peculiar to each country and each sector must be observed in order to make allowance for the particular ways in which work is organized and to arrive at negotiated procedures which are acceptable to workers. In addition, the fact that the way in which work is organized is constantly evolving means that it is impossible to lay down hard and fast rules; on the contrary, a process of constant adjustment is needed, bearing in mind that flexibility, not only in working hours but also as regards individual job profiles, is now an accepted feature of work in both the public and private sectors. The Commission emphasizes that the modernization 3. 4. process needs to be speeded up. Local and regional authorities are already working on modernization. They would like an opportunity to compare their experience with that of others and to learn what their counterparts are doing. The Committee of the Regions asks the European Commission to facilitate and support such exchanges of experience. 3. 5. The Committee of the Regions would draw the Euro- pean Commission’s attention to the fact that the concepts of competitiveness and productivity do not have the same meaning for local and regional authorities as they do for businesses. Local public services are at the heart of any community. In the interests of users, they have to reconcile productivity with public service and competitiveness with continuity of provision. Local and regional authorities thus must give priority to quality and continuity of service. This applies in particular to daily opening hours (which have increased greatly in recent years because of the need to cater for as many members of the public as possible, who are restricted by their own working hours). Dialogue therefore needs to be established not only between workers and trade union organizations but also with users. 3. 6. Local and regional authorities likewise have a special role to play in reconciling family and working life. As employers, their policies are often ones of equal opportunity and even positive discrimination when it comes to filling senior posts. But local and regional authorities are also often responsible for providing services (child-minding, help for dependants) for all employers in the community. They thus have a dual role here too. 3. 7. The Committee of the Regions would emphasize that local and regional authorities are ready to play a leading role in developing a new approach to the organization of work. They are already working on modernization and negotiating with their union counterparts at sectoral level and they have an open attitude towards change. The Committee of the Regions asks the European Commission to take into account the results of this ongoing activity by local and regional authorities. It suggests in particular that the consultation process launched with the Green Paper and followed up with the current communication should be taken further, especially in order to contribute to the development of EU policies on adaptability. The Luxembourg employment strategy 3. 8. The Committee of the Regions reiterates its request that local and regional authorities should be involved in the framing of EU employment policies, and that the European Commission should set up a genuine partnership and consul- tation structure. Local and regional authorities will endeavour to form partnerships in the context of the sectoral social dialogue, but also have an enabling role at local and regional level in that they are a forum for dialogue with other partners, service providers and businesses, for example by providing public employment services which develop the adaptability of business employees. The Committee of the Regions rec- ommends that the work of the expert group on the evolution of labour law should continue and would like to be able to hold discussions with that group on the topic of modernizing local and regional public services. C 374/34 EN Official Journal of the European Communities 23. 12. 1999 A framework for future action The Committee of the Regions would point out that 3. 9. the local and regional public sector has a number of highly specific features, as described above, and would ask the European Commission to take this into account. 3. 10. The Committee of the Regions, like the Commission, acknowledges the need for a new approach to modernizing the organization of work. The Committee of the Regions would nevertheless like the Commission to explain more clearly how it sees this new approach. The Committee of the Regions: — recommends that the social partners should have a means of comparing their objectives and methods at European level; — emphasizes the need for the Commission to comply with the principle of subsidiarity while also respecting the independence of the social partners; — expressly requests that the Commission should incorporate the agreements concluded by the social partners in the guidelines and that all the social partners involved in this modernization process should have the opportunity to play a part in redefining the employment guidelines; — hopes that recognition of the central role of the social partners as a whole, both at sectoral and intersectoral level, will go hand in hand with the provision of means which enable them to play that role. 3. 11. Objectives: the Committee of the Regions would point out that, for local and regional public services, the process of modernizing the organization of work is part of the wider objective of modernizing and improving the services offered to the general public. The flexibility requirement must meet the new needs of users in two ways: — flexible working hours to improve the availability of public services on a daily and weekly basis; — flexible tasking to meet the new requirements of certain types of user: help for the victims of social exclusion, cultural and social reintegration, support for the develop- ment of new activities. In local public services, modernization is more closely linked to the problem of employment than it is elsewhere: although the constraints on public budgets limit the scope for creating jobs in public services, efficient local public services are a powerful stimulus to job–creation in the local community. The adaptability of local public service workers will have an impact on the other guidelines: — business creation, by helping new entrepreneurs and the most vulnerable categories to set up businesses (e. g. support for ethnic groups, young people, women); — equal opportunities, by providing women with the back-up services they need if they are going to go out to work. is necessary to develop the contractual 3. 12. Even though local public services in several Member States have very specific features in terms of work contracts, it framework by encouraging flexibility and training while safeguarding the long-term security that is necessary for the continuity of public services. 3. 13. New technologies: local public services are concerned about the introduction of new technologies on two counts — from the point of view of their internal organization, and in terms of services to the public. The introduction of new technologies makes it possible to decentralize services to users and to reach people in outlying areas who are entitled to the same level of service as city-dwellers. The Committee of the Regions would ask the Commission to take greater account of the social role of new technologies. 3. 14. Equal opportunities: local public services traditionally employ a high proportion of women. Local and regional authorities nevertheless wish to open up access for women to senior and managerial posts and to encourage women to set up businesses. 3. 15. Role of the Member States: in the context of the employment guidelines and national employment plans, the Committee of the Regions would ask the Commission to include the local and regional dimension in future guidelines. This will make it possible to hold a dialogue between the three levels most involved in creating jobs: — local/regional level, where job-creating initiatives are put into practice; — national level, and in some cases regional level, where support can be provided for the initiatives by making suitable adjustments to the legislative framework; — European level, which must continue to provide the momentum and promote exchanges of experience. Only action which is coordinated between these three levels will have a lasting and positive impact on employment and the quality of life. 3. 16. Role of the European Union: the Committee of the Regions therefore expressly requests that the Commission see to it that representatives of local and regional authorities are involved in the expert group set up to support national and local initiatives. The Committee of the Regions welcomes the fact that one of the Commission’s aims is to ‘identify and exchange good practice, promote cooperation and support lagging sectors and regions’, but it considers it absolutely vital that local and regional authorities should be involved in these activities. The Committee of the Regions would point out it has launched an initiative entitled ‘Act locally for that, level’s employment’ designed to ensure the local/regional commitment to the guidelines, and it calls on the Commission to include this initiative in its strategy. 23. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 374/35 3. 17. In many Member States, local and regional authorities are responsible for areas which in other Member States would be the responsibility of private enterprise. When it comes to project financing, these entities should be treated on an equal footing. 4. 2. The Committee of the Regions is particularly con- cerned about the development of the guidelines and would ask the Helsinki European Council to take the local and regional dimension into account. It will support all steps taken by the Commission to this end. The Structural Funds should be used to support educational and skill-enhancement projects and the like organized by local and regional authorities, as well as those organized by private enterprise. At the request of the Luxembourg European Council, the Commission has set up a high-level group of experts to analyse likely industrial changes in the European Union. It would seem that a similar group is needed to identify changes in public services in the European Union. 4. Conclusions: the next steps 4. 3. The Committee of the Regions would like the Com- mission to extend this consultation process to topics related to the modernization of work organization: teleworking, information society, vocational training, worker participation. The Committee of the Regions asks the Commission 4. 4. to take into account, in the next steps, certain particular problems which will have a profound effect on the organ- ization of work: — an ageing population, which will affect the nature and size the labour force and bring new requirements for of services; 4. 1. The Committee of the Regions welcomes the Com- mission’s call for mobilization of the social partners and will actively support this strategy. — changes in social protection policies and objectives, the necessary modernization of which must not endanger workers’ standard of living and quality of life. Brussels, 16 September 1999. The President of the Committee of the Regions Manfred DAMMEYER


title: Voorstel voor een besluit van de Raad tot goedkeuring van de tekst van een 10e Overeenkomst EG-UNRWA voor de jaren 1999 - 2001, voorafgaand aan de ondertekening van de Overeenkomst door de Commissie en door de Organisatie van de Verenigde Naties voor hulpverlening aan Palestijnse vluchtelingen in het Nabije Oosten (COM(1999) 0334 - C5-0059/1999 - 1999/0143(CNS))

