title: Komission tiedonanto rakennerahastoista ja niiden yhteensovittamisesta koheesiorahaston kanssa - Ohjelmien laatimisohjeet ohjelmakaudeksi 2000-2006

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
EU programme
Structural Funds

formats: html pdf print

text: C 267/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 9. 1999 Komission tiedonanto rakennerahastoista ja niiden yhteensovittamisesta koheesiorahaston kanssa Ohjelmien laatimisohjeet ohjelmakaudeksi 2000(cid:150)2006 (1999/C 267/02) JOHDANTO Ohjelmien laatimisohjeiden tarkoitus Unionin rakenne- ja koheesiopolitiikan p(cid:228)(cid:228)tavoite on taloudel- listen ja sosiaalisten eroavuuksien v(cid:228)hent(cid:228)minen. T(cid:228)ll(cid:228) tuetaan kansallisen ja alueellisen tason politiikkaa heikoimmassa ase- massa olevilla alueilla sek(cid:228) kansallisilla ja alueellisilla ty(cid:246)mark- kinoilla. Vaikka kehitystavoitteiden m(cid:228)(cid:228)ritteleminen onkin en- sisijaisesti j(cid:228)senvaltioiden ja alueiden teht(cid:228)v(cid:228), Euroopan unionin osarahoittamissa ohjelmissa edellytet(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s yhteis(cid:246)n tavoit- teiden huomioon ottamista taloudellisen ja sosiaalisen kohee- sion euroopan laajuisen luonteen vuoksi. yleisesti korkea ja alueelliset erot luvattoman suuret. Ty(cid:246)paik- kojen luominen on siis edelleen unionin t(cid:228)rkein rakennepoliit- tinen haaste. Uuden ohjelmakauden ohjelmilla on edelleen voitava v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) kaikkia n(cid:228)it(cid:228) eroja ja vahvistettava alueiden pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin kehityksen varmistavia edellytyksi(cid:228), sill(cid:228) ty(cid:246)llisyytt(cid:228) voidaan lis(cid:228)t(cid:228) ja s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) ainostaan tukemalla alueiden kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kehi- tyst(cid:228) ja kilpailukyvyn parantamista. Rakennerahastoja koskevista yleism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksist(cid:228) annetun neuvos- ton asetuksen (EY) N:o 1260/1999 artiklan 10 3 kohdan mu- kaisesti komissio on hyv(cid:228)ksynyt seuraavat laajat indikatiiviset ohjeet sovituille ja asiaankuuluville yhteis(cid:246)n toiminta-aloille ra- hastojen tavoitteiden mukaisesti. Tarkoituksena on auttaa kansallisia ja alueellisia viranomaisia rakennerahastojen tavoitteiden 1, 2 ja 3 ohjelmaty(cid:246)n ja kohee- siorahastoyhteyksien valmistelussa. Ohjeissa pyrit(cid:228)(cid:228)n esitt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n komission toimintalinjat, jotka perustuvat sek(cid:228) ohjelmien toteuttamisesta saatuihin kokemuksiin ett(cid:228) yhteis(cid:246)n nykyiseen rakennetukipolitiikkaan. Toimintalinjojen avulla yhteis(cid:246)n tuki voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) tehokkaimmin kansallisella ja alueellisella ta- solla. T(cid:228)m(cid:228) dokumentti muodollistaa komission 3. helmikuuta 1999 hyv(cid:228)ksym(cid:228)n ohjeluonnoksen. Rakennerahastojen tukiohjelmat ohjelmakaudella 2000(cid:150)2006 pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n uuden asetuksen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti kunkin kolmen tavoitteen osalta. Ohjeet perustuvat kuitenkin teemakohtaisiin toimintalinjoihin, sill(cid:228) ne on kunkin tavoitteen osalta otettava huomioon eri tavalla j(cid:228)senvaltioiden ja alueiden erityistilanteiden mukaan. Taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta: kasvua ja kilpai- lukyky(cid:228) ty(cid:246)llisyytt(cid:228) varten Taloudellisesta ja sosiaalisesta l(cid:228)hentymisest(cid:228) on nyt osittain rakennerahastoista ja koheesiorahastosta vuoden 1988 uudis- tuksen j(cid:228)lkeen my(cid:246)nnetyn tuen ansiosta n(cid:228)kyviss(cid:228) selvi(cid:228) merk- kej(cid:228) erityisesti kehityksess(cid:228) j(cid:228)lkeen j(cid:228)(cid:228)neill(cid:228) tavoite 1 -alueilla. Alueiden v(cid:228)lill(cid:228) on kuitenkin edelleen merkitt(cid:228)vi(cid:228) tulotasoon, perusrakenteisiin ja tietop(cid:228)(cid:228)omaan sek(cid:228) yritysten kilpailuky- kyyn liittyvi(cid:228) eroja, jotka pit(cid:228)(cid:228) ottaa huomioon. Vaikka ty(cid:246)tt(cid:246)- myys onkin unionissa v(cid:228)hentynyt, ty(cid:246)tt(cid:246)myysaste on kuitenkin Euroopan ty(cid:246)llisyysstrategia Ty(cid:246)paikkojen luomiseen soveltuvien strategioiden kehitt(cid:228)mist(cid:228) helpottaa Amsterdamin sopimuksessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn Euroopan ty(cid:246)l- lisyyssrategian edellytt(cid:228)mien j(cid:228)senvaltioiden kansallisten toimin- tasuunnitelmien toteuttaminen. N(cid:228)it(cid:228) suunnitelmia, jotka laa- ditaan neuvoston hyv(cid:228)ksymien ty(cid:246)llisyytt(cid:228) koskevien yhteisten suuntaviivojen mukaan, k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n rakennerahastojen ja erityi- sesti Euroopan sosiaalirahaston ty(cid:246)llisyyspoliittisten tukitoimien yleisen(cid:228) viitekehyksen(cid:228). Investointiedellytykset ja EMU:n vaikutukset J(cid:228)senvaltioiden pyrkimykset makrotaloudellisen tasapainon s(cid:228)i- lytt(cid:228)miseksi ovat t(cid:228)rkeit(cid:228) investointiedellytysten luomisen kan- nalta. Koska t(cid:228)m(cid:228) edellytt(cid:228)(cid:228) talousarviota koskevan kurinala- isuuden jatkamista suurten julkisten investointien tarve erityi- infrastruktuurien osalta voi edellytt(cid:228)(cid:228) valtiontalouksien sesti uudelleenj(cid:228)rjestelyj(cid:228). Sopivia keinoja talousarviomenojen kas- vattamiseksi yksityissektorilta saatavan osarahoituksen avulla olisi my(cid:246)s tutkittava. Talous- ja rahaliitto (EMU) lis(cid:228)(cid:228) euroalueella sijaitsevien aluei- joilla monipuolinen den integroitumista yhteismarkkinoille, ja elinkeinorakenne, unionin alueen kilpailutilanteen tarpeisiin soveltuva ty(cid:246)v(cid:228)est(cid:246) ovat entist(cid:228)kin t(cid:228)rke(cid:228)mpi(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) on otettava huomioon alu- eellisissa ohjelmissa. yritt(cid:228)j(cid:228)yst(cid:228)v(cid:228)llinen toimintaymp(cid:228)rist(cid:246) Kaksi horisontaalista periaatetta: kest(cid:228)v(cid:228) kehitys ja tasa- vertaiset mahdollisuudet Amsterdamin sopimuksen mukaisesti unionin rahoitusv(cid:228)linei- den on toimittava samanaikaisesti ja pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin t(cid:228)ht(cid:228)i- mell(cid:228) taloudellisen kasvun, sosiaalisen koheesion ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n- suojelun, toisin sanoen kest(cid:228)v(cid:228)n kehityksen, edist(cid:228)miseksi. Eu- 22. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 267/3 rooppa-neuvoston kokouksessa Wieniss(cid:228) vahvistettiin lis(cid:228)ksi ymp(cid:228)rist(cid:246)asioiden integroimiselle rakenne- ja maatalouspolitiik- kan Agenda 2000 -asiakirjan yhteydess(cid:228) annettava poliittisesti ensisijainen asema. T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n(cid:228)k(cid:246)- kohtien ja erityisesti yhteis(cid:246)n ymp(cid:228)rist(cid:246)- ja luonnonsuojelulain- s(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n noudattamisen on oltava osa rakennerahastoista ja koheesiorahastosta tuettavien toimenpidekokonaisuuksien m(cid:228)(cid:228)- ritelm(cid:228)(cid:228) ja toteuttamista. Unionin on n(cid:228)in helpompi my(cid:246)s noudattaa mm. Kiotossa antamiaan ilmastonmuutoksia koske- via kansainv(cid:228)lisi(cid:228) sitoumuksiaan. Miesten ja naisten v(cid:228)linen tasa-arvo on Amsterdamin sopimuk- seen sis(cid:228)ltyv(cid:228) demokraattinen perusperiaate. Sen ottaminen osaksi kaikkea politiikkaa ei en(cid:228)(cid:228) ole vaihtoehtoista vaan pa- kollista. Kaikkiin rakennerahasto-ohjelmiinkin on n(cid:228)in ollen yleisesti kuuluttava tasavertaiset mahdollisuudet. T(cid:228)m(cid:228) koskee sek(cid:228) pyrkimyksi(cid:228) tasa-arvon lis(cid:228)(cid:228)miseen ja erityistoimenpiteit(cid:228) naisten auttamiseksi ett(cid:228) yleisen politiikan hy(cid:246)dynt(cid:228)mist(cid:228) otta- malla aktiivisesti ja avoimesti ja suunnitteluvaiheessa huomioon niiden mahdolliset vaikutukset naisten ja miesten asemaan. Tehokkuuden lis(cid:228)(cid:228)minen kumppanuusstrategian avulla Yhdennetty l(cid:228)hestymistapa kehitt(cid:228)miseen ja uudistamiseen on otettava huomioon ohjelmaty(cid:246)n menettelyiss(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano- j(cid:228)rjestelm(cid:228)n tehokkuuden lis(cid:228)(cid:228)miseksi. Ensimm(cid:228)inen edellytys, joka j(cid:228)senvaltioiden laatimien suunni- telmien on t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228), on sellaisten yhdennettyjen kehitys- ja joissa hy(cid:246)dynnet(cid:228)(cid:228)n uudistusstrategioiden tunnistaminen, parhalla mahdollisella tavalla toimintalinjojen ja toimintakoko- naisuuksien yhteisvaikutukset johdonmukaisen kokonaiskuvan aikaansaamiseksi. N(cid:228)iss(cid:228) monivuotisissa yhdennetyiss(cid:228) strategi- oissa on keskitytt(cid:228)v(cid:228) kolmeen p(cid:228)(cid:228)toimintalinjaan: alueiden ta- louksien kilpailukyky pysyvien ty(cid:246)paikkojen luomiseksi, ty(cid:246)lli- syyden ja sosiaalisen koheesion lis(cid:228)(cid:228)minen p(cid:228)(cid:228)asiassa henkil(cid:246)- resursseihin panostamalla sek(cid:228) kaupunki- ja maaseutukehitys Euroopan alueen tasapainoisen kehitt(cid:228)misen osana. Er(cid:228)s rakennerahasto-ohjelmien onnistumisen avaintekij(cid:246)ist(cid:228) on hajautettujen, tehokkaiden ja laajojen yhteisty(cid:246)kumppa- nuuksien luominen. Kumppanuuksilla, joihin kuuluu tarvitta- essa kumppanien taitotason nostaminen, maksimoidaan yhteis- vaikutukset, lis(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n kaikkien alue- ja paikallistason osallistujien sitoutumista ja otetaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n monenlaisia taloudellisia ja henkisi(cid:228) voimavaroja erityisesti yleiskattavien tukien j(cid:228)rjestel- m(cid:228)ss(cid:228). linen koheesio ja ty(cid:246)llisyys sek(cid:228) kolmanneksi kaupunki- ja maa- seutualueiden kehitt(cid:228)minen (mukaan lukien erityistoimet kalas- tusalueilla). Niiss(cid:228) otetaan lis(cid:228)ksi huomioon kuudennessa kau- sikertomuksessa yhteis(cid:246)n alueiden sosiaalisesta ja taloudellisesta tilanteesta ja kehityksest(cid:228) esitetyt analyysit. Nykyisiin ohjelmiin (1994(cid:150)1999) liittyvist(cid:228) hyvist(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) esitet(cid:228)(cid:228)n malliesi- merkkej(cid:228). Komissio on vakaasti sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) ohjeet voivat olla hy(cid:246)dyksi m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)ess(cid:228) kehityksen johdonmukaisia ja tasapai- noisia toimintalinjoja seuraavan kauden ohjelmia varten. ENSIMM˜INEN OSA: ALUEIDEN KILPAILUKYKY KASVUN JA TY(cid:214)LLISYYDEN EDELLYTYKSEN˜ I. Alueiden kilpailukyvyn perusedellytysten luominen Alueiden kilpailukyvyn parantamiseen ja kasvun ty(cid:246)llist(cid:228)v(cid:228)n vaikutuksen lis(cid:228)(cid:228)miseen liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi alueilla on edistett(cid:228)v(cid:228) sopivien perusedellytysten ja yritt(cid:228)jyyteen kannustavan toimintailmapiirin syntymist(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) yrityksill(cid:228) on tuotoksen ja ty(cid:246)llisyysvaikutuksen mak- simoimiseksi oltava k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n monenlaisia ep(cid:228)suoria tukiv(cid:228)li- neit(cid:228) sellaisilla aloilla kuin fyysinen infrastruktuuri, televiestint(cid:228) ja tietotekniikka sek(cid:228) tutkimus, tekninen kehitys ja innovaatio. N(cid:228)iden alojen tukitoimissa pit(cid:228)isi ottaa huomioon seuraavat yleiset seikat: (cid:151) EAKR:sta ja EIP:sta tuettavissa investoinneissa liikenteeseen sek(cid:228) energia- ja televiestint(cid:228)infrastruktuureihin on painotet- tava erityisesti yhteyksi(cid:228) Euroopan laajuisiin verkkoihin ja eri verkkojen yhteenliitt(cid:228)mist(cid:228), jos t(cid:228)llaisia yhteyksi(cid:228) tarvi- taan. (cid:151) Koheesiorahaston tukea saavissa j(cid:228)senvaltioissa koheesiora- haston tuki pit(cid:228)(cid:228) koordinoida EAKR:sta ja mahdollisesti EIP:sta saatavan tuen kanssa. (cid:151) Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia on mahdol- lisuuksien mukaan edistett(cid:228)v(cid:228) infrastruktuurien kehitt(cid:228)mi- sess(cid:228) ja palvelujen tarjoamisessa (katso tekstikehys uusista rahoitusj(cid:228)rjestelyist(cid:228)). Ohjeiden rakenne ja analyyttinen perusta N(cid:228)m(cid:228) ohjeet rakentuvat edell(cid:228) mainittujen kolmen p(cid:228)(cid:228)periaat- teen varaan: ensinn(cid:228)kin alueiden kilpailukyky, toiseksi sosiaa- (cid:151) Ohjelmasta vastaavien viranomaisten on kaikissa tapauk- sissa varmistettava, ett(cid:228) my(cid:246)nnetty tuki noudattaa yhteis(cid:246)n kilpailus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). C 267/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 9. 