eurovoc_concepts:
Palestine question
UN convention
UNRWA
refugee

formats: pdf print

text: C 54/106 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 25. 2. 2000 Donderdag, 16 september 1999 13. 10e Overeenkomst EG-UNRWA voor de jaren 1999 (cid:27) 2001 * A5-0010/1999 Voorstel voor een besluit van de Raad tot goedkeuring van de tekst van een 10e Overeenkomst EG-UNRWA voor de jaren 1999 (cid:27) 2001, voorafgaand aan de ondertekening van de Overeenkomst door de Commissie en door de Organisatie van de Verenigde Naties voor hulpverlening aan Pales- tijnse vluchtelingen in het Nabije Oosten (COM(1999) 0334 (cid:27) C5-0059/1999 (cid:27) 1999/0143(CNS)) Dit voorstel wordt goedgekeurd met de volgende wijzigingen: DOOR DE COMMISSIE VOORGESTELDE TEKST DOOR HET PARLEMENT AANGEBRACHTE WIJZIGINGEN (Amendement 1) Artikel 2 bis (nieuw) Artikel 2 bis De Commissie doet het Europees Parlement en de Raad de jaarlijkse verslagen toekomen als bedoeld in artikel 5, lid 2 van de overeenkomst; (Amendement 2) Artikel 3 bis (nieuw) Artikel 3 bis De Commissie ziet erop toe dat de toegang van de verte- genwoordigers van de Gemeenschap, en van het Europees Parlement of de Raad, tot de plaatsen van activiteit van de UNRWA gepaard gaat met voorafgaande toezending van uitvoerige en bijgewerkte informatie over de financiële aspecten van de betrokken activiteiten. Wetgevingsresolutie van het Europees Parlement over het voorstel voor een besluit van de Raad tot goedkeuring van de tekst van een 10e Overeenkomst EG-UNRWA voor de jaren 1999 (cid:27) 2001, voorafgaand aan de ondertekening van de Overeenkomst door de Commissie en door de Organi- satie van de Verenigde Naties voor hulpverlening aan Palestijnse vluchtelingen in het Nabije Oos- ten (COM(1999) 0334 (cid:27) C5-0059/1999 (cid:27) 1999/0143(CNS)) (Raadplegingsprocedure) Het Europees Parlement, / gezien het voorstel van de Commissie aan de Raad (COM(1999) 0334), / gezien de 10e Overeenkomst EG-UNRWA voor de jaren 1999 / 2001, waartoe de Commissie het initiatief heeft genomen (COM(1999) 0334), / geraadpleegd door de Raad overeenkomstig artikel 181, juncto artikel 300, lid 3, eerste alinea van het EG-Verdrag (C5-0059/1999), / gelet op artikel 97, lid 7 van zijn Reglement, / gezien het verslag van de Commissie ontwikkelingssamenwerking en de adviezen van de Commissie buitenlandse zaken, mensenrechten, gemeenschappelijke veiligheid en defensiebeleid en de Begrotings- commissie (A5-0010/1999), 25. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 54/107 Donderdag, 16 september 1999 1. hecht zijn goedkeuring aan het aldus gewijzigde Commissievoorstel; verzoekt de Commissie haar voorstel krachtens artikel 250, lid 2 van het EG-Verdrag dienovereen- 2. komstig te wijzigen; verzoekt de Raad, wanneer deze voornemens is af te wijken van de door het Parlement goedgekeurde 3. tekst, het Parlement hierover op de hoogte te stellen; wenst opnieuw te worden geraadpleegd ingeval de Raad voornemens is ingrijpende wijzigingen aan 4. te brengen in het voorstel van de Commissie; verzoekt zijn Voorzitster het standpunt van het Parlement te doen toekomen aan de Raad en de 5. Commissie. 14. Aardbevingen in Turkije en Griekenland a) B5-0072, 0077, 0087, 0088, 0104 en 0109/1999 Resolutie over de aardbeving in Turkije Het Europees Parlement, A. overwegende dat er op 17 augustus 1999 in de vroege ochtend in het dichtbevolkte, sterk geïndus- trialiseerde noordwesten van Turkije een verschrikkelijke aardbeving met een kracht van 7,4 op de schaal van Richter heeft plaatsgevonden, B. overwegende dat deze aardbeving heeft geleid tot meer dan 15. 000 doden, 25. 000 gewonden, alge- mene materiële schade en duizenden personen die nog steeds zijn vermist, C. overwegende dat een gebrek aan organisatie in de eerste dagen na de ramp het werk van de reddings- teams heeft vertraagd, D. overwegende dat de Europese Unie humanitaire hulp verleent aan de zwaarst getroffen gebieden, betuigt zijn oprechte medeleven en solidariteit met Turkije en met de familieleden en vrienden van 1. alle doden en gewonden, 2. looft de inspanningen van de reddingsteams uit de lidstaten en verzoekt de Commissie de mogelijk- heden te onderzoeken om de hulpverlening bij grote humanitaire rampen binnen en buiten de Europese Unie efficiënter te maken en om het Parlement over haar bevindingen verslag uit te brengen, 3. is van oordeel dat er dringend moet worden gedacht aan de oprichting van een Europees onder- zoeksinstituut dat systematisch nieuwe methodes voor het tijdig waarschuwen voor seismische activiteit bestudeert en toepast, verzoekt zijn Voorzitster deze resolutie te doen toekomen aan de Raad, de Commissie, de Turkse 4. regering en het Turkse parlement. b) B5-0074, 0076, 0086, 0089 en 0102/1999 Resolutie over de rampzalige aardbeving in Athene op 7 september 1999 Het Europees Parlement, A. overwegende dat er op 7 september 1999 in de streek van Athene een rampzalige aardbeving met een kracht van 5,9 op de schaal van Richter heeft plaatsgevonden, B. overwegende dat meer dan honderd personen zijn omgekomen, honderden mensen zijn gewond, dui- zenden gebouwen en woningen zijn vernield en honderden andere zijn beschadigd, waardoor uitein- delijk meer dan 60. 000 personen het slachtoffer van deze aardbeving zijn geworden, C. gezien de schade die is berokkend aan diverse gebouwen in de stad Athene, zoals historische monu- menten, het Archeologisch Museum, kerken en ziekenhuizen,


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1988/1999 της Επιτροπής, της 16ης Σεπτεμβρίου 1999, για καθορισμό του διορθωτικού στοιχείου που εφαρμόζεται κατά την επιστροφή για τα σιτηρά

eurovoc_concepts:
cereals
export
export refund

text: 17. 9. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 245/27 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1988/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 16ης Σεπτεµβρίου 1999 για καθορισµό του διορθωτικού στοιχείου που εφαρµόζεται κατά την επιστροφή για τα σιτηρά Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), και ιδίως το άρθρο 13 παράγραφος 8, Εκτιµώντας: (1) (2) ότι, δυνάµει του άρθρου 13 παράγραφος 8 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92, η επιστροφή που εφαρµόζεται κατά τις εξαγωγές σιτηρών την ηµέρα καταθέσεως της αιτήσεως πιστοποιητικού, εφαρµόζεται, κατόπιν αιτήσεως, σε µια εξαγωγή που πρόκειται να πραγµατοποιηθεί κατά τη διάρ- κεια της ισχύος του πιστοποιητικού· ότι στην περίπτωση αυτή το διορθωτικό στοιχείο πιθανόν εφαρµόζεται στην επι- στροφή· ότι ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 1501/95 της Επιτροπής, της 29ης Ιουνίου 1995, περί θεσπίσεως ορισµένων λεπτοµερών κανόνων εφαρµογής του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου όσον αφορά τη χορήγηση επιστροφών κατά την εξαγωγή καθώς και τα µέτρα τα οποία πρέπει να λαµβάνονται σε περίπτωση διαταραχής της αγοράς στον τοµέα των σιτηρών, όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2513/98 (3), επέτρεψε τον καθορισµό ενός διορθωτικού στοιχείου για τα προϊόντα που περιλαµβά- νονται στο άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο γ) του κανονι- σµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92· ότι το διορθωτικό αυτό στοι- χείο πρέπει να υπολογιστεί λαµβανοµένων υπόψη των στοι- (3) (4) (5) (6) χείων που περιλαµβάνονται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95· ότι η κατάσταση της διεθνούς αγοράς ή οι ειδικές απαιτή- σεις ορισµένων αγορών δύνανται να καταστήσουν αναγκαία τη διαφοροποίηση του διορθωτικού στοιχείου ανάλογα µε τον προορισµό· ότι το διορθωτικό στοιχείο καθορίζεται ταυτόχρονα µε την επιστροφή και σύµφωνα µε την ίδια διαδικασία· ότι δύναται να τροποποιηθεί κατά το διάστηµα που µεσολαβεί µεταξύ δύο καθορισµών· ότι από τις ανωτέρω διατάξεις προκύπτει ότι το διορθωτικό στοιχείο καθορίζεται σύµφωνα µε το παράρτηµα του παρό- ντος κανονισµού· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Το διορθωτικό στοιχείο που εφαρµόζεται στις επιστροφές που καθορίσθηκαν εκ των προτέρων για τις εξαγωγές σιτηρών, το οποίο αναφέρεται στο άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχεία α), β) και γ) του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92, µε εξαίρεση τη βύνη, καθορίζε- ται στο παράρτηµα. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 17 Σεπτεµβρίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 16 Σεπτεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 147 της 30. 6. 1995, σ. 7. L 245/28 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 17. 9. 1999 του κανονισµού της Επιτροπής, της 16ης Σεπτεµβρίου 1999, για καθορισµό του διορθωτικού στοιχείου που εφαρµόζε- ται κατά την επιστροφή για τα σιτηρά ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Κωδικός προϊόντος Προορισµός (1) Τρέχων 9 — 0 — 0 0 — 0 0 — 0 — — — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — 01 — 01 01 — 03 02 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (1) Προορισµοί: 01 όλες οι τρίτες χώρες, 02 άλλες τρίτες χώρες, 03 ΗΠΑ, Καναδάς και Μεξικό. 1η προθεσµία 10 2η προθεσµία 11 3η προθεσµία 12 4η προθεσµία 1 5η προθεσµία 2 6η προθεσµία 3 (EUR/t) — –1,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –2,00 — –1,00 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –1,37 –1,28 –1,18 –1,09 –1,02 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –3,00 — –2,50 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –3,43 –3,20 –2,95 –2,73 –2,55 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –4,00 — –6,00 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –8,22 –7,68 –7,08 –6,54 –6,12 — — 0 — — 0 0 — 0 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — NB: Οι ζώνες είναι εκείνες που ορίζονται στον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 2145/92 της Επιτροπής (ΕΕ L 214 της 30. 7. 1992, σ. 20), όπως τροποποιήθηκε


title: 1999/624/PESC: Posizione comune del Consiglio, del 16 settembre 1999, concernente misure restrittive nei confronti della Repubblica di Indonesia

eurovoc_concepts:
EU Member State
East Timor
Indonesia
economic sanctions
human rights
military equipment

formats: html pdf print

text: 17. 9. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 245/53 (Atti adottati a norma del titolo V del trattato sull'Unione europea) POSIZIONE COMUNE DEL CONSIGLIO del 16 settembre 1999 concernente misure restrittive nei confronti della Repubblica di Indonesia (1999/624/PESC) IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, Articolo 2 visto il trattato sull'Unione europea, in particolare l'articolo 15, tenendo conto delle conclusioni adottate dal Consiglio il 13 settembre 1999, considerando quanto segue: (1) (2) alla luce dell'attuale spaventosa situazione in Timor Est, dove hanno luogo gravi violazioni dei diritti umani e del diritto internazionale umanitario, europea ritiene opportuno adottare misure restrittive nei confronti della Repubblica di Indonesia; l'Unione l'azione della Comunità è necessaria al fine di attuare le misure necessarie per impedire la fornitura di talune attrezzature che potrebbero essere utilizzate a fini di repressione interna o a fini terroristici, HA ADOTTATO LA PRESENTE POSIZIONE COMUNE: Articolo 1 È vietata l'esportazione di armi, munizioni e attrezzature mili- tari verso la Repubblica di Indonesia. L'embargo di cui al primo comma si applica alle armi letali e alle relative munizioni, alle piattaforme per armi, a quelle non dotate di armi, nonché alle attrezzature ausiliarie. Esso si applica anche ai pezzi di ricambio, alle riparazioni, alla manu- tenzione e al trasferimento di tecnologia militare. L'embargo si applica altresì ai contratti conclusi prima del- l'inizio dell'embargo. Alla Repubblica di Indonesia sarà imposto un divieto di fornire attrezzature che possano essere utilizzate a fini di repressione interna o a fini terroristici. Articolo 3 La cooperazione militare tra la Repubblica di Indonesia e gli Stati membri è sospesa. Articolo 4 Al fine di massimizzare l'impatto delle misure di cui sopra, l'Unione europea si adopera per incoraggiare altri paesi ad adottare misure restrittive simili a quelle contenute nella presente posizione comune. Articolo 5 La presente posizione comune ha effetto a decorrere dalla data di adozione. Essa sarà oggetto di costante riesame. Essa cessa di avere effetto il 17 gennaio 2000. Articolo 6 La presente posizione comune è pubblicata nella Gazzetta uffi- ciale. Fatto a Bruxelles, addì 16 settembre 1999. Per il Consiglio Il Presidente T. HALONEN


title: Parere del Comitato delle regioni in merito alla «Proposta di direttiva del Consiglio che modifica la Direttiva 96/53/CE del Consiglio che stabilisce, per taluni veicoli stradali che circolano nella Comunità, le dimensioni massime autorizzate nel traffico nazionale e internazionale e i pesi massimi autorizzati nel traffico internazionale"

eurovoc_concepts:
commercial vehicle
inland transport
international transport
weight and size

text: C 374/82 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 23. 12. 1999 nell’assegnare i finanziamenti o nel formulare proposte e progetti, garantendo che essi includano, tra l’altro, misure di sicurezza nei trasporti o la ricerca di tecnologie più pulite. Bruxelles, 16 settembre 1999. Il Presidente del Comitato delle regioni Manfred DAMMEYER Parere del Comitato delle regioni in merito alla «Proposta di direttiva del Consiglio che modifica la Direttiva 96/53/CE del Consiglio che stabilisce, per taluni veicoli stradali che circolano nella Comunità, le dimensioni massime autorizzate nel traffico nazionale e internazionale e i pesi massimi autorizzati nel traffico internazionale» (1999/C 374/18) IL COMITATO DELLE REGIONI, visto il prospetto delle proposte della Commissione pendenti al 1o maggio 1999, per le quali l’entrata in vigore del Trattato di Amsterdam comporta la modifica della base giuridica e/o della procedura legislativa (SEC(1999) 581 def. ); vista la «Proposta di direttiva del Consiglio che modifica la Direttiva 96/53/CE del Consiglio che stabilisce, per taluni veicoli stradali che circolano nella Comunità, le dimensioni massime autorizzate nel traffico nazionale e internazionale e i pesi massimi autorizzati nel traffico internazionale» (COM(1998) 414 def. — 98/0227 COD ex SYN) (1); vista la decisione del Consiglio, notificata con lettera del 14 giugno 1999, di consultare il Comitato delle regioni su tale argomento, conformemente al disposto dell’articolo 265, primo comma e dell’articolo 71 del Trattato che istituisce la Comunità europea; vista la propria decisione, del 15 settembre 1999, di designare relatore generale Walsh (UK, ELDR) per predisporre un parere in merito, conformemente all’articolo 39 del Regolamento interno del Comitato, ha adottato all’unanimità il 16 settembre 1999, nel corso della 30a sessione plenaria, il seguente parere. 1. Introduzione 1. 1. La Direttiva del Consiglio 96/53/CE disciplina tra l’altro l’autorizzazione a circolare sulle strade europee per autocarri pesanti fino a 44 tonnellate. La Commissione europea propone di modificare tale direttiva per autorizzare alcuni tipi di veicoli di peso superiore a 40 tonnellate, con un peso massimo per asse motore di 11,5 tonnellate, nel contesto del trasporto combinato. (1) GU C 261 del 19. 8. 1998, pag. 13. Il Parlamento europeo, pur essendo in genere favorevo- trasporto combinato, ha respinto la proposta della il 15 aprile 1999, ed ha 1. 2. le al Commissione in prima lettura, sollecitato soluzioni alternative. 1. 3. La questione cruciale per gli enti locali e regionali è sapere se le unità di trasporto proposte provocheranno danni più ingenti all’infrastruttura stradale e se ne richiederanno il potenziamento, in particolare per quanto riguarda i ponti, nei limiti delle competenze che spettano agli enti locali e regionali in materia. 23. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 374/83 2. Esame dettagliato La proposta della Commissione europea è volta a 2. 1. modificare la Direttiva del 1996 per quanto riguarda il peso massimo autorizzato di alcuni tipi di veicoli nel contesto del trasporto combinato: — 44 tonnellate nel caso di veicoli combinati, con timone di traino e rimorchio, nei quali sia il veicolo che il rimorchio hanno 3 assi; — 44 tonnellate nel caso degli autoarticolati con motrice a 3 assi e semirimorchio a 2 o 3; — 42 tonnellate nel caso degli autoarticolati con motrice a 2 assi e semirimorchio a 3. A questi veicoli sarebbe consentito un peso massimo per asse motore pari a 11,5 tonnellate. 2. 2. Un peso di 11,5 tonnellate per asse motore significa che questi veicoli produrranno un’usura stradale superiore di circa il 30 % rispetto a quelli con 10,5 tonnellate per asse motore. L’usura stradale prodotta da un veicolo è proporziona- le al peso per asse elevato alla quarta potenza. Sulla base di tale calcolo è possibile stabilire che un autoarticolato da 44 tonnellate a 6 assi produce meno danni alla strada di un mezzo di peso uguale a 5 assi. Un veicolo da 44 tonnellate, se dotato di sospensioni che non sollecitano il manto stradale, è meno gravoso per l’infrastruttura stradale, compresi i ponti, dei veicoli da 38 o 40 tonnellate a 5 assi autorizzati dall’UE. Una modifica della direttiva del Consiglio in modo da includere i suddetti veicoli da 42 tonnellate comporterebbe costi notevoli a carico di numerosi enti preposti alla gestione delle strade per via dei danni maggiori che ne conseguirebbero e del grande lavoro di rafforzamento dei ponti che si renderebbe necessario. La Direttiva del Consiglio 96/53/CE riconosce quanto 2. 3. segue: — portare il peso massimo autorizzato per gli autocarri a 44 tonnellate rende necessario un «equilibrio tra l’utilizza- zione razionale ed economica dei veicoli stradali commer- ciali e le esigenze di manutenzione dell’infrastruttura» (paragrafo 5 del preambolo); — «ove si tratti di operazioni effettuate secondo un’imposta- zione modulare (intermodali), occorre prevedere un perio- do transitorio per consentire allo Stato membro di adegua- re la sua infrastruttura stradale» (paragrafo 18 del pream- bolo); — fino al 31 dicembre 2003 al più tardi, lo Stato membro che deve adeguare la propria infrastruttura stradale per consentire la circolazione di veicoli conformi all’Allega- to 1, puo` tuttavia vietare la circolazione nel suo territorio dei veicoli che oltrepassano le norme nazionali vigenti (articolo 4, paragrafo 4). 2. 4. In sintesi, laddove la Direttiva del Consiglio 96/53/CE richiede l’adeguamento dell’infrastruttura stradale (e verosimil- mente anche dei ponti) a spese del contribuente, lo Stato membro beneficerà di una dilazione fino al dicembre 2003 in modo da poter eseguire gli adattamenti necessari. Dovrebbero essere reperiti finanziamenti per l’eventuale rafforzamento dei ponti compresi nell’infrastruttura stradale, ma rimarrebbe il problema del maggiore deterioramento del manto stradale (cfr. oltre). 3. Caricamento eccessivo degli autocarri 3. 1. L’eccessivo caricamento degli autocarri pesanti conti- nua ad essere fonte di preoccupazione. Inoltre, da un anno a questa parte, inizia a preoccupare anche l’abuso delle sospen- sioni che non sollecitano il manto stradale. I veicoli di alcuni operatori sono stati visti viaggiare a pieno carico con gli assi supplementari («tag axles») sollevati dal suolo, sovraccaricando cosı` il rimanente asse motore. Sono quindi necessari sistemi che assicurino che, nei veicoli muniti di sospensioni che non sollecitano il manto stradale, la configurazione degli assi sia conforme a quanto previsto dal progettista. 4. Argomenti contro l’autorizzazione dei veicoli da 44 (e da 42) tonnellate Gli argomenti contro l’autorizzazione dei veicoli da 4. 1. 44 tonnellate e di quelli da 42 tonnellate, proposti ultimamen- te, sono presentati in modo chiaro nell’esame della questione da parte del Parlamento europeo. — Le proposte in esame sarebbero il primo passo verso la generalizzazione del limite di 44 tonnellate a tutto il trasporto stradale, limite non auspicabile per il rischio di danni alle infrastrutture in alcuni Stati membri. — Tali proposte risultano altrettanto inopportune vista la prossima adesione di diversi paesi candidati, le cui infra- strutture non sono ancora pronte a sopportare veicoli di tale peso. 4. 2. Il fatto che il Parlamento europeo si sia sempre espresso in favore del trasporto combinato (per es. delle operazioni di trasporto intermodale) non significa che qualsiasi proposta possa essere accolta in nome di questo tipo di trasporto. Il Parlamento ha respinto la proposta della Commissione nell’interesse dei cittadini europei e dell’ambiente. La ricerca di un equilibrio tra l’utilizzo economico dei 4. 3. veicoli commerciali e le esigenze di manutenzione delle infrastrutture solleva un dibattito con implicazioni più ampie del semplice rafforzamento dei ponti. — Il proposto incremento delle dimensioni e del peso degli autocarri ha conseguenze sulla manutenzione delle strade. — La presenza di veicoli da 44 (o da 42) tonnellate puo` risultare del tutto accettabile sulle autostrade e sulle strade di grande traffico, ma rischia di essere ingombrante e fuori luogo nella rete viaria locale. Quest’ultima è composta in genere da strade e da ponti più stretti e di standard inferiore; spesso sorgono conflitti tra gli autocarri pesanti e le altre categorie di utenti della strada, per es. i pedoni e i ciclisti. C 374/84 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 23. 12. 1999 4. 4. Il Comitato non condivide le argomentazioni a favore dell’autorizzazione per autocarri da 44 (o 42) tonnellate in appositi percorsi. Se fosse fondato l’argomento economico del costo del trasporto, le industrie che ricorrono a «operazioni di trasporto combinato» tenderebbero a trasferirsi nelle zone adiacenti a tali percorsi. Cio` puo` risultare vantaggioso per le città in fase di rapida crescita ma dannoso per le zone industriali di vecchia data, sviluppatesi prima dell’avvento delle grandi reti stradali del XX secolo. Pertanto un aumento delle dimensioni e del peso non è accettabile. Va inoltre osservato che non sempre le operazioni 4. 5. intermodali avvengono tra un terminal ferroviario e un punto di distribuzione locale. Nel Regno Unito, per esempio, oggi una grande catena di supermercati serve i propri punti vendita scozzesi da un deposito di trasbordo situato nelle Midlands (in Inghilterra) e utilizzando autocarri da 44 tonnellate per i viaggi. 5. Conclusioni 5. 1. Il Comitato non ritiene ammissibile l’autorizzazione né per i veicoli da 44 tonnellate né per i veicoli articolati con veicolo trattore a due assi e semirimorchio a tre assi. Occorre effettuare controlli sul rispetto delle dimensio- 5. 2. ni e del peso degli autocarri pesanti. 5. 3. Alla vigilanza ed al controllo dell’eccessivo livello di caricamento degli autocarri andrebbero destinate risorse locali e regionali maggiori o inizialmente assegnate ad altri fini. Bruxelles, 16 settembre 1999. Il Presidente del Comitato delle regioni Manfred DAMMEYER


title: Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om igangværende lovgivningsprocedurer inden for området landbrug og udvikling af landdistrikter (meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet - Konsekvenser af Amsterdam-traktatens ikrafttræden - SEK(1999) 0581 - C4-0219/1999)

eurovoc_concepts:
Treaty of Amsterdam
agricultural statistics
fruit-growing
legal basis
rural development


title: Dictamen del Comité de las Regiones sobre la «Propuesta de Directiva del Consejo relativa a un sistema transparente de normas armonizadas para la restricción de la circulación de los vehículos pesados de mercancías que efectúan transportes internacionales por determinadas carreteras»

eurovoc_concepts:
administrative transparency
approximation of laws
commercial vehicle
international transport
road traffic
traffic regulations

text: 23. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 374/85 Dictamen del Comité de las Regiones sobre la «Propuesta de Directiva del Consejo relativa a un sistema transparente de normas armonizadas para la restriccio´ n de la circulacio´ n de los vehı´culos pesados de mercancı´as que efectu´ an transportes internacionales por determinadas carreteras » EL COMITE´ DE LAS REGIONES, (1999/C 374/19) vista la lista de propuestas de la Comisio´ n pendientes el 1 de mayo de 1999 para las que la entrada en vigor del Tratado de Amsterdam implica un cambio de fundamento jurı´dico o de procedimiento (SEC(1999) 581 final); vista la «Propuesta de Directiva del Consejo relativa a un sistema transparente de normas armonizadas para la restriccio´ n de la circulacio´ n de los vehı´culos pesados de mercancı´as que efectu´ an transportes internacionales por determinadas carreteras» [COM(1998) 115 final — 98/0096 (COD) ex (SYN)] (1); vista la decisio´ n del Consejo, comunicada por su carta de 14 de junio de 1999, de consultar al Comité de las Regiones sobre este asunto de conformidad con el primer pa´rrafo del artı´culo 265 y el artı´culo 71 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea; vista la decisio´ n de su Mesa, de 15 de septiembre de 1999, de nombrar al Sr. Weingartner (A, PPE) ponente general para elaborar un dictamen a este respecto, de conformidad con el artı´culo 39 del Reglamento Interno del Comité de las Regiones; considerando su Resolucio´ n sobre la «Carta europea de las regiones y municipios para una polı´tica avanzada y sostenible» (CDR 347/97 fin) (2); considerando el Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre la «Propuesta de Directiva del Consejo relativa a un sistema transparente de normas armonizadas para la restriccio´ n de la circulacio´ n de los vehı´culos pesados de mercancı´as que efectu´ an transportes internacionales por determinadas carreteras» de fecha 9 y 10 de septiembre de 1998 (CES 1135/98), en su 30o Pleno, de los dı´as 15 y 16 de septiembre de 1999 (sesio´ n del 16 de septiembre), ha aprobado por unanimidad el presente Dictamen. 1. Introduccio´ n 1. 1. En su propuesta de Directiva, la Comisio´ n Europea sen˜ ala que en la actualidad no existen en la Comunidad normas armonizadas para la imposicio´ n de restricciones a la circulacio´ n de vehı´culos pesados de mercancı´as. Hasta la fecha, estas normas se han regido por el derecho nacional, por lo que se aplican de forma descoordinada y muestran muchas disparidades entre ellas. El objetivo de esta propuesta de Directiva de la 1. 2. Comisio´ n Europea es facilitar el transporte internacional de mercancı´as dentro de la Unio´ n Europea mediante la armonizacio´ n de las restricciones a la circulacio´ n existentes en los ejes principales internacionales [las carreteras de la red transeuropea (RTE-T)]. Fundamentalmente las restricciones a la circulacio´ n se aplican los fines de semana y los dı´as festivos, perı´odos durante los que en siete de los quince Estados miembros se imponen ya restricciones de estas caracterı´sticas. 1. 3. Esta iniciativa legislativa, que fue solicitada a la Comi- sio´ n Europea por varios Estados miembros, debe lograr establecer un equilibrio entre los intereses econo´ micos del sector y la necesidad de cada uno de los Estados miembros de encontrar una solucio´ n adecuada para mejorar la seguridad vial, reducir la densidad de tra´fico, garantizar la proteccio´ n del medio ambiente y tener en cuenta las repercusiones sociales en el sector del transporte. 2. Observaciones La falta de normas comunitarias se debe a que las 2. 1. competencias de gestio´ n del transporte por carretera corres- ponden a los Estados miembros, y a veces también a los entes regionales de los Estados miembros. La Comisio´ n Europea justifica la posibilidad de aprobar una Directiva comunitaria con el argumento de que la Comunidad es competente, junto con los Estados miembros, para adoptar este tipo de medidas (letras a), c) y d) del apartado 1 del artı´culo 75 (3) del Tratado CE). El Comité considera que, independientemente de esta argumentacio´ n, deberı´a también sen˜ alarse que la adopcio´ n de esta Directiva implica una limitacio´ n de las competencias nacionales, y en algunos Estados miembros también de las competencias regionales, y con ello se atenta contra el principio de subsidiariedad. (1) DO C 198 de 24. 6. 1998, p. 17. (2) DO C 251 de 10. 8. 1998, p. 7. (3) Art. 71 (Tratado de Amsterdam). C 374/86 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 23. 12. 1999 2. 2. Llama la atencio´ n el hecho de que aquellos Estados miembros que en la actualidad aplican restricciones a la Italia, Luxemburgo, circulacio´ n, como Alemania, Francia, Austria y Portugal, son paı´ses tradicionales de vacaciones o estados con densidades de tra´fico excepcionalmente altas a causa de los desplazamientos de cara´cter recreativo o vacacio- nal. También un Estado no miembro, Suiza, y gran parte de los paı´ses de Europa Central y Oriental, que por regla general son destinos tradicionales de vacaciones, ponen en pra´ctica restricciones de este tipo al transporte de mercancı´as por carretera. 2. 3. Independientemente de que el aumento creciente de las vacaciones de corta duracio´ n haya desplazado el tra´fico de cara´cter recreativo o vacacional también a los meses de primavera y oton˜ o, partes importantes de los Estados del Sur de Europa so´ lo se ven afectadas por la circulacio´ n durante las vacaciones de verano, mientras que los Estados de Europa Central o los paı´ses alpinos padecen de manera intensa las consecuencias de la elevada densidad de tra´fico recreativo y vacacional también en los perı´odos entre temporadas y en invierno. En todos los paı´ses de vacaciones, 2. 4. la limitacio´ n al domingo de las restricciones a la circulacio´ n durante los fines de semana, como prevé la propuesta de Directiva, tendrı´a como consecuencia la desviacio´ n a los sa´bados de las perturbaciones masivas del tra´fico, ya que el sa´bado sigue siendo el principal dı´a de salida y llegada para la mayorı´a de los viajeros. Lo mismo puede decirse de las limitaciones de las restricciones en dı´as festivos. Por este motivo, los asociaciones de automovilis- tas ADAC, ACI, FFAC y O¨ AMTC han emitido una declaracio´ n conjunta en favor del mantenimiento de las restricciones actuales para los vehı´culos pesados de mercancı´as. 2. 5. Una cuestio´ n esencial es si la prevista armonizacio´ n de las normas sobre restricciones a la circulacio´ n para el trans- porte internacional de mercancı´as modificara´ el denominado «modal split», es decir, el reparto entre los diferentes modos de transporte. La Comisio´ n Europea sen˜ ala que no se ha demos- trado que las restricciones a la circulacio´ n los fines de semana hayan conducido a un cambio de modo de transporte de la carretera al ferrocarril. 2. 6. No obstante, debe tenerse en cuenta que el transporte de mercancı´as por carretera aumentara´ considerablemente con la normativa comunitaria prevista, que prevé una ampliacio´ n de los horarios del transporte internacional de mercancı´as por carretera durante los fines de semana y dı´as festivos. De este modo, se incumplen los objetivos de la polı´tica de transporte sostenible que persigue la Comunidad, es decir, la considera- cio´ n global de los aspectos medioambientales, la mejora del reparto del transporte entre los diferentes modos, una mayor utilizacio´ n de los modos de transporte ma´s respetuosos con el medio ambiente y el desplazamiento del transporte de mercancı´as por carretera al ferrocarril o a la navegacio´ n. Precisamente, el transporte internacional es un transporte a larga distancia, por lo que es el ma´s adecuado para un desplazamiento hacia otros modos de transporte. 2. 7. El argumento de que una ampliacio´ n de los horarios del transporte internacional de mercancı´as por carretera es poco relevante porque éste representa una proporcio´ n relativa- mente pequen˜ a del tra´fico total es aceptable so´ lo en parte. En relacio´ n con la totalidad del tra´fico por carretera, el transporte internacional de mercancı´as por carretera representa u´ nica- mente una pequen˜ a proporcio´ n. Sin embargo, el transporte internacional de mercancı´as por carretera utiliza prioritaria- mente los ejes principales internacionales [las carreteras de la red transeuropea (RTE-T)] y constituye una parte fundamental (50 % o ma´s) del tra´fico. A pesar de ello, estos ejes principales internacionales [las carreteras de la red transeuropea (RTE-T)] son precisamente las vı´as en las que esta´ previsto limitar las restricciones. También la seguridad vial es un factor que debe ser 2. 8. analizado y documentado con mayor exactitud. No es sufi- ciente la justificacio´ n de la Comisio´ n Europea en el sentido de que tampoco ha encontrado pruebas claras de que las restricciones a la circulacio´ n en fines de semana aplicables a los vehı´culos pesados de mercancı´as reduzcan el nu´ mero de accidentes de tra´fico esos dı´as. 2. 9. Dado que se parte de la base de que una relajacio´ n de las restricciones a la circulacio´ n de vehı´culos pesados entran˜ ara´ un aumento adicional del transporte internacional de mercan- cı´as por carretera y que, por ello, no es muy probable que se produzca una descongestio´ n del tra´fico durante los restantes dı´as de la semana, difı´cilmente puede argumentarse que estas medidas mejorara´n la seguridad vial. Ma´s bien debe suponerse que la coincidencia del aumento de la circulacio´ n de vehı´culos pesados con el tra´fico habitual de cara´cter recreativo y vacacional durante los fines de semana y los dı´as festivos tendra´ como consecuencia un empeoramiento de la seguridad vial. 2. 10. Fundamentales son también los problemas para la proteccio´ n del medio ambiente asociados a un aumento del tra´fico internacional de vehı´culos pesados. Entre ellos, es prioritario evaluar crı´ticamente la cuestio´ n de la contaminacio´ n atmosférica, es decir, el aumento de las emisiones de sustancias nocivas. Aunque el hecho de autorizar la circulacio´ n de vehı´culos pesados los sa´bados pudiera reducir el tra´fico de camiones durante los restantes dı´as de la semana, debe tenerse en cuenta que los sa´bados existe un riesgo significativamente ma´s elevado de congestio´ n en los principales ejes internaciona- les [las carreteras de la red transeuropea (RTE-T)]. En su exposicio´ n de motivos, la Comisio´ n Europea sen˜ ala incluso que en las congestiones de tra´fico puede llegar a duplicarse o triplicarse la utilizacio´ n de combustible, con lo que también se incrementa proporcionalmente la emisio´ n de sustancias nocivas. Por ello, no cabe esperar que disminuya la contamina- cio´ n atmosférica derivada del tra´fico. 2. 11. En la actualidad se ha demostrado que, al menos en zonas sensibles como la regio´ n alpina, la concentracio´ n de sustancias nocivas disminuye dra´sticamente durante los fines de semana en los que no circulan vehı´culos pesados y que, por lo tanto, los efectos negativos para el medio ambiente pueden minimizarse de manera considerable, al menos durante perı´o- dos breves. En u´ ltima instancia, esto tiene relacio´ n con el hecho de que hoy en dı´a la contribucio´ n de los vehı´culos de transporte pesados a la concentracio´ n total de sustancias nocivas en el aire a causa del tra´fico sigue siendo desproporcio- nada, ya que un porcentaje de entre el 15 y el 20 % de tra´fico de camiones produce aproximadamente un 50 % de las emisiones de NOx, que representan una amenaza especial- mente grave para el medio ambiente. 23. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 374/87 2. 12. En cuanto a las repercusiones de la emisio´ n de ruidos, la propia Comisio´ n hace referencia a las restricciones aceptables en horarios nocturnos a la circulacio´ n de los vehı´culos pesados de mercancı´as cuyo nivel de ruido sobrepase las normas comunitarias en la materia, y también a las repercusiones en razo´ n de situaciones geogra´ficas crı´ticas como, por ejemplo, en las regiones de montan˜ a. Se acoge con satisfaccio´ n la propuesta de prever restricciones a la circulacio´ n en aquellas carreteras en las que las molestias derivadas del ruido constituyan un problema real, ası´ como la propuesta de que, en esos casos, se tengan en cuenta los efectos del ruido de todos los vehı´culos. Sin embargo, es precisamente esta u´ ltima medida la que necesita estudios ma´s detallados. 2. 13. En la exposicio´ n de motivos de la propuesta de Directiva, la Comisio´ n Europea declara que todos los Estados miembros que en la actualidad aplican restricciones a la circulacio´ n de vehı´culos pesados establecen excepciones, por regla general, muy dispares. Es pertinente la exigencia de establecer, con criterios restrictivos, una lista armonizada de las mercancı´as cuyo transporte debera´ autorizarse durante los fines de semana y los dı´as festivos. También serı´a conveniente aprobar una normativa u´ nica sobre los tipos de vehı´culos que deben incluirse en las disposiciones de excepcio´ n (por ejemplo, vehı´culos que ya cumplen las normas ma´s estrictas de la clasificacio´ n EURO). aumento global del transporte por carretera —el transporte de mercancı´as crecera´ au´ n ma´s— y el transporte internacional de mercancı´as por carretera, que constituye el objeto de esta normativa, registra incluso la tasa de incremento ma´s alta. Por otro lado, la sociedad esta´ evolucionando hacia una sociedad del tiempo libre, lo que significa que hay una tendencia a reducir el tiempo de trabajo y se dispone de ma´s tiempo libre. Por ello, adema´s de los perı´odos de vacaciones estivales, un nu´ mero creciente de ciudadanos y ciudadanas de la Comunidad toman vacaciones cortas y emprenden viajes de recreo durante los fines de semana y dı´as festivos. Por ejemplo, en la actualidad en la regio´ n alpina central so´ lo hay dos meses al an˜ o, al final del oton˜ o, en los que no se dé un tra´fico de cara´cter recreativo resen˜ able. Por ello, la coincidencia del creciente aumento del tra´fico de cara´cter recreativo con un aumento del transporte de mercancı´as los sa´bados provocara´ cada an˜ o mayores problemas, que hara´n cada vez ma´s necesaria la adopcio´ n de medidas para contrarrestarlos. Es necesario mejorar fundamentalmente el ana´lisis de 3. 3. las relaciones entre las condiciones del tra´fico descritas durante los fines de semana y dı´as festivos y sus repercusiones para la seguridad vial y el medio ambiente. Ana´logamente, también deben evaluarse sus repercusiones para las economı´as naciona- les, aspecto poco estudiado hasta la fecha. Las restricciones a la circulacio´ n tienen naturalmente 2. 14. también repercusiones sociales, ya que se limitan los horarios de circulacio´ n e imponen perı´odos de descanso. Una limitacio´ n de las restricciones existentes traerı´a consigo nuevas molestias inadmisibles para los trabajadores del sector del transporte por carretera. La indicacio´ n que figura en la exposicio´ n de motivos 3. 4. de la propuesta de Directiva de introducir en el futuro nuevas limitaciones de las restricciones del tra´fico, parece estar orientada sobre todo hacia las necesidades econo´ micas del sector del transporte. Una metodologı´a con fundamentos cientı´ficos exige, por el contrario, una consideracio´ n global. 3. Conclusiones y recomendaciones 3. 1. Se rechaza esta propuesta de Directiva relativa a un sistema de normas armonizadas para la restriccio´ n de la circulacio´ n de los vehı´culos pesados de mercancı´as que efectu´ an transportes internacionales por determinadas carrete- ras, ya que tienen ma´s peso los argumentos en favor del mantenimiento de la normativa actual. Asimismo, el hecho de que una relajacio´ n de las actuales restricciones entran˜ e un aumento adicional del tra´fico de vehı´culos pesados crea nuevas ventajas unilaterales para el transporte de mercancı´as por carretera y, por lo tanto, es contraproducente para modificar la polı´tica de transportes, tal como se exige hoy en dı´a en la Unio´ n Europea, con el fin de mejorar el reparto del transporte, es decir, para lograr una mayor participacio´ n de otros modos de transporte como el ferrocarril y la navegacio´ n. La Directiva propuesta debe también rechazarse habida 3. 2. cuenta del aumento imparable del transporte por carretera. Por un lado, todos los prono´ sticos apuntan hacia un nuevo 3. 5. Parece pertinente la elaboracio´ n, con criterios restricti- vos, de una lista armonizada de las mercancı´as cuyo transporte debera´ autorizarse durante los fines de semana y los dı´as festivos. Adema´s, es conveniente llevar a cabo una armoniza- cio´ n de los tipos de vehı´culos incluidos en las disposiciones de excepcio´ n, que tenga especialmente en cuenta los aspectos medioambientales. Con objeto de salvaguardar el principio de subsidiarie- 3. 6. dad, el Comité de las Regiones considera que la gestio´ n del transporte por carretera debe seguir siendo competencia de los gobiernos nacionales y regionales, ya que son los que mejor pueden evaluar la necesidad de introducir restricciones a la circulacio´ n de vehı´culos pesados. No obstante, la limitaciones existentes o previstas deberı´an notificarse a su debido tiempo a la Comisio´ n Europea. 3. 7. Aunque la relajacio´ n de las restricciones a la circulacio´ n parezca defendible desde el punto de vista empresarial, las consideraciones relativas a la seguridad vial, la proteccio´ n del medio ambiente y la sostenibilidad social son argumentos que abogan por el mantenimiento de la normativa actual. El debate sobre esta propuesta de Directiva conduce en u´ ltimo extremo C 374/88 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 23. 12. 1999 a una decisio´ n entre valores fundamentales en la que el Comité de las Regiones, como representante de los ciudadanos y ciudadanas de Europa, se decanta resueltamente por los intereses de las personas afectadas. Bruselas, el 16 de septiembre de 1999. El Presidente del Comité de las Regiones Manfred DAMMEYER


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1981/1999 af 16. september 1999 om fastsættelse af importtold for ris

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
product quality
rice

text: 17. 9. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 245/15 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1981/1999 af 16. september 1999 om fastsættelse af importtold for ris KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (3) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 3072/95 af 22. december 1995 om den fælles markedsordning for ris (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2072/98 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1503/ 96 af 29. juli 1996 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 3072/95 for så vidt angår importtold for ris (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2831/98 (4), særlig artikel 4, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) I artikel 11 i forordning (EF) nr. 3072/95 er det fastsat, at ved indførsel af de i nævnte forordnings artikel 1 toldsatserne i den omhandlede produkter opkræves fælles toldtarif; for de produkter, der er omhandlet i stk. 2 i denne artikel, er importtolden dog lig med interventionsprisen for disse produkter, på importtids- punktet, forhøjet med en vis procent, alt efter om det drejer sig om afskallet eller sleben ris og med fradrag af importprisen, for så vidt denne sats ikke overstiger satserne i den fælles toldtarif; i henhold til artikel 12, stk. 3, i forordning (EF) nr. 3072/95 beregnes cif-importpriserne på grundlag af de repræsentative priser for det pågældende produkt på verdensmarkedet eller på Fællesskabets importmarked for dette produkt; i forordning (EF) nr. 1503/96 er der fastsat gennemførel- sesbestemmelser til forordning (EF) nr. 3072/95, for så vidt angår importtold for ris; importtolden gælder, indtil en ny fastsættelse træder i kraft; den forbliver ligeledes i kraft, hvis der ikke fore- ligger nogen notering fra den referencekilde, der er fastsat i artikel 5 til forordning (EF) nr. 1503/96 i de to uger forud for den næste periodiske fastsættelse; for at sikre en korrekt gennemførelse af ordningen for importtold bør de markedskurser, der konstateres i en referenceperiode, anvendes ved beregningen af import- tolden; anvendelsen af forordning (EF) nr. 1503/96 fører til fastsættelsen af importtolden efter bilagene til nærvæ- rende forordning — (4) (5) (6) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Importtolden for ris som omhandlet i artikel 11, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 3072/95 er fastsat i bilag I til nærværende forordning på grundlag af de elementer, der er fastsat i bilag II. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 17. september 1999. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 16. september 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 329 af 30. 12. 1995, s. 18. (2) EFT L 265 af 30. 9. 1998, s. 4. (3) EFT L 189 af 30. 7. 1996, s. 71. (4) EFT L 351 af 29. 12. 1998, s. 25. L 245/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 17. 9. 1999 BILAG I Fastsættelse af importtolden for ris og brudris Tredjelande (undtagen AVS-stater og Bangladesh) (3) AVS-stater (1) (2) (3) Importtold (5) Bangladesh (4) Basmati Indien og Pakistan (6) Egypten (8) (EUR/t) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 160,40 160,40 160,40 207,16 160,40 160,40 160,40 207,16 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 51,80 51,80 51,80 68,16 51,80 51,80 51,80 68,16 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 45,38 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 75,86 75,86 75,86 101,39 75,86 75,86 75,86 101,39 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 (7) 0,00 0,00 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 120,30 120,30 120,30 155,37 120,30 120,30 120,30 155,37 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 105,00 KN-kode 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 (1) Importtolden for ris med oprindelse i AVS-staterne anvendes i forbindelse med den ordning, der er fastsat ved Rådets forordning (EF) nr. 1706/98 (EFT L 215 af 1. 8. 1998, s. 12) og Kommissionens forordning (EF) nr. 2603/97 (EFT L 351 af 23. 12. 1997, s. 22), som ændret. (2) I henhold til forordning (EØF) nr. 1706/98 opkræves ingen importtold ved direkte indførsel af varer med oprindelse i staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet i det oversøiske franske departement Reúnion. (3) Importtolden for indførsel af ris i det oversøiske franske departement Réunion er fastlagt i artikel 11, stk. 3, (4) Importtolden for ris, med undtagelse af brudris (KN-kode 1006 40 00), med oprindelse i Bangladesh anvendes i forbindelse med den ordning, der er fastsat ved Rådets i forordning (EF) nr. 3072/95. forordning (EØF) nr. 3491/90 (EFT L 337 af 4. 12. 1990, s. 1) og Kommissionens forordning (EØF) nr. 862/91 (EFT L 88 af 9. 4. 1991, s. 7), som ændret. (5) Indførsel af produkter med oprindelse i de oversøiske lande og territorier (OLT) er fritaget for importtold i henhold til artikel 101, stk. 1, i Rådets afgørelse 91/482/EØF (EFT L 263 af 19. 9. 1991, s. 1), som ændret. (6) Importtolden for afskallet ris af sorten Basmati med oprindelse i Indien og Pakistan nedsættes med 250 EUR/t (artikel 4a i forordning (EF) nr. 1503/96, som ændret). (7) Told ifølge den fælles toldtarif. (8) Importtolden for ris med oprindelse i og hidrørende fra Egypten anvendes i forbindelse med den ordning, der er fastsat ved Rådets forordning (EF) nr. 2184/96 (EFT L 292 af 15. 11. 1996, s. 1) og Kommissionens forordning (EF) nr. 196/97 (EFT L 31 af 1. 2. 1997, s. 53). 17. 9. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 245/17 BILAG II Beregning af importtolden for ris 1. Importtold (EUR/ton) (1) 207,16 455,00 160,40 455,00 (1) Uafskallet Indica-arter Japonica-arter Afskallet Sleben Afskallet Sleben Brudris 2. Beregningselementer a) Pris cif ARAG (EUR/ton) b) Pris fob (EUR/ton) c) Skibsfragt (EUR/ton) d) Kilde (1) Told ifølge den fælles toldtarif. — — — — 329,87 283,43 400,50 305,54 — — — — 371,55 276,59 28,95 28,95 USDA USDA Operators Operators — — — —


title: Résolution sur l'élaboration de la Charte des droits fondamentaux

text: 25. 2. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 54/93 Jeudi, 16 septembre 1999 10. Espace de liberté, de sécurité et de justice a) B5-0110/1999 Résolution sur l’élaboration de la Charte des droits fondamentaux Le Parlement européen, (cid:1) vu ses conclusions du Conseil européen de Cologne, (cid:1) vu ses propositions contenues dans ses résolutions sur la Constitution de l’Union européenne (1), notamment, et dans ses autres résolutions de nature générale sur les questions institutionnelles, adop- tées au cours de la législature 1994-1999; 1. se félicite de la décision prise lors du Conseil européen de Cologne de procéder à l’élaboration d’un projet de Charte des droits fondamentaux de l’Union européenne avant le Conseil européen de décembre 2000; 2. considère que l’élaboration de cette Charte constitue une de ses priorités de nature constitutionnelle et qu’elle implique la responsabilité conjointe des deux institutions sur lesquelles se fonde la légitimité de l’Union: le Conseil (pour les États membres) et le Parlement européen (pour les peuples européens); 3. souligne la nécessité d’une approche ouverte et novatrice concernant le caractère de la Charte, la nature des droits qui devront y figurer ainsi que son rôle et son statut dans l’évolution constitutionnelle de l’Union; 4. demande, en ce qui concerne la composition et les modalités d’organisation des travaux de l’enceinte: (cid:1) que le nombre de membres du Parlement européen soit égal au nombre de représentants des chefs d’État et de gouvernement des États membres pour conférer une visibilité à l’égalité entre ces deux composantes et afin de permettre la représentation adéquate des différents courants et sensibilités poli- tiques présentes dans le Parlement européen; (cid:1) que le rôle et l’apport essentiels des Parlements nationaux soient assurés par le canal qui paraîtra le plus efficace à la lumière d’une consultation appropriée des Présidents des Parlements nationaux; (cid:1) que les compétences du Président et du Bureau soient déterminées par l’enceinte; (cid:1) que celle-ci puisse décider l’éventuelle constitution d’un comité de rédaction et de groupes de travail; (cid:1) que la transparence des travaux soit assurée de façon appropriée; que la contribution des ONG et des citoyens soit également assurée, et que des auditions publiques soient organisées; (cid:1) que le secrétariat de l’enceinte ressorte de la responsabilité des instances participantes. charge sa Présidente de transmettre la présente résolution à la Commission, au Conseil, aux autres 5. institutions de la Communauté, ainsi qu’aux gouvernements et aux parlements des États membres. (1) JO C 120 du 16. 5. 1989, p. 51, JO C 324 du 24. 12. 1990, p. 219 et JO C 61 du 28. 2. 1994, p. 155. b) B5-0116/99 Résolution sur la réunion extraordinaire du Conseil européen sur l’Espace de liberté, de sécurité et de justice (Tampere & 15 et 16 octobre 1999) Le Parlement européen, (cid:1) vu les traités UE et CE, en général, et leurs dispositions relatives au développement de l’Union euro- péenne en tant qu’Espace de liberté, de sécurité et de justice (ELSJ), en particulier, (cid:1) vu ses résolutions antérieures sur le sujet (1), (1) JO C 219 du 30. 7. 1999, p. 5 et p. 6, et JO C 175 du 21. 6. 1999, p. 4


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi hyväksyä vuodet 1999-2001 kattavan kymmenennen EY-UNRWA-yleissopimuksen teksti ennen komission ja Yhdistyneiden Kansakuntien Lähi-idässä olevien palestiinalaispakolaisten avustus- ja työelimen yleissopimuksen allekirjoittamista (KOM(1999) 0334 - C5-0059/1999 - 1999/0143(CNS))

text: C 54/106 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 25. 2. 2000 Torstai 16. syyskuuta 1999 13. Kymmenes EU-UNRWA-yleissopimus (1999 (cid:24) 2000) * A5-0010/1999 Ehdotus neuvoston päätökseksi hyväksyä vuodet 1999 (cid:24) 2001 kattavan kymmenennen EY- UNRWA-yleissopimuksen teksti ennen komission ja Yhdistyneiden Kansakuntien Lähi-idässä ole- allekirjoittamista vien palestiinalaispakolaisten yleissopimuksen työelimen avustus- ja (KOM(1999) 0334 (cid:24) C5-0059/1999 (cid:24) 1999/0143(CNS)) Ehdotus hyväksyttiin seuraavin tarkistuksin; KOMISSION TEKSTI PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 1) 2 a artikla (uusi) 2 a artikla Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle yleissopimuksen 5 artiklan 2 kohdassa mainitut vuosiker- tomukset. (Tarkistus 2) 3 a artikla (uusi) 3 a artikla Komissio varmistaa, että yhteisön edustajien sekä Euroo- pan parlamentin tai neuvoston pääsyä UNRWA:n toimin- tapaikoille edeltää yksityiskohtaisten ja ajan tasalla olevien tietojen antaminen sen toimien rahoitukseen liittyvistä näkökohdista. Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi hyväksyä vuodet 1999 (cid:24) 2001 kattavan kymmenennen EY-UNRWA-yleissopimuksen teksti ennen komis- sion ja Yhdistyneiden Kansakuntien Lähi-idässä olevien palestiinalaispakolaisten avustus- ja työeli- men yleissopimuksen allekirjoittamista (KOM(1999) 0334 (cid:24) C5-0059/1999 (cid:24) 1999/0143(CNS)) (Kuulemismenettely) Euroopan parlamentti, joka % ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(1999) 334), % ottaa huomioon komission parafoiman vuodet 1999 % 2001 kattavan kymmenennen EY-UNRWA- yleissopimuksen (KOM(1999) 344), % neuvoston kuultua sitä EY:n perustamissopimuksen 181 artiklan ja 300 artiklan 3 kohdan ensimmäi- sen alakohdan mukaisesti (C5-0059/1999), % ottaa huomioon työjärjestyksen 97 artiklan 7 kohdan, % ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön ja ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen (A5-0010/ turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan sekä budjettivaliokunnan lausunnot 1999), 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 54/107 Torstai 16. syyskuuta 1999 1. hyväksyy komission ehdotuksen näin muutettuna; pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 2. kohdan mukaisesti; pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sana- 3. muodosta; pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdo- 4. tukseen; 5. kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. 14. Turkin ja Kreikan maanjäristykset a) B5-0072, 0077, 0087, 0088, 0104 ja 0109/1999 Päätöslauselma Turkin maanjäristyksestä Euroopan parlamentti, joka A. ottaa huomioon, että tuhoisa maanjäristys, jonka voimakkuus oli 7,4 Richterin asteikolla, ravisteli aikaisin aamulla 17. elokuuta 1999 tiheästi asutettua ja pitkälle teollistunutta Turkin luoteisosaa, B. ottaa huomioon, että maanjäristys aiheutti 15 000 ihmisen kuoleman, 25 000 ihmisen loukkaantumi- sen, monen tuhannen ihmisen katoamisen ja laajoja aineellisia vahinkoja, C. ottaa huomioon, että puutteellinen organisointi katastrofin jälkeisinä päivinä hidasti pelastajien työtä, D. ottaa huomioon, että EU antaa humanitaarista apua kaikkein suurinta hätää kärsiville alueille, 1. ilmaisee vilpittömän myötätuntonsa ja solidaarisuutensa Turkille ja uhrien omaisille ja ystäville; 2. antaa tunnustusta jäsenvaltioista saapuneiden pelastusjoukkojen työlle ja pyytää komissiota tutkimaan mahdollisuuksia parantaa avun organisoinnin tehokkuutta suurten humanitaaristen katastrofien yhteydessä sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella ja raportoimaan parlamentille tutkimuksen tuloksista; katsoo, että olisi pikaisesti harkittava eurooppalaisen tutkimusinstituutin perustamista, jotta voitaisiin 3. tehdä järjestelmällistä seismologista tutkimusta ja soveltaa uusia menettelyjä, joiden avulla maanjäristyksistä pystyttäisiin varoittamaan varhaisessa vaiheessa; kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja Turkin hallituk- 4. selle ja Turkin suurelle kansalliskokoukselle. b) B5-0074, 0076, 0086, 0089 ja 0102/1999 Päätöslauselma tuhoisasta maanjäristyksestä Ateenassa 7. syyskuuta 1999 Euroopan parlamentti, joka A. ottaa huomioon Ateenan alueella 7. syyskuuta 1999 tapahtuneen tuhoisan maanjäristyksen, jonka voimakkuus oli 5,9 Richterin asteikolla, B. ottaa huomioon, että yli 100 ihmistä sai surmansa, useita satoja ihmisiä loukkaantui, useita tuhansia rakennuksia ja asuntoja tuhoutui ja useita satoja vahingoittui ja että tällä hetkellä yli 60 000 ihmistä on joutunut kärsimään maanjäristyksen seurauksista, C. ottaa huomioon Ateenan kaupungin rakennusten, kuten historiallisten muistomerkkien, arkeologisen museon, kirkkojen ja sairaaloiden, kärsimät vahingot,


text: 25. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 54/93 Torsdag 16 september 1999 10. Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa a) B5-0110/1999 Resolution om utarbetande av stadgan om de grundläggande rättigheterna Europaparlamentet utfärdar denna resolution (cid:1) med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Köln, (cid:1) med beaktande av parlamentets förslag i resolutionerna framför allt om Europeiska unionens grundlag och i parlamentets övriga resolutioner av allmän karaktär om institutionella frågor antagna under valperioden 1994 till 1999 (1). 1. Parlamentet välkomnar det beslut som fattades vid Europeiska rådet i Köln om att utarbeta ett förslag till Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna före Europeiska rådet i december 2000, 2. anser att utarbetandet av denna stadga utgör en av parlamentets konstitutionella prioriteringar och kräver gemensamt ansvar inom de två institutioner på vilka unionens legitimitet grundas, dvs. rådet (för medlemsstaterna) och Europaparlamentet (för de europeiska folken), understryker hur viktigt det är att ha ett öppet och nyskapande förhållningssätt till stadgan, de rättig- 3. heter som den skall innehålla och dess roll och ställning i unionens konstitutionella utveckling, 4. begär rörande sammansättningen och organisationen av arbetet inom detta forum (cid:1) att antalet ledamöter av Europaparlamentet skall vara lika stort som antalet företrädare för medlems- staternas stats- och regeringschefer, så att man kan synliggöra jämvikten mellan de båda sidorna och så att de olika strömningarna och politiska inriktningarna i Europaparlamentet representeras på ett lämpligt sätt, (cid:1) att de nationella parlamentens viktiga roll och stöd skall garanteras på det sätt som framstår som mest effektivt till följd av ett lämpligt samråd med talmännen inom dessa parlament, (cid:1) att talmannens och presidiets befogenheter fastställs i detta forum, (cid:1) att forumet skall kunna besluta om upprättandet av en eventuell redaktionskommitté och olika arbets- grupper, (cid:1) att insynen i arbetet skall garanteras på lämpligt sätt, att även bidragen från icke-statliga organisationer och medborgare skall säkerställas och att offentliga utfrågningar skall anordnas, (cid:1) att forumets sekretariat skall ligga under de deltagande instansernas ansvar, uppdrar åt 5. gemenskapsinstitutionerna samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. talmannen att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet, de övriga (1) EGT C 120, 16. 5. 1989, s. 51; EGT C 324, 24. 12. 1990 s. 219 och EGT C 61, 28. 2. 1994, s. 155. b) B5-0116/1999 Resolution om Europeiska rådets extra möte om området med frihet, säkerhet och rättvisa (Tam- merfors den 15-16 oktober 1999) Europaparlamentet utfärdar denna resolution (cid:1) med beaktande av EU- och EG-fördragen, särskilt bestämmelserna om utvecklingen av unionen mot ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, (cid:1) med beaktande av sina tidigare resolutioner om detta ämne (1), och av följande skäl; (1) EGT C 219, 30. 7. 1999, s. 5 och s. 6; EGT C 175, 21. 6. 1999, s. 4


title: Komission asetus (EY) N:o 1983/1999, annettu 16 päivänä syyskuuta 1999, ohran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1701/1999 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund
third country

text: 17. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 245/21 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1983/1999, annettu 16 päivänä syyskuuta 1999, ohran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1701/1999 tarkoitetun tarjouskil- pailun osana EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2513/ 98 (4), ja erityisesti sen 4 artiklan, sekä katsoo, että 1) 2) kaikkiin kolmansiin maihin vietävän ohran vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1701/1999 (5), asetuksen (EY) N:o 1501/95 7 artiklassa säädetään, että komissio voi ja asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa säädettyä menettelyä enimmäisvientituen vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o toimitettujen tietojen perusteella noudattaen päättää 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet; tässä tapauk- sessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous on enimmäisvientituen suuruinen tai sitä alhaisempi, sekä se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous koskee vientiveroa, 3) 4) edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkisiin markkinoihin seuraa, että enim- mäisvientitueksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä, ja tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 1701/1999 tarkoittaman tarjouskilpailun puitteissa 10 ja 16 päivän syyskuuta 1999 välisenä aikana toimitettujen tarjousten osalta ohran enimmäisvientitueksi vahvistetaan 30,25 EUR tonnia kohti. Tämä asetus tulee voimaan 17 päivänä syyskuuta 1999. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 16 päivänä syyskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EYVL L 313, 21. 11. 1998, s. 16. (5) EYVL L 201, 31. 7. 1999, s. 27


eurovoc_concepts:
adoption of the budget
amending budget
general budget (EU)
supplementary budget

text: 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 54/73 HYVÄKSYTYT TEKSTIT Torstai 16. syyskuuta 1999 1. KTT 1/99, 3/99 ja 4/99 A5-0009/1999 Päätöslauselma esityksistä Euroopan unionin varainhoitovuoden 1999 korjaaviksi ja täydentäviksi lisätalousarvioiksi 1, 3 ja 4 (C5-0021/1999, C5-0074/1999 ja C5-0136/1999) Euroopan parlamentti, joka (cid:5) ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 272 artiklan, (cid:5) ottaa huomioon Euratomin perustamissopimuksen ja erityisesti sen 234 artiklan, (cid:5) ottaa huomioon 21. joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovelletta- van varainhoitoasetuksen, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, EHTY, Euratom) N:o 2779/98 (1), ja erityisesti sen 15 artiklan, (cid:5) ottaa huomioon 17. joulukuuta 1998 lopullisesti vahvistetun Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 1999 (2), (cid:5) ottaa huomioon komission kesäkuussa 1999 antaman alustavan esityksen Euroopan unionin varain- hoitovuoden 1999 korjaavaksi ja täydentäväksi lisätalousarvioksi nro 1, (cid:5) ottaa huomioon neuvoston 28. kesäkuuta 1999 hyväksymän esityksen Euroopan unionin varainhoito- vuoden 1999 korjaavaksi ja täydentäväksi lisätalousarvioksi nro 1 (C5-0021/1999), (cid:5) ottaa huomioon neuvoston 16. heinäkuuta 1999 hyväksymän esityksen Euroopan unionin varainhoi- tovuoden 1999 korjaavaksi ja täydentäväksi lisätalousarvioksi nro 3 (C5-0074/1999), (cid:5) ottaa huomioon komission 8. syyskuuta 1999 antaman alustavan esityksen Euroopan unionin varain- hoitovuoden 1999 täydentäväksi talousarvioksi nro 4 (C5-0130/1999), (cid:5) ottaa huomioon neuvoston 13. syyskuuta 1999 hyväksymän esityksen Euroopan yhteisöjen korjaa- vaksi ja täydentäväksi lisätalousarvioksi nro 4 varainhoitovuodeksi 1999 (C5-0136/1999), (cid:5) ottaa huomioon Amsterdamin sopimuksen 2 artiklan 59 kohdan, jolla muutetaan Euroopan unionista tehtyä sopimusta, Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksia ja niihin liittyviä tiettyjä asiakirjoja (3), joilla kumotaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen pöytäkirja 16 vuodelta 1993, jolla luotiin talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean yhteinen organisaatiorakenne, (cid:5) ottaa huomioon mainittujen komiteoiden 3. kesäkuuta 1999 tekemän yhteistyösopimuksen, (cid:5) ottaa huomioon 6. toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta (4), (cid:5) ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A5-0009/1999), A. ottaa huomioon, että esitys korjaavaksi ja täydentäväksi lisätalousarvioksi 1/99 koskee vuoden 1998 talousarvion taseita, B. ottaa huomioon, että esitys korjaavaksi ja täydentäväksi lisätalousarvioksi 3/99 koskee tuomioistuimen esittämää uuden tekstinkäsittelyjärjestelmän käyttöönottopyyntöä sekä alueiden komitean pyyntöä perustaa varainhoidon valvojan ja tilinpitäjän virat, C. ottaa huomioon, että esityksen korjaavaksi ja täydentäväksi lisätalousarvioksi 4/99 on määrä suunnata varoja Kosovon jälleenrakennuksesta vastaavan Euroopan jälleenrakennusviraston perustamiseen, antaa makrotaloudellista tukea entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle, antaa humanitaarista apua Tur- kille ja sen lisäksi suunnata tarpeellisia maksumäärärahoja Phare- ja Tacis-ohjelmiin sekä edellä mainit- tuihin toimiin; (1) (2) (3) (4) EYVL L 347, 23. 12. 1998, s. 3. EYVL L 39, 12. 2. 1999. EYVL C 340, 10. 11. 1997, s. 1. EYVL C 172, 18. 6. 1999, s. 1. C 54/74 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 25. 2. 2000 Torstai 16. syyskuuta 1999 hyväksyy neuvoston 28. kesäkuuta 1999 hyväksymän esityksen korjaavaksi 1. talousarvioksi 1/99 ilman muutoksia; ja täydentäväksi lisä- hyväksyy neuvoston 16. heinäkuuta 1999 hyväksymän esityksen korjaavaksi ja täydentäväksi lisäta- 2. lousarvioksi 3/99 ilman muutoksia; toteaa, että neuvosto on hyväksynyt muutoksitta alustavan esityksen korjaavaksi ja täydentäväksi lisä- 3. talousarvioksi 4/99; 4. a) toteaa, että esitys korjaavaksi ja täydentäväksi lisätalousarvioksi 4/99 sisältää seuraavat osatekijät; 200 miljoonan euron leikkaus maatalousmenojen maksusitoumus- ja maksumäärärahoihin; b) 92 miljoonan euron maksusitoumusmäärärahat Kosovon jälleenrakennuksesta vastaavan Euroopan jäl- leenrakennusviraston perustamiseen; c) 15 miljoonan euron maksusitoumusmäärärahat entisen Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annetta- vaan makrotaloudelliseen apuun; d) 30 miljoonan euron maksusitoumusmäärärahat Turkille annettavaan humanitaariseen apuun; e) f) 75 miljoonan euron maksumäärärahat Phare-ohjelmaan; 75 miljoonan euron maksumäärärahat entistä Jugoslaviaa koskeviin ohjelmiin, lukuun ottamatta Koso- voa; g) 30 miljoonan maksumäärärahat Kosovolle annettavaa apua varten; h) 15 viran perustaminen Euroopan petostentorjuntavirastoon (OLAF); näistä yksi on A1-virka; 5. panee merkille OLAFin valvontakomitean lausunnon sen henkilöstötarpeista vuodesta 1999 alkaen; vaatii, että komissio sisällyttää nämä ehdotukset alustavaan esitykseen korjaavaksi ja täydentäväksi lisäta- lousarvioksi 5/99, joka on jo ilmoitettu tehtäväksi lokakuussa; kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä asianomaisille 6. toimielimille ja neuvoa-antaville elimille. 2. Vapaudet, kansalaisoikeudet, oikeus- ja sisäasiat *** I (menettely ilman keskuste- lua) A5-0012/1999 lainsäädäntömenettelyistä Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma vireillä olevista vapauksien, kansalaisoikeuksien, oikeus- ja sisäasioiden alalla (Komission tiedonanto Euroopan par- lamentille ja neuvostolle 1 Amsterdamin sopimuksen voimaantulon vaikutukset (SEC(1999) 581 1 C4-0219/1999)) (Yhteispäätösmenettely; ensimmäisen käsittelyn vahvistaminen) Euroopan parlamentti, joka (cid:5) ottaa huomioon luettelon 1. toukokuuta 1999 vireillä olleista komission ehdotuksista, joiden oikeus- joihin sovellettava lainsäädäntömenettely muuttui Amsterdamin sopimuksen voimaan perusta ja/tai tullessa (SEC(1999) 581 (cid:5) C4-0219/1999), (cid:5) ottaa huomioon 4. toukokuuta 1999 antamansa päätöslauselman Amsterdamin sopimuksen voimaan- tulon vaikutuksista (neuvostossa 1. toukokuuta 1999 vireillä olevien lainsäädäntöehdotusten luettelo, jossa mainitaan uusi oikeusperusta ja mahdollinen lainsäädäntömenettelyn muuttuminen Amsterdamin sopimuksen voimaantulon vuoksi) (C4-0134/1999 (cid:5) SEC(1999) 581 (cid:5) C4-0219/1999) (1), (1) Kyseisen istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 7


eurovoc_concepts:
Kosovo
Serbia
ethnic group
human rights
national minority
prisoner of war

text: C 54/110 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 25. 2. 2000 Torsdag, den 16. september 1999 16. Menneskerettigheder a) B5-0080, 0092, 0100 og 0105/1999 Beslutning om de fængslede borgere i Kosovo Europa-Parlamentet, (cid:1) der henviser til sine tidligere beslutninger om Kosovo og det tidligere Jugoslavien, herunder især sin beslutning af 22. juli 1999 (1), (cid:1) der henviser til rapporten fra FN’s Højkommissær for Menneskerettigheder af 7. september 1999 om menneskerettighedssituationen i Kosovo, A. der henviser til, at mange tusinde Kosovo-albanere blev tilbageholdt af de jugoslaviske styrker og para- militære enheder under konflikten i Kosovo, B. der henviser til, at mindst 5. 000 personer ifølge FN’s Højkommissær for Menneskerettigheder stadig sidder fængslet efter at være blevet anklaget for terrorisme, og at deres retssager endnu ikke er afslut- tet, C. der henviser til, at ifølge en fortegnelse udarbejdet af Den Internationale Røde Kors Komité (ICRC) baseret på oplysninger fra det serbiske justitsministerium sidder ca. 2. 000 etniske albanere fængslet i serbiske fængsler, herunder personer, der blev arresteret og anklaget for statsfjendtlige aktiviteter inden NATO’s angreb, D. der er foruroliget over, at alle disse albanere er fængslet på grundlag af arrestordrer for en måned udstedt af politiet; de blev håndhævet under den militære undtagelsestilstand i Jugoslavien under Kosovo-konflikten og udløb officielt den 15. juni 1999, hvorefter de tilsyneladende er blevet forlænget på ubestemt tid, uden at der er udsigt til en behørig retssag eller løsladelse, E. F. der anfører, at mere end hundrede mennesker fra minoritetsgrupper er blevet kidnappet og bortført i Kosovo, samt at der regelmæssigt er blevet fremsat påstande om, at Kosovos befrielseshær (UCK) skulle have oprettet fangelejre, der henviser til, at tilbageholdte og savnede personers status hverken blev omtalt i Kumanovo-aftalen mellem NATO og den jugoslaviske regering eller i Sikkerhedsrådets resolution 1244/99, der godkendte den internationale fredsstyrkes tilstedeværelse i Kosovo, G. der understreger, at en fuldstændig håndhævelse af de grundlæggende menneskerettigheder bør være et væsentligt element i genopbygningen af Kosovo og hele det sydøstlige Europa, 1. opfordrer den serbiske regering til øjeblikkeligt at informere familiemedlemmer om fængslede og savnede personer, der formodes at være tilbageholdt, om de fængsledes opholdssted samt årsagerne til deres fængsling; henstiller indtrængende til den serbiske regering øjeblikkeligt at frigive alle, der er fængslet efter den 2. 24. marts 1999; henstiller til FN’s administrator, Bernard Kouchner, samt til OSCE at udarbejde detaljerede forslag 3. med henblik på løsladelse af de pågældende fanger; støtter beslutningen om at etablere et underudvalg om fængslede og tilbageholdte inden for ramme- 4. rne af Kosovos overgangsråd; 5. henstiller indtrængende til FN’s Sikkerhedsråd at vedtage en resolution, der gør det klart over for de serbiske myndigheder, at der ikke vil ske fremskridt i fredsforhandlingerne om regionens fremtid, førend de pågældende fanger er løsladt; opfordrer indtrængende det finske EU-formandskab til at føre direkte forhandlinger med den serbiske 6. regering om alle fængsledes snarlige løsladelse; (1) Protokollen af denne dato, del II, punkt 1. 25. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 54/111 Torsdag, den 16. september 1999 7. henstiller endvidere indtrængende til alle de parter, der er involveret i genopbygningen af det syd- østlige Europa, at udarbejde langsigtede strategier med henblik på fremme og beskyttelse af de grundlæg- gende menneskerettigheder, samt at fremme en naturlig respekt for menneskerettigheder og tolerance; pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, myndighederne i Ser- 8. bien og Forbundsrepublikken Jugoslavien, FN’s administrator for Kosovo, OSCE samt Den Internationale Røde Kors Komité. b) B5-0081, 0091, 0096 og 0108/1999 Beslutning om Burma Europa-Parlamentet, (cid:1) der henviser til sine tidligere beslutninger om Burma, navnlig sin beslutning af 15. april 1999 (1), A. der er dybt foruroliget over de vedvarende overtrædelser af menneskerettighederne, begået af de mili- tære myndigheder i Burma, navnlig den burmesiske hærs krænkelse af de humanitære love i områder med etniske mindretal, B. der beklager Det Nationale Råd for Fred og Udviklings (SPDC) vedvarende begrænsning af Aung San Suu Kyis og andre NLD-medlemmers bevægelsesfrihed og af alle andre politiske partier, en begræns- ning der forhindrer, at de kan fungere, C. der minder om, at Repræsentantskabet for Folkets Parlament (CRPP), der handler på hele parlamentets vegne, aldrig har fået lov til at mødes, D. der fordømmer, at mere end 150 burmesiske pro-demokratiske aktivister, heraf mange gymnasiaster, for nylig blev arresteret for at have tilsluttet sig demonstrationer og uddelt løbesedler med opfordring til generalstrejke den 9. september 1999, E. F. der henviser til, at Rachel Goldwin, en britisk statsborger, er blevet arresteret i Burma under en pro- demokratisk demonstration, der henviser til, at arrestationen er sket en uge efter, at en anden britisk pro-demokratisk aktivist, James Mawdsley, blev idømt 17 års fængsel for at være rejst ulovligt ind i Burma, G. der fordømmer, at en treårig pige i juli 1999 blev tilbageholdt i fem dage som gidsel for at tvinge hendes far til at komme frem fra sit skjul, H. der bemærker, at ILO i en rapport til sit Styrelsesråd i maj 1999 bemærkede, at SPDC har fortsat sin praksis med at pålægge Burmas folk tvangsarbejde, og at det ikke burde modtage invitationer til at deltage i møder tilrettelagt af ILO, I. J. der bemærker, at europæiske multinationale olieselskaber nu står for næsten en tredjedel af de samlede lovlige udenlandske investeringer i Burma og for en endog større andel af udbetalte midler, der noterer sig resultaterne af Den Europæiske Unions fact-finding-mission til Rangoon i juli 1999, og der henviser til, at disse resultater vil danne grundlag for Rådets revision i oktober af sin fælles hold- ning om Burma, K. der henviser til, at Rådet hidtil ikke har reageret på Aung San Suu Kyis anmodning og ikke har truffet væstentlige økonomiske foranstaltninger mod SPDC, gentager sin fordømmelse af militærdiktaturet i Burma og samtlige menneskerettighedskrænkelser fra 1. SPDC’s side; 2. opfordrer igen Burmas regering til at garantere den burmesiske befolkning grundlæggende rettighe- der, til at løslade samtlige politiske fanger og til at sikre Aung San Suu Kyi og hendes partimedlemmer fri bevægelighed; (1) EFT C 219 af 30. 7. 1999, s. 405


eurovoc_concepts:
Togo
human rights
political situation
political violence

text: 25. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 54/113 Insiste em que qualquer diálogo entre a União Europeia e a República Islâmica do Irão deve depender 5. do respeito pelos direitos humanos fundamentais; Encarrega a sua Presidente de transmitir a presente resolução à Comissão, ao Conselho e ao Governo 6. iraniano. Quinta-feira, 16 de Setembro de 1999 d) B5-0083, 0097 e 0106/1999 Resolução sobre as violações dos direitos humanos no Togo O Parlamento Europeu, ’ Tendo em conta as suas anteriores resoluções sobre a situação no Togo, A. Considerando que o processo de democratização no Togo sofreu um grande número de reveses nos últimos anos, e que as eleições presidenciais de Junho de 1998 enfermaram de irregularidades, B. Considerando que as eleições legislativas de Março de 1999 foram boicotadas pela oposição por não haver garantias suficientes de imparcialidade do processo eleitoral, C. Considerando que o diálogo interno entre o Governo e a oposição, assistido por três mediadores euro- peus e um africano, regista actualmente progressos no que respeita à organização de novas eleições legislativas, D. Tomando nota do compromisso assumido publicamente pelo Presidente Eyadema de não se candidatar a novo mandato presidencial e de dissolver o Parlamento no prazo de alguns meses, E. Considerando que se têm verificado persistentes violações dos direitos humanos, cometidas com total impunidade pelas forças de segurança durante os últimos anos, e que a Amnistia Internacional alega que ocorreram centenas de execuções sumárias e casos de tortura imediatamente após a eleição presi- dencial, F. Considerando que a cooperação da UE com o Togo foi suspensa em Janeiro de 1992, Condena firmemente todas as formas de violência e de violação dos direitos humanos cometidas no 1. Togo; Congratula-se com o acordo alcançado em Julho de 1999 no âmbito do diálogo interno do Togo 2. sobre a organização de novas eleições legislativas no próximo ano, e exprime o seu pleno apoio ao traba- lho dos mediadores europeus; Pede uma investigação independente das alegações de execuções sumárias e de tortura e exorta a que 3. os responsáveis por esses actos sejam julgados, a fim de pôr termo à actual situação de impunidade; 4. Considera que a cooperação entre a União Europeia e o Togo só poderá ser retomada quando este país cumprir integralmente as disposições do artigo 5o da Convenção de Lomé e salienta, entretanto, a importância do apoio aos meios de comunicação independentes e aos grupos da sociedade civil no Togo, através de projectos executados por ONG; Exorta os Estados-membros a agirem a uma só voz no quadro das suas relações bilaterais com o 5. Togo; Encarrega a sua Presidente de transmitir a presente resolução ao Conselho, à Comissão, aos co-presi- 6. dentes da Assembleia Paritária ACP-UE, à OUA e ao Governo e ao Parlamento do Togo. -