1999 A. Liikenteen infrastruktuurit: verkkojen ja j(cid:228)rjestelyjen parantaminen Tehokkaat liikenneverkot ja -j(cid:228)rjestelyt ovat oleellinen osa ta- louden kehitt(cid:228)misess(cid:228). Liike-el(cid:228)m(cid:228) tarvitsee kustannus-tehok- ja luotettavaa p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) markkinoille kuussuhteeltaan hyv(cid:228)(cid:228) tuotantohy(cid:246)dykkeit(cid:228)ns(cid:228) ja tuotantoansa varten, ja kansalaiset puolestaan tarvitsevat hyvi(cid:228) henkil(cid:246)liikenneyhteyksi(cid:228) ty(cid:246)mat- koja, koulutusta, ostosten tekoa ja vapaa-aikaa varten. senvaltiot ovat laatineet kest(cid:228)vien liikennej(cid:228)rjestelmien ai- kaansaamiseksi. T(cid:228)h(cid:228)n kuuluu v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n(cid:228) osana sek(cid:228) liikenteen ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutuksen v(cid:228)hent(cid:228)minen ett(cid:228) kest(cid:228)v(cid:228)mpiin liikennemuotoihin siirtymisen kannustaminen. Aluekehitysohjelmien on erityisesti oltava johdonmukaisia kasvihuonekaasujen v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) koskevien yhteis(cid:246)n sitou- musten kanssa, sill(cid:228) niiden noudattaminen asettaa vaa- timuksia erityisesti maa- ja ilmakuljetusten aloilla. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi tulevissa aluekehitysohjelmissa olisi edistett(cid:228)v(cid:228) sellaisia liikenteen parannuksia, joilla poistetaan liikeyritysten ja matkustajien rajoituksia ottaen samalla huomioon rakenne- rahastojen ja koheesiorahaston nykyisen ohjelmakauden lop- puun menness(cid:228) jo saavutettu merkitt(cid:228)v(cid:228) edistys. N(cid:228)ill(cid:228) inves- toinneilla pit(cid:228)isi pyrki(cid:228) v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kuljetuskustannuksia, lii- kenneruuhkia ja matkustusaikoja sek(cid:228) parantamaan verkkoka- pasiteettia ja suoritus- ja palvelutasoa turvallisuus mukaan lu- kien. Liikenteen toimintalinjojen (cid:150) erityisesti v(cid:228)hemm(cid:228)n kehittyneill(cid:228) alueilla (cid:150) pit(cid:228)isi seuraavalla ohjelmakaudella koskea tehok- kuutta, liikenneyhteyksi(cid:228) ja kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kehityst(cid:228): liikennemuotojen v(cid:228)list(cid:228) tasapainoa, (cid:151) Tehokkuus: T(cid:228)h(cid:228)nastisesta edistymisest(cid:228) huolimatta liiken- nej(cid:228)rjestelmien tehokkuutta on edelleen lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228). Monissa tapauksissa t(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa liikenteen infrastruktuurin nyky- aikaistamista tai kunnostamista. Liikennej(cid:228)rjestelmien hoi- don parantamiseen olisi kuitenkin kiinnitett(cid:228)v(cid:228) yht(cid:228) lailla huomiota. T(cid:228)h(cid:228)n voi sis(cid:228)lty(cid:228) (cid:228)lykk(cid:228)iden liikennej(cid:228)rjestel- mien kehitt(cid:228)mist(cid:228) ja teknisten standardien yhdenmukaista- misella saavutettavan yhteentoimivuuden edist(cid:228)mistoimia. liikennemuotojen yhdent(cid:228)- Lopputuloksena pit(cid:228)isi olla eri minen johdonmukaiseksi liikennej(cid:228)rjestelm(cid:228)ksi matkusta- jien ja rahdin kuljettamiseksi. (cid:151) Liikennemuotojen v(cid:228)linen tasapaino: Suurin osa raken- nerahastojen ja koheesiorahaston liikenneinvestoinneista kohdistuu nykyisin maantiekuljetusten alalle. Seuraavalla ohjelmakaudella k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevia varoja voitaisiin jakaa liikennemuotojen v(cid:228)lill(cid:228). Tasapainoa tasapuolisemmin eri kaivataan my(cid:246)s suurten liikennehankkeiden ja liikennej(cid:228)r- jestelmien pienempien paikallistason parannushankkeiden v(cid:228)lill(cid:228). Yleisesti olisi asetettava ensisijalle johdonmukaisten intermodaalisten ja yhdistettyjen kuljetusj(cid:228)rjestelmien kehit- t(cid:228)minen liikenteen solmukohdat mukaan lukien. (cid:151) Liikenneyhteydet: Liikenneohjelmissa pit(cid:228)isi mahdolli- suuksien mukaan ottaa huomioon tarve alueiden liikenne- yhteyksien parantamiseen. Euroopan laajuisten verkkojen t(cid:228)ydent(cid:228)miseen tukikelpoisilla alueilla annettavan tuen li- s(cid:228)ksi on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) kiinnitt(cid:228)(cid:228) huomiota verkon liittymiin. My(cid:246)s liikuntaesteisten henkil(cid:246)iden yhteystarpeisiin on kiin- nitett(cid:228)v(cid:228) huomiota. (cid:151) Kest(cid:228)v(cid:228) kehitys: Liikenteen alalla my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) yhteis(cid:246)n rahoitus tulisi liitt(cid:228)(cid:228) niihin jatkuviin strategioihin, joita j(cid:228)- Koheesiorahaston ja EAKR:n tuki on koordinoitava mahdolli- simman hyvin koheesiorahaston tukea saavissa j(cid:228)senvaltioissa. Koheesiorahasto on my(cid:246)s merkitt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa Euroopan laajuisten liikenneverkkojen toteuttamisessa erityisesti kohee- sioon eniten vaikuttavien verkon k(cid:228)yt(cid:228)vien ja solmukohtien osalta. Koheesiorahaston tuki on keskitett(cid:228)v(cid:228) ensisijaisesti t(cid:228)l- laisiin hankkeisiin. V(cid:228)hiten kehittyneit(cid:228) alueita lukuun ottamatta liikenteen perus- rakenteet ovat EU:ssa yleisesti kunnossa, vaikka joillakin maa- seutualueilla ja maantieteellisesti erityisen hankalilla alueilla on viel(cid:228) aukkoja palvelujen saatavuudessa ja julkisessa kaupunkilii- kenteess(cid:228) on joitakin puutteita. T(cid:228)llaisissa tapauksissa liikenteen infrastruktuuri-investoinnit olisi rajattava ja keskitett(cid:228)v(cid:228) p(cid:228)(cid:228)asi- assa pienimuotoisiin hankkeisiin. EAKR voisi tarvittaessa yh- teisty(cid:246)ss(cid:228) EIP:n kanssa keskitty(cid:228) t(cid:228)lt(cid:228) osin seuraaviin toimiin: paikallisyhteyksien luominen alueiden v(cid:228)listen tai paikallisten yhteyksien parantamiseksi, liikenteen infrastruktuurien yhteen- sopivuuden ja yhteentoimivuuden parantaminen, intermodaa- listen kuljetusten ja liikenteen solmukohtien kehitt(cid:228)minen sek(cid:228) kaupunkialueiden ja alueiden julkisen liikenteen j(cid:228)rjestel- mien tukeminen. Multimodaaliset liikennej(cid:228)rjestelm(cid:228)t Multimodaaliset liikennej(cid:228)rjestelm(cid:228)t ovat t(cid:228)rke(cid:228)ss(cid:228) asemassa Alankomaiden tavoite 2 -ohjelmissa. Esimerkiksi id(cid:228)ss(cid:228) si- jaitsevaan Gelderlandin maakuntaan kuuluvan Arnhem-Nij- megenin alueen keskeisen sijainnin ja merkitt(cid:228)vien euroop- palaisten kuljetusv(cid:228)ylien l(cid:228)heisyyden vuoksi kuljetus- ja ja- kelutoiminta on keskeinen tekij(cid:228) alueen kehitysstrategiassa. Ohjelman ensimm(cid:228)inen toimintalinja t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)kin alueen mul- timodaalisen tehokkuuden parantamiseen. Se kuului ohjel- maan jo vuosina 1994(cid:150)1996, ja sit(cid:228) jatkettiin toisella ohjel- makaudella 1997(cid:150)1999, jolloin ohjelmaa laajennettiin siten, ett(cid:228) siihen sis(cid:228)ltyi t(cid:228)h(cid:228)n liittyv(cid:228)t liikenteen infrastruktuurit sek(cid:228) jakelu ja logistiikka (cid:148)EuroTradePort(cid:148)-alueen l(cid:228)hell(cid:228) si- jaitsevien liikealueiden kehitt(cid:228)minen ja parantaminen mu- kaan lukien. B. Energia: verkot, tehokkuus ja uusiutuvat energial(cid:228)hteet Kest(cid:228)v(cid:228)n aluekehityksen edist(cid:228)minen edellytt(cid:228)(cid:228) tehokasta, mo- nimuotoista ja kilpailukykyist(cid:228) energiahuoltoa, jotta energian- hankinnan varmuutta, joustavuutta ja laatua voitaisiin parantaa ja energiakustannuksia v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228). 22. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 267/5 Rakennerahastojen investoinnit v(cid:228)hemm(cid:228)n kehittyneill(cid:228) alueilla olisi keskitett(cid:228)v(cid:228) seuraaviin kohteisiin: tysten ja kaupunkien tehokkaan energiahuollon edist(cid:228)minen. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) voitaisiin hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) enemm(cid:228)n paikallisia ja alueellisia energialaitoksia. (cid:151) Energiaverkot: Energiansiirtoverkkojen infrastruktuurien kehitt(cid:228)minen v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) riippuvuutta tietyst(cid:228) ulkopuolisesta v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)st(cid:228) ja syrj(cid:228)iseen asemaan liittyvi(cid:228) vaikutuksia kaik- kein syrj(cid:228)isimmill(cid:228) alueilla. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) ensisijaisessa ase- masssa ovat yhteyksien luominen, erityisesti Euroopan laa- juisia verkkoja painottaen, s(cid:228)hk(cid:246)njakeluverkkojen paranta- minen sek(cid:228) kaasun siirto- ja jakeluverkkojen t(cid:228)ydent(cid:228)minen ja parantaminen. Erityisesti olisi kiinnitett(cid:228)v(cid:228) huomiota sel- laisiin yhteyksiin, jotka edist(cid:228)v(cid:228)t s(cid:228)hk(cid:246)- ja kaasumarkkinoi- den vapautumista ja jotka toimivat perustamissopimuksen kilpailus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisesti. (cid:151) Energiatehokkuus: Tehokkaampaan energian k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n olisi pyritt(cid:228)v(cid:228) hy(cid:246)dynt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) merkitt(cid:228)v(cid:228)t yleiskustannusten alennukset ja energiaintensiteetin v(cid:228)hent(cid:228)misen mahdollis- tavaa tekniikkaa. Energian tuotantokapasiteetin tarpeetto- man lis(cid:228)(cid:228)misen v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi toimenpidekokonaisuuksissa pit(cid:228)isi aluksi keskitty(cid:228) kysynt(cid:228)(cid:228)n, jolloi kohdennetulla tuella voitaisiin edist(cid:228)(cid:228) energiaa s(cid:228)(cid:228)st(cid:228)vien laitteiden kehitt(cid:228)mist(cid:228), niiden hankintaa pk-yrityksiin sek(cid:228) niiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) kodeissa ja julkisissa rakennuksissa. Teollisuudelle energiaa s(cid:228)(cid:228)st(cid:228)- v(cid:228)(cid:228)n ja innovatiiviseen tekniikkaan, kuten yhdistettyyn l(cid:228)m- m(cid:246)n ja s(cid:228)hk(cid:246)n tuotantoon tai j(cid:228)(cid:228)hdytykseen ja s(cid:228)hk(cid:246)ntuo- tantoon, teht(cid:228)viin investointeihin annettavat tuet voitaisiin liitt(cid:228)(cid:228) vapaaehtoisiin sopimuksiin, auditointeihin, energia- merkint(cid:246)jen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ja parhaiden k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)jen aloitteisiin. Energiaa s(cid:228)(cid:228)st(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n tekniikkaan teht(cid:228)viin investointeihin olisi hy(cid:246)dyllist(cid:228) liitt(cid:228)(cid:228) koulutustoimia. (cid:151) Uusiutuvat energial(cid:228)hteet: Investoinneilla uusiutuviin energial(cid:228)hteisiin edistet(cid:228)(cid:228)n paikallisten voimavarojen kehit- t(cid:228)mist(cid:228) ja v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n riippuvuuttaa energian tuonnista samalla, kun luodaan uusia paikallisia ty(cid:246)llistymismahdolli- suuksia. Kohdennettua tukea voitaisiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) pk-yritysten uusiutuvan energia k(cid:228)ytt(cid:246)v(cid:228)lineiden hankintaan esimerkiksi matkailun alalla, jossa on merkitt(cid:228)v(cid:228)t mahdollisuudet uu- siutuvan energian k(cid:228)yt(cid:246)n lis(cid:228)(cid:228)miseen. Komission valkoisessa kirjassa uusiutuvia energial(cid:228)hteit(cid:228) koskevasta yhteis(cid:246)n stra- tegiasta ja toimintasuunnitelmasta kehotetaankin j(cid:228)senvalti- oita varmistamaan, ett(cid:228) energia-alan alaohjelmien kokonais- talousarviosta k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 12 prosenttia uusiutu- vien energial(cid:228)hteiden k(cid:228)yt(cid:246)n tukemiseen. V(cid:228)hiten kehittyneit(cid:228) alueita lukuun ottamatta yhteis(cid:246)ss(cid:228) on yleisesti hyv(cid:228)t energiantuotannon perusrakenteet. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) investoinnit pit(cid:228)isi keskitt(cid:228)(cid:228) pienimuotoisiin innovatiivisiin inf- rastruktuurihankkeisiin. Toimintalinjoihin kuuluvat uusiutuvien investointituet SO2 ja energial(cid:228)hteiden k(cid:228)yt(cid:246)n lis(cid:228)(cid:228)minen, CO2-p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen v(cid:228)hent(cid:228)miseen, auditointien k(cid:228)ytt(cid:246) sek(cid:228) pk-yri- Vaihtoehtoiset energial(cid:228)hteet DØsiraden saarelle Guadeloupen alueelle 270 metrin korkeu- teen avomerelle p(cid:228)in asennetuilla 20:ll(cid:228) 25 kilowatin tuu- ligeneraattorilla voidaan tuulivoimalla tuottaa s(cid:228)hk(cid:246)(cid:228) jopa 80 prosenttia saaren tarpeista. N(cid:228)ill(cid:228) turistialueella sijaitse- villa generaattoreilla s(cid:228)(cid:228)stet(cid:228)(cid:228)n vuosittain noin 220 tonnia poltto(cid:246)ljy(cid:228) ja ne ovat ymp(cid:228)rist(cid:246)yst(cid:228)v(cid:228)llisi(cid:228): v(cid:228)h(cid:228)n melua eik(cid:228) yht(cid:228)(cid:228)n saasteita. Uusiutuvaan energiaan liittyv(cid:228) hanke It(cid:228)vallassa Uusiutuvaan energiaan liittyv(cid:228)t hankkeet ovat muodostaneet innovatiivisen osan useissa rakennerahastosta osarahoitetta- vissa maaseudun kehitt(cid:228)misohjelmissa. Esimerkiksi Zalmissa (Tirolin alueella It(cid:228)vallassa) maaseudun kehitt(cid:228)misohjelmaan sis(cid:228)ltyy tuki er(cid:228)(cid:228)n pienen ja syrj(cid:228)isen yhteis(cid:246)n kattavaa uu- siutuvan energian strategiaa varten. Hankkeeseen kuuluu j(cid:228)rjestelm(cid:228) l(cid:228)mm(cid:246)n ja s(cid:228)hk(cid:246)n tuottamiseksi j(cid:228)tepuulastuja polttamalla. Tulevaisuudensuunnitelmiin kuuluu aurinko- l(cid:228)mp(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n asentaminen. Energia k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n sek(cid:228) ta- loudelliseen toimintaan (alkutuotteiden varastosiiloihin) ett(cid:228) kotitalouksien tarpeisiin. C. Televiestint(cid:228): kohti tietoyhteiskuntaa Tietoyhteiskunnan nopea kehitys on avannut uusia mahdolli- suuksia talouden kehitt(cid:228)miseen. Yritysten sijoittautumismahdol- lisuudet ovat laajentuneet ja my(cid:246)s syrj(cid:228)iset ja maaseutualueiden yhteis(cid:246)t voivat houkutella alueelleen korkealuokkaisia ty(cid:246)paik- koja merkitt(cid:228)v(cid:228)sti lis(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) toimintoja ja s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) ne alueellaan. Tehokas televiestinn(cid:228)n perusinfrastruktuuri on er(cid:228)s tietoyhteis- kunnasta osalliseksi p(cid:228)(cid:228)syn avaintekij(cid:246)ist(cid:228). Julkisen tuen tarve ei kuitenkaan ehk(cid:228) ole yht(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) kuin muiden infrastruktuu- rien osalta, sill(cid:228) televietint(cid:228)investoinnit ovat syrj(cid:228)isimmill(cid:228)kin alueilla useimmiten tuottavia. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) ne pit(cid:228)isi p(cid:228)(cid:228)asiassa rahoittaa teletoiminnan harjoittajien omista varoista tai tarvit- taessa EIP:n lainoilla. Jos televiestint(cid:228)alan julkista tukea pidet(cid:228)(cid:228)n tarpeellisena, siin(cid:228) on noudatettava avoimia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristymi(cid:228) samaan aikaan, kun sallitaan julkisten va- rojen ohjaaminen sellaisille aloille, joilla investoinnit markkina- ehdoin eiv(cid:228)t houkuta. Julkiset tuet ovat yleisesti perusteltavissa vain silloin, kun ei ole uusia kilpailukykyisi(cid:228) kiinteiden yhteyk- sien tarjoajia, olemassa oleva infrastruktuuri ei riit(cid:228) nykystan- dardien mukaiseen tiedonsiirtoon ja (cid:228)(cid:228)niviestint(cid:228)(cid:228)n ja kiintei- den verkkojen nykyaikaistamiseen tarvittavat investoinnit j(cid:228)isi- v(cid:228)t muuten tekem(cid:228)tt(cid:228). C 267/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 9. 1999 Tietoyhteiskunnan kehitt(cid:228)misess(cid:228) ei ole kyse ainoastaan sopi- vien laitteiden tarjoamisesta vaan tekniikan yhdent(cid:228)misest(cid:228) osaksi johdonmukaista politiikkaa tieto- ja tietoliikenneteknolo- gian vallankumouksen hy(cid:246)dynt(cid:228)miseksi taloudellisesti, sosiaa- lisesti ja kulttuurisesti. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) rakennerahastoista rahoitet- tavissa tukitoimissa pit(cid:228)isi maksimoida kaupallisten organisaa- tioiden (cid:150) erityisesti pk-yritysten (cid:150) tietoyhteiskunnasta saamat todelliset liiketaloudelliset edut kannustamalla samalla yksityisi(cid:228) kansalaisia uusien tietoverkkojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ja helpottamalla nii- den k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). T(cid:228)llaisilla toimilla pit(cid:228)isi pyrki(cid:228) seuraaviin tavoit- teisiin: (cid:151) Uusien palvelujen ja innovatiivisten sovellusten edist(cid:228)- minen. T(cid:228)rkeit(cid:228) aloja ovat s(cid:228)hk(cid:246)inen kauppa ja Internetin k(cid:228)ytt(cid:246) kaupanteon v(cid:228)lineen(cid:228) organisaatioiden v(cid:228)lisen tie- donsiirron (OVT) kehitt(cid:228)minen mukaan lukien sek(cid:228) et(cid:228)ty(cid:246)t(cid:228) helpottavat sovellukset. Ala tarjoaa my(cid:246)s julkishallinnolle sellaisia hy(cid:246)tymahdollisuuksia kuin julkisten palvelujen tar- joaminen ja tiedotus tietoliikennev(cid:228)lineill(cid:228). N(cid:228)iden lis(cid:228)ksi on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)t(cid:228) tietoisuutta ja p(cid:228)tevyytt(cid:228) pilotti- ja malli- toimilla, joissa kuullaan paikallisia v(cid:228)est(cid:246)nosia laajasti, an- netaan paikallishallinnoille tilaisuus vaihtaa teknologiansiir- rosta ja tietoyhteiskunnasta saamiaan kokemuksia ja hyvi(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), j(cid:228)rjestet(cid:228)(cid:228)n kiert(cid:228)vi(cid:228) esittelykampanjoita jne. (cid:151) Potentiaalisten k(cid:228)ytt(cid:228)jien v(cid:228)lineist(cid:228)minen. Koulutus on avaintekij(cid:228) niiden taitojen kehitt(cid:228)misess(cid:228), joilla synnytet(cid:228)(cid:228)n uutta taloudellista toimintaa ja taataan k(cid:228)ytt(cid:228)jille maksimaa- linen hy(cid:246)ty tietoyhteiskunnasta. T(cid:228)h(cid:228)n kuuluu et(cid:228)opetus ja et(cid:228)opiskelu tietoliikennev(cid:228)lineiden avulla (multimediapake- tit, viihteelliset koulutussovellukset jne. ). Taitojen lis(cid:228)(cid:228)minen koulutuksen avulla on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s liikealalla. Televiestinn(cid:228)n infrastruktuurin julkinen tuki avoimilla mark- kinoilla Televiestint(cid:228)markkinoiden vapauttamista seurannut kilpailu- tilanne Irlannissa ei ollut riitt(cid:228)v(cid:228) kehittyneiden televiestin- n(cid:228)n infrastruktuurien, esim. laajakaistaverkon, saannin var- mistamiseksi syrj(cid:228)isill(cid:228) tai taloudellisesti kannattamattomilla alueilla. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) EAKR:n avoimena tarjouskilpailuna to- teutettu tukitoimi oli perusteltu, jotta kaikki televiestinn(cid:228)n tarjoajat olivat samalla l(cid:228)ht(cid:246)viivalla kilpailemassa infrastruk- tuurin hankintatuesta tiettyjen ennalta vahvistettujen perus- teiden mukaisesti. Kilpailuttamiseen perustuvalla tarjousme- nettelyll(cid:228) varmistettiin, ett(cid:228) hankkeet, joita ei olisi toteutettu pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n kaupallisin perustein, toteutetaan ja syrj(cid:228)iset alu- eet p(cid:228)(cid:228)sev(cid:228)t osallistumaan tietoyhteiskuntaan t(cid:228)ysipainoi- sesti. N(cid:228)in aikaansaadun infrastruktuurin parannuksen avulla useammilla kaupungeilla ja kylill(cid:228) on valmiudet siir- ty(cid:228) informaation aikakauteen ja kokea puolestaan Ennisin, Irlannin ensimm(cid:228)isen informaation aikakauden kaupungin, saavuttama menestys. T(cid:228)m(cid:228)n pilottihankkeen avulla halut- tiin n(cid:228)hd(cid:228), mit(cid:228) tapahtuu, kun kansalaiset voivat vapaasti k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kehittyneit(cid:228) viestint(cid:228)palveluja. Telematiikalla kilpailukyky(cid:228) maatiloille Joutsan kunnan j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228) pieni mutta hyvin menestynyt hanke Keski-Suomessa tarjoaa noin 50 paikalliselle viljeli- j(cid:228)lle koulutusta ja tukipalveluja tietokoneen k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228). Osal- listujille annetaan heid(cid:228)n l(cid:228)ht(cid:246)tasonsa mukaan peruskoulu- tusta tai edistyneempi(cid:228) kursseja tietokonepohjaisesta liik- keenhoidosta, tuotannon suunnittelusta ja verkottumisesta. Joidenkin tavoitteena on yhdist(cid:228)(cid:228) tilanhoito ja et(cid:228)ty(cid:246). Yksi- vuotisen hankkeen kokonaisbudjetti on noin 130 000 eu- roa, josta EAKR:n rahoitusosuus on 60 prosenttia. D. Korkealaatuisen ymp(cid:228)rist(cid:246)n infrastruktuurit Euroopan ymp(cid:228)rist(cid:246)keskuksen jokin aikaa sitten julkaisemasta raportista Europe’s Environment: The Second Assessment k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n ja ihmisten terveyteen haitallisesti vaikutta- vien aineiden p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t ovat useimmissa maissa v(cid:228)hentyneet huo- mattavasti. Euroopan ymp(cid:228)rist(cid:246), p(cid:228)(cid:228)asiassa veden, ilman ja maaper(cid:228)n laatu, on kuitenkin edelleen uhattuna. Ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n liittyvien infrastruktuurien rakennus- tai nykyaikaistamishank- keita tarvitaan erityisesti v(cid:228)hiten kehittyneill(cid:228) alueilla jo senkin vuoksi, ett(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)alan korkealaatuiset infrastruktuurit ovat t(cid:228)rke(cid:228)ss(cid:228) asemassa alueiden sosioekonomisessa kehityksess(cid:228). Rakennerahastoista ja koheesiorahastosta pit(cid:228)isi ensisijaisesti antaa tukea asianomaisissa yhteis(cid:246)n direktiiveiss(cid:228) vahvistettujen ymp(cid:228)rist(cid:246)vaatimusten noudattamiseen erityisesti vesihuollon ja j(cid:228)tteenk(cid:228)sittelyn aloilla. Koheesiorahastomaissa rahaston tuki pit(cid:228)(cid:228) koordinoida EAKR:n tuen kanssa. Luonnononnettomuuk- sille, kuten tulville, alttiilla alueilla on edistett(cid:228)v(cid:228) ennaltaehk(cid:228)i- sevi(cid:228) v(cid:228)est(cid:246)nsuojelutoimenpiteit(cid:228). Vesihuollon ja j(cid:228)tteenk(cid:228)sittelyn aloja koskevat erityiset toimin- talinjat uudella ohjelmakaudella ovat seuraavat: (cid:151) Vesihuolto: T(cid:228)m(cid:228)n alan ymp(cid:228)rist(cid:246)infrastruktuurien tarkoi- tuksena on taata riitt(cid:228)v(cid:228) juomaveden tarjonta sek(cid:228) yhdys- kuntaj(cid:228)tevesien ker(cid:228)ys-, k(cid:228)sittely- ja viem(cid:228)rij(cid:228)rjestelm(cid:228). Hankkeissa pit(cid:228)isi noudattaa vesihuoltoa koskevasta kehys- direktiivist(cid:228) tehdyn ehdotuksen, joka on tarkoitus hyv(cid:228)ksy(cid:228) vuonna 1999, periaatteita. Juomaveden osalta olisi kiinnitett(cid:228)v(cid:228) enemm(cid:228)n huomiota nykyisen infrastruktuurin tehokkuuden parantamiseen tap- pioiden (vuotojen) rajoittamiseksi ja vesijohtoveden laadun parantamiseksi. 22. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 267/7 Yhdyskuntaj(cid:228)tevesien huoltoj(cid:228)rjestelmi(cid:228) suunniteltaessa on kiinnitett(cid:228)v(cid:228) erityist(cid:228) huomiota seuraaviin seikkoihin: tyh- jennysaukkojen sijainti ja p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutukset, vedenk(cid:228)sittelyss(cid:228) syntyv(cid:228)n lietteen k(cid:228)sittely kest(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) ta- valla sek(cid:228) valuma- ja sadevesien hoito. Vesihuoltopalveluissa on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) veden todellista v(cid:228)h(cid:228)isyytt(cid:228) ja kysynt(cid:228)(cid:228) vastaava oikea hinnoittelu. Erityisesti olisi kiin- nitett(cid:228)v(cid:228) huomiota sellaisiin yhdennettyihin vesihankkeisiin, joissa otetaan huomioon sek(cid:228) veden laatu ett(cid:228) veden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) joen valuma-alueella my(cid:246)s ylikansallisesti. (cid:151) J(cid:228)tteenk(cid:228)sittely: T(cid:228)h(cid:228)n sis(cid:228)ltyy kiinte(cid:228)n j(cid:228)tteen, yhdys- kunta- ja teollisuusj(cid:228)tteen sek(cid:228) vaarallisen j(cid:228)tteen huolto ja k(cid:228)sittely yhteis(cid:246)n politiikkaa ja lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) noudattaen (esim. yhteis(cid:246)n j(cid:228)tehuoltostrategia, j(cid:228)tteit(cid:228) koskeva kehysdi- rektiivi, vaarallisia j(cid:228)tteit(cid:228) koskeva direktiivi, asetus j(cid:228)tteiden J(cid:228)teinfrastruktuurien rahoituksessa kuljettamisesta, olisi noudatettava vahvistettua periaatteiden arvoj(cid:228)rjestyst(cid:228), jonka mukaan j(cid:228)tteen syntymisen ja sen haittavaikutusten ehk(cid:228)iseminen on t(cid:228)rkeysj(cid:228)rjestyksess(cid:228) ensimm(cid:228)isen(cid:228), ja sit(cid:228) seuraavat tai hy(cid:246)tyk(cid:228)yt(cid:246)n avulla ja viimeisen(cid:228) j(cid:228)tteen turvallinen k(cid:228)sit- tely. j(cid:228)tteen hy(cid:246)dynt(cid:228)minen kierr(cid:228)tyksen, uusio- jne. ). Keskeinen tekij(cid:228) j(cid:228)tteit(cid:228) koskevissa direktiiveiss(cid:228) on se, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot velvoitetaan laatimaan j(cid:228)tehuoltosuunnitelmat koko alueelleen. My(cid:246)nnett(cid:228)ess(cid:228) yhteis(cid:246)n rahoitusta j(cid:228)te- huoltoinfrastruktuureihin olisi ennakkoedellytyksen(cid:228) oltava kansallisen ja alueellisen j(cid:228)tehuoltopolitiikan konkreettisten tavoitteiden toteuttamisstrategian sis(cid:228)lt(cid:228)vien suunnitelmien hyv(cid:228)ksyminen. Ensisijaisesti olisi pyritt(cid:228)v(cid:228) materiaalin hy(cid:246)- dynt(cid:228)miseen energian hy(cid:246)dynt(cid:228)misen sijaan, silloin kun se on ymp(cid:228)rist(cid:246)n kannalta kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228). laittomat kaatopaikat, Saastuneet alueet, kuten vanhat tai ovat merkitt(cid:228)v(cid:228) uhka ymp(cid:228)rist(cid:246)lle ja ihmisen toiminnalle. J(cid:228)senvaltioiden pit(cid:228)isi pyrki(cid:228) ratkaisemaan t(cid:228)m(cid:228) ongelma ottamalla k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n asianmukaisia puhdistustoimenpiteit(cid:228). J(cid:228)teveden k(cid:228)sittely Cagliarissa Sardiniassa osarahoitettavassa mielenkiintoisessa j(cid:228)teveden ker(cid:228)ys- ja k(cid:228)sittelyhankkeessa yhdistet(cid:228)(cid:228)n kolme t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohtaa: kierr(cid:228)tys, suojelu ja ymp(cid:228)rist(cid:246)edut. En- sinn(cid:228)kin k(cid:228)sittelyj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) Cagliarin j(cid:228)tevesi(cid:228) voidaa k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) uudelleen kasteluun kes(cid:228)kuukausina. Vuoden muina kuukausina taasen vesi varastoidaan, fosfaatteja v(cid:228)hent(cid:228)v(cid:228)n jatkok(cid:228)sittelyn j(cid:228)lkeen, olemassa olevaan makean veden s(cid:228)i- li(cid:246)(cid:246)n, josta sit(cid:228) voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kuivien kausien vesipulaan. Kolmanneksi hankkeesta saadaan sen yhdennettyyn luontee- seen liittyv(cid:228)n ymp(cid:228)rist(cid:246)hy(cid:246)dyn lis(cid:228)ksi muita ymp(cid:228)rist(cid:246)etuja, koska j(cid:228)tevett(cid:228) ei en(cid:228)(cid:228) lasketa V(cid:228)limereen. Saastuneiden alueiden hy(cid:246)tyk(cid:228)ytt(cid:246) Viisi uutta l(cid:228)nderi(cid:228) ja It(cid:228)-Berliini ovat olleet huomattavaan saastuneita. Vesi, ilma ja maaper(cid:228) on saastunut pahoin eri- tyisesti siit(cid:228) syyst(cid:228), ett(cid:228) lakis(cid:228)(cid:228)teist(cid:228) suojelua ei ole ollut ja entisess(cid:228) keskusjohtoisessa j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) keskityttiin lyhyen aikav(cid:228)lin taloudellisiin tavoitteisiin. Ymp(cid:228)rist(cid:246)n puhdistus- urakka on valtava. Euroopan unionin rahoitustukea k(cid:228)yte- t(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)st(cid:228) johtuvien rakenteellisten ongelmien ratkaisemi- seen joillakin alueilla, mik(cid:228) parantaa kohteiden laatua sijain- tipaikkoina. Toimenpiteet koskevat usein teollisuus- ja soti- lasalueiden puhdistusta Parchimissa (Mecklenburg-Vorpommern) EAKR:n tuella on puhdistettu ja uudistettu hyl(cid:228)ttyj(cid:228) sotilastukikohtia. Toimenpiteisiin kuu- lui vanhan sotilaslentokent(cid:228)n suuren polttoainevaraston purkaminen sek(cid:228) pohjaveden puhdistaminen ja sen laadun parantaminen purkamisen j(cid:228)lkeen innovatiivista ja kustan- nustehokasta tekniikkaa k(cid:228)ytt(cid:228)en. Tukitoimen avulla v(cid:228)ltet- tiin ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n kohdistuneet uhat ja saatiin luotua edelly- tykset teollisuuspuiston perustamiselle. ja hy(cid:246)dynt(cid:228)mist(cid:228). SAASTUTTAJA MAKSAA -PERIAATTEEN SOVELTAMINEN Saastuttaja maksaa -periaatteen soveltaminen horisontaa- lisesti kaikessa yhteis(cid:246)n politiikassa on vahvistettu selke(cid:228)sti. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) komission ehdotuksiin rakennerahastojen uu- distamisesta ja koheesiorahaston tarkistuksesta sis(cid:228)ltyy s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)ksi(cid:228) saastuttaja maksaa -periaatteen soveltamisesta raken- nerahatojen tukitoimissa. Koska periaatteen soveltamisessa on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) suuria eroja j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228), johdon- mukaisen ja yhten(cid:228)isen yhteis(cid:246)n tason puiteasiakirjan puut- tuessa yhteis(cid:246)n rahoituksen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n saattaa liitty(cid:228) ep(cid:228)tasa- arvoista kohtelua. Komissio aikookin piakkoin esitt(cid:228)(cid:228) n(cid:228)ist(cid:228) erillisen(cid:228) tekni- sen(cid:228) selvityksen(cid:228) puiteasiakirjan saastuttaja maksaa -periaat- teen soveltamista varten. Soveltamiseen liittyy p(cid:228)(cid:228)asiassa tuen osuuksien eritytt(cid:228)minen koheesiorahastosta ja rakenne- rahastoista rahoitettujen erilaisten infrastruktuuritoimien v(cid:228)- lill(cid:228). Periaatetta on sovellettava my(cid:246)s muilla tukialoilla, ku- ten teollisuudessa ja maataloudessa, ja silloin kun on havait- tavissa ymp(cid:228)rist(cid:246)haittoja. Puiteasiakirja rakentuu seuraaville perusajatuksille: (cid:151) tuen osuuksia eriytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) pit(cid:228)isi edist(cid:228)(cid:228) sellaisen j(cid:228)rjes- telm(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottoa, jossa j(cid:228)tteen k(cid:228)sittelyst(cid:228) ja/tai eh- k(cid:228)isevist(cid:228) toimista aiheutuvat kustannukset maksavat ne, jotka tuottavat j(cid:228)tteet, C 267/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 9. 1999 (cid:151) saastuttaja maksaa -periaatteen soveltamisen on oltava yhteensopivaa taloudellisen ja sosiaalisen koheesion ta- voitteiden kanssa, (cid:151) puiteasiakirjaa on kehitett(cid:228)v(cid:228) asteittain ja sen pit(cid:228)isi kos- kea yhteis(cid:246)n rahoituksen piiriin kuuluvia infrastruktuu- rialoja, (cid:151) siin(cid:228) on otettava huomioon maksujen sosiaalinen hyv(cid:228)k- synt(cid:228), (cid:151) siin(cid:228) on otettava huomioon perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ykset luonnovarojen, erityisesti veden ja energian va- rovaisesta ja j(cid:228)rkev(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228). Komissio pit(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s ensisijaisena teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) yhteisen puite- asiakirjan laatimisen jatkamista saastuttaja maksaa- periaa- teen soveltamisesta yleisesti yhteis(cid:246)n politiikkojen toteutta- misessa. E. Tutkimus, tekninen kehitys ja innovaatio: tuotantope- rustan nykyaikaistaminen Vilkas toiminta tutkimuksen ja teknisen kehityksen (TTK) sek(cid:228) innovaation aloilla on t(cid:228)rke(cid:228) osa kipailukykyisimpien alueellis- ten talouksien tuotantoymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228). TTK- ja innovaatiovalmiuk- sien lis(cid:228)(cid:228)miseen integroidusti kaikilla rakennerahastojen toi- minta-aloilla pit(cid:228)isikin kiinnitt(cid:228)(cid:228) entist(cid:228) enemm(cid:228)n huomiota rakenteellista tukea suunniteltaessa. Yleisesti voidaan sanoa, ett(cid:228) alueista tulevat menestym(cid:228)(cid:228)n ne, joilla on innovaatiostra- tegia ja joilla on tarjota yrityksille apua niiden omien varojen ja asiantuntijuuden yhdist(cid:228)misess(cid:228) valtion virastojen varojen ja asiantuntijuuden kanssa, jatko- ja lis(cid:228)koulutusta, yritystukeen keskittyvi(cid:228) organisaatioita ja muita yrityksi(cid:228) uuden tekniikan tehokkaan k(cid:228)yt(cid:246)n varmistamiseksi, tutkimus- ja kehitystoimin- taa sek(cid:228) tuote- ja prosessikehitystoimintaa. TTK- ja innovaatiotoimien tehokkuuden lis(cid:228)(cid:228)minen talouskehi- tyksen kannalta (cid:150) erityisesti v(cid:228)hiten kehittyneill(cid:228) alueilla (cid:150) seu- raavalla suunnittelukaudella edellytt(cid:228)(cid:228) selke(cid:228)sti m(cid:228)(cid:228)riteltyj(cid:228) toi- mintalinjoja kaikilla seuraavilla aloilla: (cid:151) Innovaatioiden lis(cid:228)(cid:228)minen: Kohdennettuja toimia pit(cid:228)isi olla monenlaisia, ja niihin voivat kuulua uudet rahoitus- muodot (esim. p(cid:228)(cid:228)omasijoittaminen) yritysten perustamisen kannustamiseksi, yritysten irtautumiset/oheisyritykset sek(cid:228) innovatiivinen kehitys, erikoistuneet yrityspalvelut, teknolo- giansiirto ja siihen liittyv(cid:228)t palvelut, toimenpiteet yritysten ja yliopistojen/tutkimuslaitosten v(cid:228)listen tuottavien yhteyk- sien kannustamiseksi, kaupalliselta ja yhteis(cid:246)tason etujen kannalta tehokkaampi tietotekniikan k(cid:228)ytt(cid:246) sek(cid:228) toimenpi- teet TTK-toiminnan aloittamisen kannustamiseksi pienyri- tyksiss(cid:228). (cid:151) Verkottuminen ja teollinen yhteisty(cid:246): Teknologiansiirron ja uusien tekniikoiden levitt(cid:228)misen avulla saatava tietovirta on my(cid:246)s t(cid:228)rke(cid:228) tekij(cid:228) alueiden kilpailukyvyn lis(cid:228)(cid:228)misess(cid:228). Rakennerahastoista pit(cid:228)isi tukea pk-yrityksi(cid:228) erityisesti sel- laisten valmiuksien hankkimisessa, joita ne tarvitsevat oman kasvunsa lis(cid:228)(cid:228)miseen ja niiden teollisten ja kaupallisten yri- tysrypp(cid:228)iden ja toimitusketjujen vahvistamiseen, joihin ne kuuluvat. Yhteis(cid:246)n ja TTK:een sek(cid:228) innovaatioon erikoistu- neiden kansainv(cid:228)listen verkkojen yhteisty(cid:246)t(cid:228) pit(cid:228)isi lis(cid:228)t(cid:228) entisest(cid:228)(cid:228)n. (cid:151) Inhimillisten valmiuksien kehitt(cid:228)minen: TTK:n ja inno- vaation alalla on kiinnitett(cid:228)v(cid:228) huomiota elinik(cid:228)iseen oppi- miseen sek(cid:228) tietojen ja valmiuksien jatkuvaan yll(cid:228)pitoon. Pk-yritysten tarpeiden osalta on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n liik- keenjohdon kehitt(cid:228)misohjelmia uuden tekniikan ja siihen liittyvien organisatoristen j(cid:228)rjestelyjen omaksumisen helpot- tamiseksi. K(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien koulutus- ja harjoittelumah- dollisuuksien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) vaikuttaa innovaation tasojen lis(cid:228)(cid:228)- miseen. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) akateemisen loppututkinnon suoritta- neiden, johtajien, tutkijoiden ja insin(cid:246)(cid:246)rien koulutukseen ja liikkuvuuteen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t ohjelmat on asetettava etusijalle. (cid:151) TTK- ja innovaatiotoimien vahvistaminen tehokkaalla politiikalla: Edell(cid:228) mainittujen kolmen toimintalinjan lis(cid:228)ksi on tarpeen kehitt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s politiikan ohjausta. TTK- ja inno- vaatiotuen tehokkuuden ja laadun parantamiseksi voitaisiin ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tulosvastuullisia tukij(cid:228)rjestelmi(cid:228). Aluetason tilastollisia v(cid:228)lineit(cid:228) olisi parannettava. Uusia t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- noj(cid:228)rjestelmi(cid:228), joissa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n pisteytyst(cid:228) ja esikuvia, olisi pohdittava tuen tehostamiseksi j(cid:228)rjestelm(cid:228)llisell(cid:228) tavalla. Verkottuminen tekniikan kehitt(cid:228)mist(cid:228) varten Kahdeksan teknologiakeskuksen verkko Baskimaassa on vuodesta 1992 saanut EAKR:n ja ESR:n tukea v(cid:228)linehankin- toihin ja tutkimushankkeisiin. Toimintaa on kuudella alalla, jotka ovat teollisuustuotanto, tietoliikenne/televiestint(cid:228), ma- teriaalitekniikka, ymp(cid:228)rist(cid:246)/kierr(cid:228)tys, teollinen bioteknolo- gia ja energia. Verkossa toimii vuosittain 1 100 tutkijaa (josta noin viidesosa saa tukea) ja siin(cid:228) toteutetaan 450 tutkimushanketta, jotka ty(cid:246)llist(cid:228)v(cid:228)t niihin liittyviss(cid:228) yrityk- siss(cid:228) noin 1 700 henkil(cid:246)(cid:228). Innovaatioauditointi Alueellisen innovaatiostrategian (Regional Innovation Stra- tegy (cid:150) RIS) osana 350 yrityst(cid:228) suoritti Walesissa (cid:148)innovaa- tioauditoinnin(cid:148) yrityspalvelujen avulla, ja t(cid:228)h(cid:228)n RIS-menet- telyyn osallistui yli 600 organisaatiota. N(cid:228)in l(cid:246)ydettiin l(cid:228)hes 70 uutta hanketta, ja rakennerahastojen teolliseen tavoite 2 -ohjelmaan Etel(cid:228)-Walesissa sis(cid:228)ltyy nyt 56 miljoonan euron m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat vuosina 1997(cid:150)1999 innovaatioon liittyvi(cid:228) hank- keita varten. 22. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 267/9 II. Kilpailukykyisi(cid:228) yrityksi(cid:228) ty(cid:246)paikkojen luomiseen Kilpailukykyisten yritysten luominen tai laajentaminen on py- syvien ty(cid:246)paikkojen syntymisen ja siten alueiden talouskehityk- sen edellytys. Kaikki rakennerahastot toimivat t(cid:228)m(cid:228)n tavoitteen saavuttamiseksi tavoite 1 ja 2-alueilla ja ESR puolestaan koko unionin alueella. Vaikka kaikki ty(cid:246)paikkoja luovat l(cid:228)hteet ovat t(cid:228)rkeit(cid:228), palvelualan (cid:150) joka on synnytt(cid:228)nyt nettom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti eniten ty(cid:246)paikkoja unionissa viime vuosina (cid:150) kasvava merkitys on otettava huomioon yhteis(cid:246)n ohjelmissa. Moniin yrityksille kohdistettuihin tukitoimiin liittyy rahoitus- tuen tai muiden etujen my(cid:246)nt(cid:228)minen kaupallista toimintaa har- joittaville yrityksille. N(cid:228)iss(cid:228) tapauksissa ohjelmaa hallinnoivien viranomaisten on varmistettava, ett(cid:228) my(cid:246)nnetty tuki on yhtei- s(cid:246)n kipailus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaista. A. Yritystuki: pk-yritykset etusijalla Rakennerahastoista tuotantosektorille annettava tuki on keski- tett(cid:228)v(cid:228) erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityk- set) j(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) suuryritystenk(cid:228)(cid:228)n tarpeita huomiotta, sill(cid:228) niill(cid:228) on usein kiinte(cid:228) yhteys pk-yrityksiin. Rahastojen yritystukien osalta toimintalinjat ovat seuraavat: (cid:151) P(cid:228)(cid:228)omatukien osuuden v(cid:228)hent(cid:228)minen: Yrityssektorin ke- hitt(cid:228)minen ja erityisesti pk-yritysten perustamisen ja kehit- t(cid:228)misen kannustaminen edellytt(cid:228)(cid:228) ohjelman hallintoviran- omaisilta monenlaisia toimia. Perinteisesti on painotettu p(cid:228)(cid:228)omatukia erityisesti sis(cid:228)isten investointien lis(cid:228)(cid:228)miseksi. Tulevaisuudessa p(cid:228)(cid:228)omatukien, etenkin rakennerahastoista rahoitettavien, osuuden pit(cid:228)isi olla pienempi. Esimerkkin(cid:228) t(cid:228)st(cid:228) voidaan nykyiselt(cid:228) ohjelmakaudelta mainita Irlanti, jossa EAKR:n tuki sis(cid:228)isten investointien lis(cid:228)(cid:228)miseen lope- tettiin vuonna 1998. Vaihtoehtoisten rahoitusl(cid:228)hteiden kuten takaisinmaksetta- vien ennakoiden, riskip(cid:228)(cid:228)oman ja p(cid:228)(cid:228)omasijoittamisen, lai- nap(cid:228)(cid:228)oman ja jatkuvan luoton sek(cid:228) keskin(cid:228)isten takausj(cid:228)r- jestelyjen (ks. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) tekstikehys uusista rahoitusj(cid:228)rjes- telyist(cid:228)) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) olisi edistett(cid:228)v(cid:228). Yrityksille ja erityisesti pk- tarjottavien tukij(cid:228)rjestelyjen p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyyksi(cid:228) yrityksille olisi kuitenkin v(cid:228)ltett(cid:228)v(cid:228), mik(cid:228) saattaa edellytt(cid:228)(cid:228) j(cid:228)rkiper(cid:228)is- t(cid:228)mist(cid:228) tehokkuuden parantamiseksi. (cid:151) Tuen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon parantaminen: Laadullisiin ja j(cid:228)- restelyihin liittyviin n(cid:228)k(cid:246)kohtiin, erityisesti tuen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n- panoj(cid:228)rjestelmiin ja tuotantoymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n yleisesti, olisi my(cid:246)s kiinnitett(cid:228)v(cid:228) enemm(cid:228)n huomiota. T(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoj(cid:228)r- jestelm(cid:228)n tehokkuuden parantamiseksi etenkin v(cid:228)hiten ke- hittyneill(cid:228) alueilla tai sellaisilla alueilla, joilla ei ole voimak- sasta yritt(cid:228)j(cid:228)perinnett(cid:228), suositellaan noudatettavan seuraavia periaatteita: (cid:151) Koska pk-yritykset ovat luonteeltaan hyvin erilaisia, olisi ensisijaisena tavoitteena pidett(cid:228)v(cid:228) tuen parempaa koh- dentamista kunkin pk-yrityksen luokan tai sektorin eri- tyistarpeilen mukaan. Pk-yrityksille on kehitett(cid:228)v(cid:228) yh- dennettyj(cid:228) ja selv(cid:228)sti tunnistettavia tukipaketteja, joihin kuuluu sellaisia toimenpiteit(cid:228) kuin rahoituksen saannin helpottaminen, yritystukipalvelut ja koulutustoimenpi- teet ja jotka on r(cid:228)(cid:228)t(cid:228)l(cid:246)ity pk-yritysten tarpeisiin niiden eri kehtitysvaiheissa (k(cid:228)ynnistys, kasvu tai siirtym(cid:228)). T(cid:228)m(cid:228) edellytt(cid:228)(cid:228) EAKR:n ja ESR:n toimenpidekokonai- suuksien yhdent(cid:228)mist(cid:228). Tukea olisi kohdistettava my(cid:246)s mikroyrityksille ja erityisryhmille kuten nuorille yritt(cid:228)- jille tai naisyritt(cid:228)jille tai ep(cid:228)suotuisassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluville yritt(cid:228)jille. Yhteis(cid:246)n ohjelmilla pit(cid:228)isi tukea uusia tuotteita ja tuotantomenetelmi(cid:228), mihin voisi kuulua tuki tiettyjen erityissektoreiden pk-yritysten yri- tysrypp(cid:228)iden luomiseen. (cid:151) Tukea pit(cid:228)isi tarpeen mukaan keskitt(cid:228)(cid:228) niille p(cid:228)tevyyden aloille, joilla kyseisen alueen voi realistisesti olettaa saa- vuttavan erityisosaamista ja kaupallista etua. Tietyt sek- torit ovat kuitenkin yleisen merkitt(cid:228)vyytens(cid:228) vuoksi etu- sijalla melkein kaikilla alueilla. N(cid:228)hin kuuluvat ty(cid:246)paik- tietoyhteiskunta ja koja luovan vaikutuksensa vuoksi palvelut yleens(cid:228). Kaupalla on palvelualoilla erityinen asema alueellisella tasolla, sill(cid:228) se tarjoaa myyntiv(cid:228)yl(cid:228)n paikalliselle tuotannolle, esimerkiksi k(cid:228)sity(cid:246)l(cid:228)isille, aut- taa paikallisyhteis(cid:246)jen yhteiskuntarakenteen s(cid:228)ilytt(cid:228)mi- sess(cid:228) ja vaikuttaa yleens(cid:228) merkitt(cid:228)v(cid:228)sti ty(cid:246)llisyyteen. (cid:151) Suurempien ja pienempien yritysten v(cid:228)list(cid:228) riippuvuutta ei voida unohtaa kattavassa tuotantosektorin kehitt(cid:228)- misstrategiassa. Suuryritysten tukemista olisi n(cid:228)in ollen jatkettava, mutta suhteessa niiden alueen taloudelle esi- merkiksi muiden yritysten ja etenkin pk-yritysten kanssa luotujen verkkojen avulla antamaan lis(cid:228)arvoon. Henki- l(cid:246)resurssien kehitt(cid:228)misstrategiat olisi kohdistettava t(cid:228)l- laisten verkkojen tuottavuuden lis(cid:228)(cid:228)miseen. (cid:151) Jos toimen luonteeseen tai kestoon liittyvi(cid:228) sopimuseh- toja ei noudateta, tuensaaja pit(cid:228)isi p(cid:228)(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)isesti vel- voittaa maksamaan tukisumma takaisin kokonaan tai osittain. Yhteis(cid:246)n rahastoja ei yleens(cid:228) pit(cid:228)isi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) tuotannon tai muun toiminnan siirt(cid:228)miseen unionin alueella. C 267/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 9. 1999 (cid:151) Yksityissektorin osallistuminen strategioiden suunnit- teluun: T(cid:228)h(cid:228)nastisen tuen arvioinneista on voitu todeta, ett(cid:228) pk-yrityssektorin kehitt(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vien ohjelmien laatu on parantunut silloin, kun ne on laadittu ja toteutettu laajassa yhteisty(cid:246)kumppanuudessa, johon osallistuu edusta- jia my(cid:246)s yksityisyrityksist(cid:228) ja yrityspalveluja tarjoavista or- ganisaatioista. Yritysten ja yliopistojen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n perus- tuvien tutkimustulosten hy(cid:246)dynt(cid:228)misess(cid:228) pit(cid:228)isi vastaavasti olla laajoja kumppanuuksia (ks. edell(cid:228) I osan E kohta). tavista toimista saadaan irti suurin mahdollinen hy(cid:246)ty tur- vautumalla mahdollisimman pitk(cid:228)lle yksityisiin rahoitusl(cid:228)h- teisiin, erityisesti riskip(cid:228)(cid:228)omaan ja p(cid:228)(cid:228)omasijoittamiseen sek(cid:228) julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin, niin investointeihin k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien varojen lis(cid:228)(cid:228)miseksi kuin sen varmistamiseksi ett(cid:228) yksityissektorin asiantuntijuus voidaan hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) tukij(cid:228)rjestelmien hallinnoinnissa. Investointitukena ja yritysten tukitoimenpitein(cid:228) toteutettavan suoran tuen lis(cid:228)ksi olisi kiinnitett(cid:228)v(cid:228) enemm(cid:228)n huomiota ty(cid:246)- voiman ammattitaitoon yleisesti. Nykyiset ja tulevat pullonkau- lat (ammattitaitoisen ty(cid:246)voiman tarve) alueellisilla ty(cid:246)markki- noilla on tunnistettava selke(cid:228)sti ja irtisanomisten ja ty(cid:246)tt(cid:246)myy- den uhkiin puututtava aikaisessa vaiheessa. N(cid:228)it(cid:228) aiheita k(cid:228)si- tell(cid:228)(cid:228)n enemm(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228)n asiakirjan toisessa osassa. Mikroyritysten tukij(cid:228)rjestelm(cid:228) Portugalissa PPDR-ohjelmassa ((cid:148)aluekehityksen edist(cid:228)minen(cid:148)) on rahoitettu RIME-nimell(cid:228) kutsuttavien mikroyritysten tu- kij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228). Yritysten tavoitteena on edist(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)paikkojen luomista sellaisissa paikallisyhteis(cid:246)iss(cid:228), joissa esiintyy maal- tamuuttoon liittyvi(cid:228) ongelmia ja erityisi(cid:228) kehitt(cid:228)misongel- mia. J(cid:228)rjestelm(cid:228)ll(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n luomaan ja/tai nykyaikaistamaan mikro- ja l(cid:228)hipalvelut, maaseutumatkailu ja ekologia. Suurten ja pienten yritysten v(cid:228)linen yhteisty(cid:246) Belgian tavoite 2-alueeseen kuuluvassa Turnhoutissa toteu- tettavaan Plato-hankkeeseen kuulu johtajien tai (cid:148)suojeluen- keleiden(cid:148) lainaaminen suuryrityksist(cid:228) etenkin uusille pk-yri- tyksille, jotta ne voisivat hy(cid:246)ty(cid:228) kyseisten henkil(cid:246)iden laa- jasta kokemuksesta ja tiedoista. Suurten yhti(cid:246)iden koulute- tut johtajat ovat tarjonneet apuaan eri aloilla markkinoin- nista laajentamisstrategioihin. Hankkeeseen osallistui 265 pk-yrityst(cid:228) kaudella 1996(cid:150)1998. Apua annettiin sek(cid:228) ty(cid:246)- ryhmiss(cid:228) ett(cid:228) ep(cid:228)virallisempien henkil(cid:246)kontaktien avulla. Hanke on ollut niin onnistunut, ett(cid:228) sit(cid:228) on laajennettu useissa muissa maissa, mm. Alankomaissa ja Irlannissa, si- jaitseviin yrityksiin. Se mainittiin (cid:228)skett(cid:228)in yhten(cid:228) ty(cid:246)paik- kojen luomisen kannalta onnistuneimmista hankkeista Eu- roopan komission j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) ty(cid:246)llisyyskilpailussa. UUDET RAHOITUSJ˜RJESTELYT Uusissa rakennerahastoasetuksissa painotetaan tarvetta ke- hitt(cid:228)(cid:228) keinoja, joiden avulla yhteis(cid:246)n talousarviosta rahoitet- Riskip(cid:228)(cid:228)oma ja p(cid:228)(cid:228)omasijoittaminen. J(cid:228)senvaltioita kehote- taan kiinnitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n erityist(cid:228) huomiota seuraaviin seikkoihin: hankesuoritusten seuranta, jotta uusien rahoitusj(cid:228)rjestelyjen vaikutus aluekehitykseen voidaan arvioida tarkemmin; yksi- tyissektorin osallistuminen hankkeiden kest(cid:228)vyyden varmis- tamiseksi; jokap(cid:228)iv(cid:228)isest(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksenteosta vastaa itsen(cid:228)isesti riippumattomista ja p(cid:228)tevist(cid:228) henkil(cid:246)ist(cid:228) koostuva hanke- johto; aluekehitystavoitteisiin sopivat tiukat hankevalintape- rusteet ja rahoitustuen liitt(cid:228)minen pk-yritysten neuvontapal- velujen ja erilaisten rahoituv(cid:228)lineiden tarjoamiseen, jotta n(cid:228)ill(cid:228) olisi k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n joustava ja kest(cid:228)v(cid:228) tuki yrityksen eri kehitysvaiheissa. Tarvittaessa voidaan hakea Euroopan investointirahaston tukea. INVEST-toimenpidekokonaisuudessa (Hainaut) nelj(cid:228) p(cid:228)(cid:228)- omasijoitusrahastoa tarjoaa k(cid:228)ynnistysp(cid:228)(cid:228)omaa tai p(cid:228)(cid:228)oma- tukea uusien toimintojen aloittamiseksi tai toimintojen ke- ja monipuolistamiseksi nykyisiss(cid:228) yrityksiss(cid:228). hitt(cid:228)miseksi N(cid:228)ist(cid:228) rahastoista voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) yrityksille my(cid:246)s varoja teollisen tutkimuksen tai teknisen innovaation tulosten to- teuttamiseksi tarvittaviin investointeihin. Niist(cid:228) voidaan an- taa avustusta my(cid:246)s rajat ylitt(cid:228)viss(cid:228) yhteyksiss(cid:228) esimerkiksi osallistumalla alueiden v(cid:228)lisiin hankkeisiin tai perustamalla useilla alueilla toimivia yrityksi(cid:228). Avustus annetaan p(cid:228)(cid:228)- omaosakkuuksina, lainoina ja vaihtojoukkovelkakirjoina. Tuote mukautetaan aina tapauksen mukaan kunkin yrityk- sen erityistarpeiden t(cid:228)ytt(cid:228)miseksi. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet. Riitt(cid:228)v(cid:228)t tu- lol(cid:228)hteet, joihin liittyy hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) ep(cid:228)varmuustekij(cid:228), ovat suoraan sidoksissa yksityissektorin osallistumiseen. Yksityis- sektori on syyt(cid:228) saada mukaan mahdollisimman aikaisessa vaiheessa, ja etenkin infrastruktuurihankkeissa jo suunnitte- luvaiheessa, hankkeeseen liittyv(cid:228)t riskit on jaettava niille, jotka parhaiten pystyv(cid:228)t ne kantamaan, kuten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimuksissa selke(cid:228)sti mai- nitaan, hankkeeseen v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti liittyv(cid:228)(cid:228) kohdev(cid:228)est(cid:246)(cid:228) on kuultava ja se on saatava mukaan ennen yksityiskohtaisen suunnitelman esitt(cid:228)mist(cid:228), julkiset edut on suojattava riitt(cid:228)- v(cid:228)sti sopimuksella tai lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ll(cid:228), EU:n julkisia hankin- toja ja kilpailua koskevia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) on noudatettava ja EAKR:n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen tarve on sovitettava yhteen kyseisen varainhoito-ohjelman sitoumusten kanssa, sill(cid:228) vastaava jul- kinen/yksityinen meno-osuus maksetaan yleens(cid:228) vasta pal- jon my(cid:246)hemmin. Komissio voi tarvitaessa laatia teknisen asiakirjan siit(cid:228), miten t(cid:228)t(cid:228) rahoitusmuotoa voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228). 22. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 267/11 Hyv(cid:228) esimerkki julkisen ja yksityisen sektorin onnistuneesta kumppanuudesta on Vasco da Gama -sillan rakentaminen Portugalissa. T(cid:228)ss(cid:228) noin 900 miljoonaa euroa maksavassa hankkeessa rakennetaan toinen Tajo-joen ylityskohta Lissa- bonissa, ja ty(cid:246)t aloitettiin build-own-operate and transfer -j(cid:228)rjestelyst(cid:228) (BOOT) tehdyn k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen perus- teella. K(cid:228)ytt(cid:246)oikeus my(cid:246)nnettiin Lusopontelle, joka on por- tugalilaisten, ranskalaisten ja brittil(cid:228)isten rakennusyhti(cid:246)iden yhteisyritys. Sopimusehtojen mukaan Lusoponte rakentaa sillan ja vastaa sen toiminnasta enint(cid:228)(cid:228)n 33 vuoden ajan ennen kuin omistusoikeus siirret(cid:228)(cid:228)n valtiolle. K(cid:228)ytt(cid:246)oikeus- sopimuksen mukaan Lusoponte vastaa my(cid:246)s olemassa ole- van Ponte 25 de Abril -sillan toiminnoista ja huollosta. Hanketta rahoittavat koheesiorahasto, EIP ja osakkeenomis- tajat siten, ett(cid:228) Portugalin valtion osuus maksetaan vanhan sillan k(cid:228)ytt(cid:246)maksuista. B. Yritystukipalvelut: apua yritysten perustamiseen ja ke- hitt(cid:228)miseen Yritystukipalvelujen merkitys kasvun ja yrityssiirtojen synnytt(cid:228)- miseksi erityisesti pk-yrityksiss(cid:228) tunnustetaan yleisesti. N(cid:228)iden palvelujen avulla yritykset voivat kasvattaa kilpailukyky(cid:228)(cid:228)n ja pystyv(cid:228)t tunnistamaan uusia markkinoita. Ne auttavat my(cid:246)s luomaan tasa-arvoisen kilpailutilanteen sis(cid:228)markkinoiden toteu- tumisen kannalta oleellisilla aloilla, kuten julkisissa hankin- noissa, jossa Pk-yritysten rooli on merkitt(cid:228)v(cid:228). Rakennerahasto- jen toimenpidekokonaisuuksiin n(cid:228)iden palvelujen tukemiseksi pit(cid:228)isi kuulua teknologian siirron tukeminen, markkinoinnin ja kansainv(cid:228)istymisen edist(cid:228)minen (suoraa vientitukea lukuun ottamatta), organisaatiota ja johtoa koskevat innovaatiot sek(cid:228) tuki rahoitusv(cid:228)lineiden (esim. k(cid:228)ynnistysp(cid:228)(cid:228)oma ja keskin(cid:228)iset takausj(cid:228)rjestelyt) luomiseen ja kehitt(cid:228)miseen. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) toi- mintalinjojen pit(cid:228)isi olla seuraavanlaisia: (cid:151) Yritysten tarpeiden tunnistaminen: T(cid:228)h(cid:228)n kuuluu kehi- tett(cid:228)vien palvelutyyppien ja niiden elinten tunnistaminen, jotka parhaiten pystyv(cid:228)t vastaamaan yritysten tarpeisiin ja auttamaan niit(cid:228) kehityssuunnitelmien toteuttamisessa. Pk- yrityksiss(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n yleens(cid:228) parempana j(cid:228)rjestely(cid:228), jossa yh- dest(cid:228) virastosta saa tietoa ja neuvoja tukimahdollisuuksista sek(cid:228) erityisvirastojen yhteystiedot. Jotta n(cid:228)m(cid:228) virastot voi- sivat toimia tehokkaasti, niiden on pystytt(cid:228)v(cid:228) tarjoamaan pk-yrityksille kohdennettua ja r(cid:228)(cid:228)t(cid:228)l(cid:246)ity(cid:228) tietoa ja palvelua asianmukaisten neuvojen lis(cid:228)ksi. (cid:151) Yhteisvaikutusten hy(cid:246)dynt(cid:228)minen: Muun muassa palve- lukeskusten, teknologiansiirtokeskusten tiedekeskusten, yli- opistojen ja tutkimuskeskusten toiminnassa (cid:150) jota usein- kaan ei ole koordinoitu (cid:150) on varaa parantaa synergiaa. Yhteisty(cid:246)ll(cid:228) voidaan parantaa niiden tarjoamien palvelujen laatua etenkin tehokkaalla henkil(cid:246)st(cid:246)koulutuksella, parhai- den k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)jen levitt(cid:228)misell(cid:228) (my(cid:246)s Internetiss(cid:228)) ja kannus- tamalla asiakaskeskeisyytt(cid:228). (cid:151) Kansainv(cid:228)lisen yhteisty(cid:246)n lis(cid:228)(cid:228)minen: Tarkoituksena on edist(cid:228)(cid:228) yritysten v(cid:228)list(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) Euroopan laajuisen ja kansainv(cid:228)lisen ulottuvuuden kehitt(cid:228)miseksi, jotta yritykset voivat lujittaa asemaansa Euroopan yhten(cid:228)ismarkkinoilla. (joihin kuuluvat Yrityksille tarjottavien jukisten tukipalvelujen lis(cid:228)ksi yksityiset yrityspalvelut tietokoneisiin, markkinointiin, tehniikkaan, ty(cid:246)nv(cid:228)litykseen liittyvi(cid:228) sek(cid:228) muita ammatillisia ja kaupallisia palveluja) voivat lis(cid:228)t(cid:228) merkitt(cid:228)v(cid:228)sti yritysten kil- paulukyky(cid:228) ja ovat sin(cid:228)ll(cid:228)(cid:228)n merkitt(cid:228)v(cid:228) ty(cid:246)llist(cid:228)j(cid:228) (alan osuu- den arvioidaan olevan 10 % unionin kokonaisty(cid:246)llisyydest(cid:228)). Yrityspalvelut ovat yleens(cid:228) keskittyneet vauraammille ja keskei- semmille alueille, joilla t(cid:228)llaisten palvelujen kysynt(cid:228) on ollut suurinta. Rakennerahasto-ohjelmissa pit(cid:228)isi yritt(cid:228)(cid:228) tunnistaa yrityspalvelujen tasapainoisemman saannin esteet. T(cid:228)h(cid:228)n voi- daan pyrki(cid:228) selvitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) alueiden yrityspalvelutarpeet, kehitt(cid:228)- m(cid:228)ll(cid:228) henkil(cid:246)resursseja tarpeen mukaan ja edist(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tieto- yhteiskuntaa yritysten tukiv(cid:228)lineen(cid:228). K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n tukea yrityksille Autoalan testaus- ja sertifiointikeskus IDIADA Kataloniassa kehitettiin (rakennusty(cid:246)t ja laitteisto) alueella vuodesta 1992 toteutettujen EAKR-ohjelmien avulla. Keskuksessa on testi- radat ja laboratoriot, joissa yritykset voivat testata tuotteiden suorituskyky(cid:228) ja turvallisuutta sek(cid:228) validoida niiden osia ja ajoneuvoja. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) 150 henkil(cid:246)(cid:228) ty(cid:246)llist(cid:228)v(cid:228)(cid:228) keskusta k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) 275 yrityst(cid:228). 150 yritys- ja innovaatiokeskusta: yhdennetty(cid:228) palvelua yri- tyksen perustamiseen Noin 150 yritys- ja innovaatiokeskusta (Business and Inn- voation Centre (cid:150) BIC) tarjoavat onnistuneita innovatiivisten yritysten k(cid:228)ynnist(cid:228)miseen ja kehitt(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vien katta- vien yritystukipalveluj(cid:228)rjestelmien organisaatiomalleja. Julki- sen ja yksityisen sek(cid:228) paikallisen ja alueellisen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n pohjalta toimivat yritys- innovaatiokeskukset toimivat aloil- lansa yritysten tarpeiden ja erikoistuneiden palvelujen v(cid:228)li- sen(cid:228) linkkin(cid:228). Niiden avulla edistet(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s yritysten kan- sainv(cid:228)listymist(cid:228) (markkinointi ja alueiden v(cid:228)linen yhteisty(cid:246)). N(cid:228)iden keskusten laajeneminen kaikille tukialueille ja niiden laajempi k(cid:228)ytt(cid:246) alueohjelmien toteuttamisessa auttaa lis(cid:228)ksi yritysten luomisen ja kehitt(cid:228)misen hyvien k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)jen levit- t(cid:228)mist(cid:228). Yritys- ja innovaatiokeskuksilla on yhteisty(cid:246)sopi- muksia muiden yhteis(cid:246)n verkkojen kuten innovaatiokeskus- ten, euroneuvontakeskusten ja paikallisten Leader-toiminta- ryhmien kanssa. C 267/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 9. 1999 89 alueellista ty(cid:246)llisyyssopimusta Strategiaan ja kumppanuuten perustuva l(cid:228)hestymistapa on omaksuttu useimpien alueellisten ty(cid:246)llisyyssopimusten toi- mintasuunnitelmissa. N(cid:228)it(cid:228) sopimuksia on 89 ja ne kattavat l(cid:228)hes 10 % unionin v(cid:228)est(cid:246)st(cid:228). Esimerkiksi L(cid:228)nsi-Brabantin alueellisen ty(cid:246)llisyyssopimuksen (Clabecqin valimo) pohjalta saatiin aikaiseksi eritt(cid:228)in laajaa kumppanuutta hy(cid:246)dynt(cid:228)v(cid:228) yhdennetty hanke, johon osallistuvat kaikki p(cid:228)(cid:228)toimijat am- mattiyhdistykset mukaan lukien. C. Erityisen kehityskelpoisia aloja: ymp(cid:228)rist(cid:246), matkailu ja kulttuuri, osuus- ja yhteis(cid:246)talous Edell(cid:228) k(cid:228)sitellyiss(cid:228) toimenpidekokonaisuuksissa pyrit(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n erityisesti pk-yritysten kilpailukyky(cid:228) ja siten my(cid:246)s ty(cid:246)l- list(cid:228)v(cid:228)(cid:228) vaikutusta. Nykyisist(cid:228) ohjelmista saadun kokemuksen perusteella tietyill(cid:228) aloilla on erityisen hyv(cid:228)t mahdollisuudet ty(cid:246)paikkojen luomiseen, mutta n(cid:228)it(cid:228) ei ole viel(cid:228) k(cid:228)ytetty t(cid:228)ysi- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti hyv(cid:228)ksi. Ty(cid:246)llist(cid:228)misen suuntaviivoissa kiinnitet(cid:228)(cid:228)n erityist(cid:228) huomiota uusien ty(cid:246)llistymistilaisuuksien hy(cid:246)dynt(cid:228)mi- sen tarpeeseen. Alla esitelt(cid:228)v(cid:228)t kolme, p(cid:228)(cid:228)asiassa palvelusekto- rin toiminta-alaa tarjoavat esimerkkej(cid:228) siit(cid:228), miten ty(cid:246)paikkoja voidaan luoda lis(cid:228)(cid:228). Kilpailukyky(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n parantamisesta Ymp(cid:228)rist(cid:246)n laatu on t(cid:228)rke(cid:228) aluekehityksen ja kilpailukyvyn osatekij(cid:228). Ymp(cid:228)rist(cid:246)n laatuun liittyvien kysymysten ottaminen huomioon tuotantoinvestoinneissa takaa j(cid:228)rkev(cid:228)n luonnonvaro- jen k(cid:228)yt(cid:246)n parantaa taloudellista suorituskyky(cid:228) ja kilpailukyky(cid:228) ty(cid:246)paikkoja samalla s(cid:228)ilytt(cid:228)en ja luoden. Ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n liittyv(cid:228)t tuotteet tai menetelm(cid:228)t jo sin(cid:228)ns(cid:228) uutena ty(cid:246)paikkojen l(cid:228)hteen(cid:228) tarjoavat alueille lis(cid:228)mahdollisuuksia. Erityisiin ymp(cid:228)rist(cid:246)n pa- rantamisen ja teollisuus- ja palvelualan investoinnit yhdist(cid:228)viin toimiin pit(cid:228)isi kuulua seuraavaa: (cid:151) Ehk(cid:228)isev(cid:228) toiminta: Rakennerahastoista liiketoimintaan (erityisesti pk-yrityksille) annettavalla tuella pit(cid:228)isi edist(cid:228)(cid:228) luonteeltaan ennaltaehk(cid:228)isevi(cid:228) investointeja siten, ett(cid:228) t(cid:228)llai- sille investoinneille my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) tuen osuus olisi suurempi. toimintalinjoihin pit(cid:228)isi kuulua luonnonvarojen tehokas ja kest(cid:228)v(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246), j(cid:228)tteen v(cid:228)hent(cid:228)minen ja uudelleenk(cid:228)ytt(cid:246), il- man saastumisen v(cid:228)hent(cid:228)minen sek(cid:228) kest(cid:228)vien tuotteiden politiikan soveltaminen. Rahastoista voitaisiin lis(cid:228)ksi antaa tukea innovatiivisten, ymp(cid:228)rist(cid:246)yst(cid:228)v(cid:228)llisten tuotteiden ja palvelujen kehitt(cid:228)miseen ja markkinointiin. (cid:151) Puhdas teknologia: J(cid:228)senvaltioissa tulisi suosia toimenpi- teit(cid:228), jotka nopeuttavat siirtymist(cid:228) vanhasta, saastuttavasta ja poistumassa olevasta tekniikasta uuteen ja puhtaaseen tekniikkaan. (cid:151) Ymp(cid:228)rist(cid:246)nhoito: Etenkin pk-yrityksille pit(cid:228)isi my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) rahallista tukea sellaisten ymp(cid:228)rist(cid:246)palvelujen kuin ymp(cid:228)ris- t(cid:246)auditointien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) varten. (cid:151) Teollisuusalueet: Mahdollisesti saastuneiden hyl(cid:228)ttyjen teollisuusalueiden kunnostamista olisi suosittava viheraluei- den kunnostamisen sijaan. (cid:151) Koulutus: T(cid:228)m(cid:228) on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n liittyvien n(cid:228)k(cid:246)kohtien edellytt(cid:228)mien taitojen parantamiseksi liikealalla ja uusien ty(cid:246)llistymismahdollisuuksien (tai tuotantosuunnan muutosten) edist(cid:228)miseksi. EU:n kilpailus(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) suhtaudutaan ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n liittyviin valtiontukiin tavallisesti my(cid:246)nteisesti. T(cid:228)llaisten tukitoimenpitei- den valmistelun helpottamiseksi komissio on laatinut ymp(cid:228)ris- t(cid:246)nsuojeluun my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) valtion tukea koskevat yhteis(cid:246)n suuntaviivat. Matkailusta ja kulttuurista hy(cid:246)ty(cid:228) aluekehitykselle (cid:151) Kest(cid:228)v(cid:228) laadukas matkailu: Matkailu on yksi Euroopan ja koko maailman voimakkaimmin kasvavista teollisuudena- loista niin tuotoksen kuin ty(cid:246)paikkojen luomisen kannalta. Useille unionin alueille, maaseutuyhteis(cid:246)ille ja kaupungeille matkailu tarjoaakin merkitt(cid:228)vi(cid:228) taloudellisia etuja. Tasapai- noista ja kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228) matkailun kehitt(cid:228)mist(cid:228) pit(cid:228)isi tukea eri- tyisesti seuraavin keinoin: (cid:151) matkailuun liittyvien infrastruktuurien nykyaikaistami- nen ja niiden tehokkuuden parantaminen; (cid:151) taitojen ja ammattiprofiilien parantaminen matkailijoi- den odotusten ja matkailuteollisuuden tarpeiden t(cid:228)ytt(cid:228)- miseksi; (cid:151) yritysten v(cid:228)listen kumppanuuksien, julkisen ja yksityisen sektorin yhteisty(cid:246)n ja verkottumisen kannustaminen matkailuun liittyvien eri palvelujen yhdent(cid:228)miseksi (cid:148)matkailuketjuun(cid:148). Matkailun kehitt(cid:228)mist(cid:228) on suunniteltava huolellisesti, jotta ja taloudelliset vaikutukset sen ymp(cid:228)rist(cid:246)lliset, sosiaaliset kohdealueen kantokykyyn otettaisiin huomioon. Ymp(cid:228)rist(cid:246)- n(cid:228)k(cid:246)kohtien sek(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n ja kulttuuriperinn(cid:246)n suoje- luun liittyvien seikkojen yhdent(cid:228)minen kehityssuunnitelmiin on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) kest(cid:228)v(cid:228)n ja laadukkaan matkailun kannus- tamiseksi. (cid:151) Kulttuurista taloudellista kasvua: Kulttuuri liittyy l(cid:228)hei- sesti matkailuun, sill(cid:228) alueen kulttuuriperint(cid:246) paitsi luo pai- kallista tai alueellista identiteetti(cid:228) my(cid:246)s houkuttaa matkaili- joita. Kulttuuri tarjoaa n(cid:228)in lis(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)llist(cid:228)mismahdollisuuk- sia, mik(cid:228) on eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) niille yhteis(cid:246)n ep(cid:228)edullisessa asemassa oleville alueille, joilla on paljon kulttuuripotentiaa- 22. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 267/13 lia. Kulttuurin(cid:228)k(cid:246)kohdat tulisikin ottaa huomioon matkai- lun kehitt(cid:228)missuunnitelmissa. Alueiden tai paikallisviran- omaisten tiedonvaihdon avulla voidaan siirt(cid:228)(cid:228) tietoa kult- tuurista sek(cid:228) kulttuurimatkailun kehitt(cid:228)misest(cid:228) ja yhteisist(cid:228) ratkaisuista. Alueen kulttuuriperinn(cid:246)n avulla alueen hou- kuttavuutta ulkopuolisten investoijien kannalta voidaan ylei- sesti lis(cid:228)t(cid:228). olemassa useita sellaisia organisaatioita kuten osuuskuntia, kes- kin(cid:228)isi(cid:228) yhti(cid:246)it(cid:228), yhdistyksi(cid:228) ja s(cid:228)(cid:228)ti(cid:246)it(cid:228) samoin kuin yrityksi(cid:228) ja yksil(cid:246)it(cid:228), jotka tekev(cid:228)t j(cid:228)senhankintoja tai toimivat joidenkin yhteiskuntaryhmien yhtenev(cid:228)isten tarpeiden t(cid:228)ytt(cid:228)miseksi. Jot- kut n(cid:228)ist(cid:228) toimivat kilpailumarkkinoilla (luottolaitokset, keski- n(cid:228)iset vakuutusyhti(cid:246)t jne. ) ja jotkus taas tuottavat l(cid:228)hemp(cid:228)n(cid:228) julkista sektoria olevia palveluja, esim. terveys- ja sosiaalipalve- luja, l(cid:228)hipalveluja, urheilu- ja vapaa-ajantoimintaa. Kulttuurilla on lis(cid:228)ksi yh(cid:228) suurempi meritys yksityisten ta- loudessa sin(cid:228)ll(cid:228)(cid:228)n, mik(cid:228) tarjoaa merkitt(cid:228)v(cid:228)n mahdollisuu- den kasvuun ja ty(cid:246)paikkojen luomiseen. J(cid:228)senvaltioissa oli- sikin hy(cid:246)dynnett(cid:228)v(cid:228) paremmin innovatiivisia ja luovia kult- tuurituotteita (esim. kulttuuriin liittyv(cid:228)t online-palvelut, tie- donv(cid:228)litys ja tietoyhteiskunta tai design) ja otettava n(cid:228)iden alojen toimenpidekokonaisuuksia mukaan alueohjelmiin. Kulttuurialan ammatteihin liittyv(cid:228) joustava koulutus on kulttuurialojen toimivuuden edellytys, ja sen avulla perintei- si(cid:228) toimintoja voidaan s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) tai nykyaikaistaa ja ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n aivan uusia, esimerkiksi tietoyhteiskuntaan liittyvi(cid:228) toimintoja. Matkailu osaksi paikallista elinkeinoel(cid:228)m(cid:228)(cid:228) Matkailuun tarkoitettu rakennerahastojen tuki Piemontessa jotka ovat Mag- kohdistettiin nelj(cid:228)lle strategiselle alueelle, giore-j(cid:228)rvi, Val di Susan hiihtoalue, Torinon kaupunki ja ja joilla on suuret mahdollisuudet Canavesen linnakierros, matkailun kehitt(cid:228)miseen. Matkailun kehitt(cid:228)mishankkeissa sovellettiin integroitua l(cid:228)hestymistapaa rahoittamalla erilai- sia infrastruktuurihankkeita paikalliskohteiden houkuttavuu- den lis(cid:228)(cid:228)miseksi, tukij(cid:228)rjestelyj(cid:228) pienille ja keskisuurille yri- tyksille sek(cid:228) matkailun edist(cid:228)miohjelmia. Lis(cid:228)arvoa saatiin paikallis- ja aluehallinnon toimivasta kumppanuudesta ja toimien keskitt(cid:228)misest(cid:228) rajatulle alueelle saaduista suurem- mista vaikutuksista. Perint(cid:246)kohteen s(cid:228)ilytt(cid:228)minen Lousiosin laaksossa Kreikan Peloponnesoksessa on jo viiden vuosisadan ajan sijainnut useita vuoripurojen vesivoimaa k(cid:228)ytt(cid:228)vi(cid:228) tuotantolaitoksia. Peloponnesoksen toimenpideoh- jelman 1994(cid:150)1999 osana rakennettiin uudelleen joukko tuotantorakennuksia ja niiden laitteisto kunnostettiin. Pai- kalla avattiin vesivoiman k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) esittelev(cid:228) ulkoilmamuseo, joka tarjoaa opetuksellisia matkailuel(cid:228)myksi(cid:228). Museovieraat saavat tietoa vesivoimasta sek(cid:228) ruudin ja nahan tuotannosta. Matkailijat voivat k(cid:228)vell(cid:228) Lousiosin rinteille avatuilla ja huo- lellisesti hoidetuilla poluilla. Hanke on kokonaisuudessaan ollut merkitt(cid:228)v(cid:228)n kehityksen alullepanijana alueella sen hou- kuttamien matkailijoiden ja koulujen ansiosta. Vaikka osuus- ja yhteis(cid:246)talouden muodostavat kokonaisuudet on luotu vastaamaan erityisiin sosiaalisiin tarpeisiin, niiden ta- loudellinen merkitys on my(cid:246)s suuri etenkin ty(cid:246)llisyyden alalla. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) osuus- ja yhteis(cid:246)talouksien osuudeksi Euroopan unionin kokonaisty(cid:246)llisyydest(cid:228) arvioidaan 5 %, ja t(cid:228)m(cid:228)n osuu- den odotetaan selke(cid:228)sti kasvavan. Kansallisista tukij(cid:228)rjestelmist(cid:228) sek(cid:228) yhteis(cid:246)n pilottihankkeista ja joidenkin alueellisten ty(cid:246)llisyyssopimusten toimintasuunnitel- mista saatujen kokemusten perustella toimintalinjojen t(cid:228)ll(cid:228) alalla pit(cid:228)isi olla seuraavanlaisia: (cid:151) Aktiivinen tuki palvelujen luomiseksi ja kehitt(cid:228)miseksi: T(cid:228)h(cid:228)n liittyy ensinn(cid:228)kin uusien lupaavien toiminta-alojen kartoittaminen ja toiseksi asianmukaisten tukipalvelujen, niin tiedotuksen ja neuvonnan kuin taloudellisen ja teknisen avun, tarjoaminen potentiaalisille ja nykyisille palvelujen tarjoajille. (cid:151) Organisaatio ja kest(cid:228)vyys: Etenkin vasta aktiivista toimin- tarvitsevat tansa aloittavien henkil(cid:246)iden palveluyritykset k(cid:228)ynnist(cid:228)misen j(cid:228)lkeen yleens(cid:228) jatkuvaa tukea jonkin aikaa erityisesti johtamisen ja koulutuksen aloilla. Lopullisena ta- voitteena pit(cid:228)isi kuitenkin yleens(cid:228) olla palveluyrityksen toi- miminen kest(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) pohjalla. t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) olla asteittain v(cid:228)henev(cid:228)(cid:228) kyseisen palvelun erityistar- peet huomioon ottaen. Julkisen tuen pit(cid:228)isi Osuus- ja yhteis(cid:246)talous: uusia ty(cid:246)paikkoja luovia palveluja Kaikki taloudelliseen toimintaan osallistuvia ei aina voi selke(cid:228)sti luokitella joka julkiseen tai yksityiseen sektoriin kuuluviksi. On J(cid:228)senvaltioiden nuorten ty(cid:246)llist(cid:228)miseksi, sosiaalisen syrj(cid:228)ytymi- sen torjumiseksi ja paikallispalvelujen kehitt(cid:228)miseksi tekemien aloitteiden avulla osuus- ja yhteis(cid:246)talouden alalla toimivista organisaatioista ja yrityksist(cid:228) on tullut alue- ja paikallisviran- omaisten merkitt(cid:228)vi(cid:228) uusia yhteisty(cid:246)kumppaneita. Rakennera- hastoista annettavan tuen yleistavoitteena pit(cid:228)isi olla t(cid:228)m(cid:228)n kumppanuuden vahvistaminen ja lis(cid:228)(cid:228)minen. C 267/14 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 9. 1999 Innovatiivista lastenhoitoa Alunperin nuorten lasten vanhemmille tarkoitettu hanke er(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) Belfastin k(cid:246)yh(cid:228)ll(cid:228) alueella on poikinut EAKR:n tuen j(cid:228)lkeen jatkuvan kaupallisen lastenhoitohankkeen. Pai- kallisen kehitt(cid:228)misryhm(cid:228)n tavoitteena on katkaista k(cid:246)yhyy- den keh(cid:228) rohkaisemalla vanhempia, p(cid:228)(cid:228)asiassa (cid:228)itej(cid:228), tu- omaan lapsensa paikallisiin leikkikeskuksiin. N(cid:228)iss(cid:228) keskuk- sissa (cid:228)idit voivat kanssasisartensa avustuksella t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) jotta he voisivat auttaa lapsiaan. Jotkut jat- koulutustaan, kavat lastenhoitoalalla. EAKR:sta on my(cid:246)nnetty rahoitusta kahden monitoimiraken- nuksen rakentamiseen. Toinen niist(cid:228) on l(cid:228)hell(cid:228) kaupungin kauppakeskusta, ja sinne on tarkoitus sijoittaa kaupallinen lastenhoitokeskus, jonka tuotoilla taasen py(cid:246)ritet(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)toi- mintaa toisessa rakennuksessa, jonne maksukykyiset keski- luokkaiset vanhemmat eiv(cid:228)t sen sijainnin vuoksi toisi lapsi- jotkut aan hoitoon. Kun rakennusty(cid:246)t saadaan valmiiksi, (cid:228)ideist(cid:228) saavat lastenhoitoalan koulutuksensa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen ja voivat aloittaa ty(cid:246)t keskuksessa. kouluttautumista esimerkiksi TOINEN OSA: EUROOPAN TY(cid:214)LLISYYSSTRATEGIA AVAIN- ASEMASSA YHTEIS(cid:214)SS˜ Euroopan sosiaalirahasto on EU:n t(cid:228)rkein rahoitusv(cid:228)line henki- l(cid:246)resurssien kehitt(cid:228)misess(cid:228) koko unionin alueella ja rakennera- hastojen kaikkien ensisijaisten tavoitteiden yhteydess(cid:228). Sill(cid:228) on kaksi teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228). Ensinn(cid:228)kin sen tavoitteena on lis(cid:228)t(cid:228) ty(cid:246)llistymis- mahdollisuuksia sis(cid:228)markkinoilla ja t(cid:228)m(cid:228)n ansiosta edist(cid:228)(cid:228) elin- tason parantumista. Toiseksi sen teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) yhten(cid:228) rakennera- hastoista on taloudellisen ja sosiaalisen koheesion parantamisen tukeminen yleisesti. J(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) lueteltuja toimintalinjoja sovel- letaan EU:n koko alueella, vaikka joissakin alueellisissa ohjel- missa taikka tavoitteen 3 alueellisella tasolla toteutettavan oh- jelmaty(cid:246)n tai t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon yhteydess(cid:228) on otettava huomi- oon my(cid:246)s paikallisia erityispiirteit(cid:228). Lis(cid:228)ksi on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) varmis- taa, ett(cid:228) ESR:n tuki ja muilla kuin tavoite 1 ja 2-alueilla rahoi- tettavat maaseudun kehitt(cid:228)mistoimet ovat toisiaan t(cid:228)ydent(cid:228)vi(cid:228) ja yhteisvaikutteisia. Komissio on ehdottanut, ett(cid:228) rakennerahastojen tavoitteella 3, jolla tuetaan koulutusj(cid:228)rjestelmien ja ty(cid:246)llisyyden mukautta- mista ja nykyaikaistamista, tulisi olla seuraavat teht(cid:228)v(cid:228)t: (cid:151) toiseksi sen tulisi toimia ohjelmaty(cid:246)n ja rahoituksen v(cid:228)li- neen(cid:228), jonka avulla Euroopan sosiaalirahasto tarjoaa talou- dellista ja horisontaalista tukea tietyll(cid:228) maantieteellisell(cid:228) alu- eella (koko j(cid:228)senvaltiossa muilla kuin tavoite 1 -alueilla) toteutettaville ty(cid:246)llisyytt(cid:228) koskeville kansallisille toiminta- suunnitelmille. T(cid:228)m(cid:228)n alan toimia kehitet(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s henkil(cid:246)resursseja koskevan yhteis(cid:246)aloitteen osana. I. Tavoite 3: Viitekehys henkil(cid:246)resurssien kehitt(cid:228)misess(cid:228) useampien ja parempien ty(cid:246)paikkojen luomiseksi Koska ESR:n teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on tukea ty(cid:246)llisyytt(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)vien toimien toteuttamista, se on EU:n t(cid:228)rkein rahoitusv(cid:228)line, jolla j(cid:228)senval- tioita autetaan kehitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ja panemaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n Euroopan ty(cid:246)llisyysstrategiaan kuuluvia ty(cid:246)llisyytt(cid:228) koskevia suuntavii- voja. Mainittu strategia tarjoaa kehyksen: (cid:151) jonka mukaisesti j(cid:228)senvaltioiden ty(cid:246)llisyyspolitiikkoihin kuuluvat toimintalinjat siirret(cid:228)(cid:228)n kansallisiin toimintasuun- nitelmiin, (cid:151) joka ohjaa n(cid:228)iden toimintalinjojen (mukaan lukien tavoit- teen 3 mukaisesti tuettavat toimintalinjat) toteuttamiseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) toimia ja (cid:151) jota tulisi soveltaa ty(cid:246)llisyyteen liittyviin toimiin koko Eu- roopan unionissa ja kaikissa j(cid:228)senvaltioissa. Kansallisiin toimintasuunnitelmiin siirretyn ty(cid:246)llisyysstrategien ja ESR:sta tuettujen henkil(cid:246)resurssien kehitystavoitteiden olisi ehdottomasti oltava johdonmukaisia. Wienin huippukokouksen p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228) suositettiinkin, ett(cid:228) ESR:n uudistuksessa olisi pyrit- t(cid:228)v(cid:228) parantamaan ty(cid:246)llisyysstrategian tukea. Kansalliset toimin- tasuunnitelmat liitt(cid:228)v(cid:228)t kansallisen ty(cid:246)llisyysstrategian ja kansal- liset politiikan v(cid:228)lineet Euroopan tasolla toteutettaviin kohee- siota ja ty(cid:246)llisyytt(cid:228) koskeviin tavoitteisiin. Ehdotettuun henkil(cid:246)resursseja koskevaan kokonaisstrategiaan kuuluu kolme erityisen t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) yleislinjaa: (cid:151) ensinn(cid:228)kin sen tulisi toimia poliittisena viitekehyksen(cid:228) kai- kille henkil(cid:246)resurssien kehitt(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)ville toimille jon- kin valtion koko alueella riippumatta siit(cid:228), kuuluvatko alu- eet tavoitealueisiin. T(cid:228)t(cid:228) kehyst(cid:228) noudattaen j(cid:228)senvaltio eh- dottaa mill(cid:228) tavoin rakennerahastot (p(cid:228)(cid:228)asiassa, muttei yk- sinomaan ESR) voisivat edist(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)llisyyden kasvua sek(cid:228) taloudellista ja sosiaalista koheesiota; (cid:151) on olennaista saattaa miesten ja naisten tasavertaiset mah- dollisuudet osaksi kaikkea asiaan liittyv(cid:228)(cid:228) toimintaa, (cid:151) tietoyhteiskunnasta on pyritt(cid:228)v(cid:228) saamaan ty(cid:246)llisyyshy(cid:246)ty yhteiskunnalle kokonaisuudessaan ja 22. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 267/15 (cid:151) Euroopan sosiaalirahaston osuutta paikallisen kehitt(cid:228)misen edist(cid:228)misess(cid:228) (esimerkiksi alueellisten ty(cid:246)llisyyssopimusten avulla) on lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) l(cid:228)hestymistapaa noudattaen olisi mahdollista t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) ja tehostaa kansallisten toimintasuun- nitelmien osana toteutettavia toimia asianmukaisella alueel- lisella tasolla. T(cid:228)h(cid:228)n toiminta-alaan kuuluvien toimenpiteiden yhteydess(cid:228) ESR:n tukea voitaisiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) innovatiivisemmin kuin perintei- sesti on tehty. Toimenpiteisiin voisi kuulua erilaisia palveluja, kuten valmentavaa koulutusta, ohjausta, ty(cid:246)llisyyst(cid:246)it(cid:228), apua ty(cid:246)paikkojen hakemisessa ja ty(cid:246)llisyystukia, jotka yhdistett(cid:228)isiin toisiinsa joustavalla ja monipuolisella tavalla. N(cid:228)it(cid:228) periaatteita noudattaen ESR-asetuksessa luetellut viisi toi- minta-alaa kattavat alueet, joilla j(cid:228)senvaltioiden tulisi toteuttaa toimia, jotka tukevat ty(cid:246)llisyytt(cid:228) koskevien suuntaviivojen nel- j(cid:228)(cid:228) pilaria. Olisi my(cid:246)s huomattava, ett(cid:228) yrityksiss(cid:228) toteutettavia koulutusta ja ty(cid:246)llisyytt(cid:228) edist(cid:228)vi(cid:228) toimia voidaan pit(cid:228)(cid:228) valtiontukena, ja niiden on oltava kilpailus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisia. A. Aktiivinen ty(cid:246)markkinapolitiikka ty(cid:246)llisyyden lis(cid:228)(cid:228)- miseksi T(cid:228)ll(cid:228) toiminta-alalla j(cid:228)senvaltioiden on osoitettava, kuinka ne pystyv(cid:228)t kehitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n konkreettisia ehdotuksia toteutettavista toimista ty(cid:246)llisyytt(cid:228) koskevissa suuntaviivoissa esitettyjen aktii- visten ja ennalta ehk(cid:228)isevien strategioiden perusteella. Aktiivisuuden lis(cid:228)(cid:228)minen ja ennaltaehk(cid:228)isy perustuvat henkil(cid:246)- kohtaisten ominaisuuksien mukaan (cid:148)r(cid:228)(cid:228)t(cid:228)l(cid:246)ityyn(cid:148) tukeen. T(cid:228)l- lainen kohdentaminen edellytt(cid:228)(cid:228) riskiryhmien tunnistamista mahdollisimman aikaisessa vaiheessa ja monien erilaisten toi- menpiteiden yhdist(cid:228)mist(cid:228). Toimenpidekokonaisuuteen voivat kuulua esimerkiksi haastattelut l(cid:228)ht(cid:246)tilanteen kartoittamiseksi, henkil(cid:246)kohtaisen toimintasuunnitelman mukaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ytyv(cid:228) koulutus, ammatinvalinnanohjaus ja apu ty(cid:246)paikan hakemisessa sek(cid:228) ty(cid:246)harjoittelu. Ty(cid:246)tt(cid:246)mille on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) tarjota koulutusta tai muuta aktiiviseen ty(cid:246)llist(cid:228)vyyteen liittyv(cid:228)(cid:228) tukea ennen ty(cid:246)tt(cid:246)myyden pitkitty- mist(cid:228). Nuorten ty(cid:246)llistett(cid:228)vyyden edist(cid:228)minen on ratkaisevassa asemassa nuorten ty(cid:246)tt(cid:246)myytt(cid:228) torjuttaessa. N(cid:228)in ollen on t(cid:228)r- ke(cid:228)(cid:228) parantaa nuorten kyky(cid:228) vastata teknisiin ja taloudellisiin muutoksiin ja tarjota heille ty(cid:246)markkinoita vastaavat valmiudet tarvittaessa toteuttamalla tai kehitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) oppisopimuskoulu- tusta. Alueellisilla ja paikallisilla ty(cid:246)llisyyspalveluilla on keskeinen asema ammattitaitoon liittyvien pullonkaulojen ja syrj(cid:228)ytymisen ehk(cid:228)isemisess(cid:228) sek(cid:228) rakenteellisiin muutoksiin sopeutumisen edist(cid:228)misess(cid:228). Ne olisikin asetettava etusijalle arvioitaessa nuor- ten valmiuksia ja ammattitaidon tasoa sek(cid:228) ansioty(cid:246)ss(cid:228) olevien koulutustarpeita ja ty(cid:246)tt(cid:246)mien uudelleenkoulutustarpeita. T(cid:228)m(cid:228) on syyt(cid:228) ottaa huomioon kehitett(cid:228)ess(cid:228) erityisi(cid:228) ja yksil(cid:246)llisi(cid:228) tarpeita vastaavaa koulutusta ja integroitumismahdollisuuksia samoin kuin suunniteltaessa paikallisten ja alueellisten yritysten tarpeita vastaavaa jatkokoulutusta. Ty(cid:246)llisyyspalvelut ovatkin erityisen t(cid:228)rke(cid:228)ss(cid:228) asemassa rakenteellista murroskautta l(cid:228)pi- k(cid:228)yvill(cid:228) alueilla. B. Kaikille avoin yhteiskunta Euroopan ty(cid:246)llisyysstrategiassa j(cid:228)senvaltioiden tavoitteeksi on vahvistettu kaikille avoimien ty(cid:246)markkinoiden kehitt(cid:228)minen. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) erityist(cid:228) huomiota olisi kiinnitett(cid:228)v(cid:228) vammais- ten, etnisten v(cid:228)hemmist(cid:246)jen ja muiden ty(cid:246)markkinoilla ep(cid:228)- edullisessa asemassa olevien ryhmien tai henkil(cid:246)iden tarpeisiin sek(cid:228) asianmukaisen ennalta ehk(cid:228)isev(cid:228)n ja aktiivisen politiikan kehitt(cid:228)miseen n(cid:228)iden ryhmien ty(cid:246)markkinoille siirtymisen hel- pottamiseksi. Ty(cid:246)tt(cid:246)myyden v(cid:228)hent(cid:228)minen ja t(cid:228)llaisten ryhmien siirtymisen (paluun) parantaminen ei ole ty(cid:246)markkinoille yleens(cid:228) kuitenkaan mahdollista, jollei puututa my(cid:246)s muihin syrj(cid:228)ytymisen muotoihin. Syrj(cid:228)ytymisen takana on usein monia eri syit(cid:228), joten ainoastaan yhten(cid:228)istetty(cid:228) ja monipuolista inter- graatiostrategiaa noudattaen p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n tehokkaisiin tuloksiin. On t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) tukeutua t(cid:228)ll(cid:228) alalla toimivien kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)jen tukeen, sill(cid:228) n(cid:228)in voidaan p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) l(cid:228)hemm(cid:228)ksi kyseisten ryhmien todellisia tarpeita kuin lakis(cid:228)(cid:228)teisten viranomaisten toiminnalla. Samalla tavoin paikallisia ryhmi(cid:228) ja niiden hankkeita tukemalla voidaan p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) tehokkaasti kosketuksiin niiden kanssa, jotka ovat vaarassa syrj(cid:228)yty(cid:228) tai jotka ovat jo syrj(cid:228)ytyneet. Komission esityksess(cid:228) ESR-asetukseksi korostetaan asianmukaisesti syrj(cid:228)y- tymisen tehokasta torjuntaa sen perimm(cid:228)isist(cid:228) syist(cid:228) riippu- matta. Sosiaalista osallisuutta edist(cid:228)vist(cid:228) hankkeista hyvi(cid:228) toiminta- malleja saa joka Integrar-alaohjelmasta, Portugalissa kaudella 1994(cid:150)1999 ESR:n tukea 279 miljoonaa euroa, tuetaan mo- nialaisia hankkeita, joiden tavoitteena on heikoimmassa ase- massa olevien yhteis(cid:246)jen ja ryhmien taloudellisen ja sosiaa- lisen aseman kehitt(cid:228)minen. T(cid:228)m(cid:228) tapahtuu osana sosiaalista jonka hallitus syrj(cid:228)ytymist(cid:228) koskevaa kansallista strategiaa, on asettanut etusijalle, ja Integrar-ohjelmasta rahoitetaan koulutusta ja ammatillista suuntautumista koskevia aktiivisia toimenpiteit(cid:228), joiden kohderyhm(cid:228)n(cid:228) ovat pitk(cid:228)aikaisty(cid:246)tt(cid:246)- m(cid:228)t, joiden v(cid:228)himm(cid:228)istoimeentulosta vastaa valtio. Integra- rin tavoitteena on tukea toimia, joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n poistamaan syj(cid:228)ytymiseen johtavia tekij(cid:246)it(cid:228) sek(cid:228) edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ty(cid:246)markki- noille p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228), ammatillista koulutusta koskevia ohjelmia ja yhteiskuntaan sopeuttamiseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) toimia, joiden koh- teena ovat heikoimmassa asemassa olevat yhteis(cid:246)t ja yhteis- kuntaryhm(cid:228)t. Kattavan l(cid:228)hestymistavan mukaisesti alaohjelman t(cid:228)rkeim- piin toimintalinjoihin kuuluu erityisten toimien toteuttami- jolla on usein nen tietojen levitt(cid:228)miseksi kohdev(cid:228)est(cid:246)lle, suuria vaikeuksia tiedonsaannissa, yhteiskuntaan sopeutumi- sen helpottamiseksi ja/tai syrj(cid:228)ytymisen ehk(cid:228)isemiseksi sek(cid:228) ammattiauttajien kouluttaminen, jotta n(cid:228)m(cid:228) voisivat toimia kent(cid:228)ll(cid:228) heikoimmassa asemassa olevien ryhmien tukena ja C 267/16 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 9. 1999 keskitty(cid:228) n(cid:228)iden erityisongelmien ratkaisemiseen. Innovatii- vista ohjelmassa on: a) perinteisten koulutusta ja ty(cid:246)llisyytt(cid:228) koskevien toimen- piteiden mukauttaminen sellaisten ihmisten perustarpeita jotka eiv(cid:228)t pysty osallistumaan perinteisiin vastaaviksi, toimiin (esimerkiksi heikoimmassa asemassa oleville ryh- mille suunnatut asumista, yleissivist(cid:228)v(cid:228)(cid:228) koulutusta ja terveydenhuoltoa koskevat tukitoimet, erityiset koulutus- ohjelmat vammaisille), jotta voitaisiin lis(cid:228)t(cid:228) n(cid:228)iden ryh- mien osallistumista perinteisiin ty(cid:246)markkinatukitoimiin ja parantaa heid(cid:228)n onnistumismahdollisuuksiaan, b) yhteis(cid:246)jen kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskeva metodologia, joka perus- tuu ongelmien ja niiden sosiaalisen laajuuden huomioon ottamiseen alueellisella tasolla. C. Ty(cid:246)llistett(cid:228)vyyden, taitojen ja liikkuvuuden lis(cid:228)(cid:228)minen elinik(cid:228)isen oppimisen avulla T(cid:228)h(cid:228)n toiminta-alaan kuuluvat strategiat, joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n laajen- tamaan p(cid:228)tev(cid:246)itymismahdollisuuksia, tukemaan koulutusmah- dollisuuksien monipuolistamista ja tehostamista sek(cid:228) par- antamaan koulutuksen ja koulutusj(cid:228)rjestelmien laatua. Ammattitaitoisen ja mukautumiskykyisen ty(cid:246)voiman kehitt(cid:228)mi- seksi olisi parannettava mahdollisuuksia elinik(cid:228)iseen oppimi- seen erityisesti viestinn(cid:228)n ja tietotekniikan aloilla. T(cid:228)ss(cid:228) yhtey- dess(cid:228) olisi kehitett(cid:228)v(cid:228) kansallisesti hyv(cid:228)ksyttyj(cid:228) tutkintotodis- tuksia, jotka tekev(cid:228)t opintojen jatkamisen joustavammaksi. Yleissivist(cid:228)v(cid:228)n ja ammatillisen koulutuksen laatu vaikuttaa olennaisesti nuorten ty(cid:246)markkinoille p(cid:228)(cid:228)syyn. Koulutusj(cid:228)rjestel- mi(cid:228) parannettaessa olisi otettava huomioon nuorten kyky mu- kautua ja siirty(cid:228) ty(cid:246)markkinoille. Koulutusj(cid:228)rjestelmien olisi pystytt(cid:228)v(cid:228) tarjoamaan jokaiselle v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n tarvittavat perustai- dot (erityisesti luku, ja kirjoitustaito sek(cid:228) laskutaito). Erityist(cid:228) huomiota olisi kiinnitett(cid:228)v(cid:228) nuoriin, joilla on oppimisvaikeuk- sia. Taitotason parantamista peruskoulutuksen ja ammatillisen koulutuksen avulla voidaan tukea, jos se liittyy selke(cid:228)sti ty(cid:246)- markkinoiden toiminnan ja/tai henkil(cid:246)n ty(cid:246)llistett(cid:228)vyyden pa- ranemiseen. Kehityksess(cid:228) j(cid:228)lkeen j(cid:228)(cid:228)neill(cid:228) alueilla koulutusj(cid:228)rjestelmien edel- lytysten ja tehokkuuden kokonaisvaltainen parantaminen on t(cid:228)rke(cid:228) osa niiden kilpailukyvyn tehostamista. S(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)lliset inves- toinnit t(cid:228)ll(cid:228) alalla ovat tuottaneet ajan mittaan erinomaisia tu- loksia. D. Mukaustumiskyvyn ja yritt(cid:228)jyyden kehitt(cid:228)minen T(cid:228)ll(cid:228) toiminta-alalla j(cid:228)senvaltioiden tulisi osoittaa, kuinka ne voivat yhteistoimin ty(cid:246)markkinaosapuolten kanssa pyrki(cid:228) nyky- aikaistamaan ty(cid:246)n organisointia ja ty(cid:246)muotoja ja parantaa ty(cid:246)- voiman mahdollisuuksia mukautua taloudellisiin muutoksiin. Ty(cid:246)llisyysmahdollisuuksien lis(cid:228)(cid:228)misen ja parantamisen vuoksi on my(cid:246)s t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) tukea yritt(cid:228)jyytt(cid:228) ja koulutustarjonnan laajen- tamista. ESR:sta annettavalla tuella olisi erityisesti autettava ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) mukautumaan uuden tekniikan ja uusien markkinaedellytysten mukanaan tuomiin muutoksiin. T(cid:228)m(cid:228) koskee varsinkin ty(cid:246)tt(cid:246)- myysuhan alla el(cid:228)vi(cid:228) ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228). Erityisen t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) alalla on ty(cid:246)markkinoiden tarpeiden ennakointi sek(cid:228) koulutuksen ja neuvonnan j(cid:228)rjest(cid:228)minen pk-yritysten ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille. N(cid:228)m(cid:228) toi- met edellytt(cid:228)v(cid:228)t kumppanuuden tehostamista ja ty(cid:246)markkinao- sapuolten mukanaoloa ja yhteisty(cid:246)t(cid:228) samoin kuin eri ammatti- ryhmien v(cid:228)lisen ty(cid:246)aikajaon uudistamista ja ty(cid:246)- ja perhe-el(cid:228)- m(cid:228)n yhteensovittamista uudella tavalla. Integroitumiseen, ammatilliseen (perus- tai jatko)koulutukseen sek(cid:228) taloudellisen kehityksen ja uudistamisen vuoksi tarvitta- vaan uudelleenkoulutukseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t toimet ja toimenpiteet on yhdistett(cid:228)v(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) koskee sek(cid:228) yritysten tukemista (esimer- kiksi innovaatio) ett(cid:228) tutkimuksen ja teknologisen kehitt(cid:228)misen perusedellytyksi(cid:228) (esimerkiksi alueellisten innovaatiota ja tek- nist(cid:228) kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskevien strategioiden kehitt(cid:228)minen). T(cid:228)l- laista ennakoivaa ja aktiivista l(cid:228)hestymistapaa tarvitaan erityi- sesti rakenteellista muutoskautta el(cid:228)vill(cid:228) alueilla. Yritt(cid:228)jyyden ja ty(cid:246)paikkojen luomisen lis(cid:228)(cid:228)miseksi olisi toteu- tettava toimenpidekokonaisuuksia, joihin kuuluu sek(cid:228) kysyn- t(cid:228)(cid:228)n (esimerkiksi taloudellisen tai muunlaisen tuen tarjoaminen henkil(cid:246)ille, jotka haluavat ryhty(cid:228) itsen(cid:228)isiksi ammatinharjoitta- jiksi tai perustaa oman yrityksen) ett(cid:228) tarjontaan (esimerkiksi kohdennetut viestint(cid:228)-, koulutus- ja neuvontatoimet) vaikuttavia toimia. T(cid:228)rkeit(cid:228) ovat my(cid:246)s yritt(cid:228)jyyskoulutus ja yritt(cid:228)jille tar- koitetut tukipalvelut. Yritt(cid:228)jyytt(cid:228) (itsen(cid:228)inen ammatinharjoittaminen mukaan lukien) voitaisiin my(cid:246)s tukea, ja j(cid:228)senvaltioiden olisi toteutettava toi- menpiteit(cid:228), jotta ty(cid:246)paikkojen luomisen synnytt(cid:228)mi(cid:228) mahdolli- suuksia voitaisiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)ysin hy(cid:246)dyksi paikallisella tasolla, osuus- ja yhteis(cid:246)talouden alalla, ymp(cid:228)rist(cid:246)teknologian alalla, maaseutualueilla ja markkinoilla tarvittavilla uusilla toiminta- alueilla. Kumppanuus ja ennakointi Ruotsin tavoitteessa 4 Kaudella 1994(cid:150)1999 tavoitteessa 4 on pyritty helpottamaan ty(cid:246)voiman mukautumista teollisiin muutoksiin. Ratkaiseva tekij(cid:228) tavoitteen 4 menestyksekk(cid:228)(cid:228)lle toteuttamiselle Ruot- sissa on johdon ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden aktiivinen yhteisty(cid:246) hank- keiden suunnittelussa ja t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa. Kumppanuus- periaatteen mukaisesti molemmat osapuolet tunnustavat muutoksen mukanaan tuomat edut. Tavoitteen 4 avulla on onnistuttu toteuttamaan ty(cid:246)markkinaosapuolten ja viran- jota ei aikaisemmin ollut ole- omaisten kiinte(cid:228) yhteisty(cid:246), 22. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 267/17 massa. Noin 80 prosenttia toimintaan osallistuvista yrityk- sist(cid:228) ei saanut ennen t(cid:228)t(cid:228) mink(cid:228)(cid:228)nlaista julkista tukea tai neuvontaa. Toiminnan olisi noudatettava Euroopan ty(cid:246)llisyysstrategian p(cid:228)(cid:228)- tavoitteita ja t(cid:228)ydennett(cid:228)v(cid:228) ty(cid:246)voiman ty(cid:246)llistett(cid:228)vyyteen t(cid:228)h- t(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) yleisi(cid:228) toimia. Ruotsin tavoite 4 -ohjelman talousarvio on 173 miljoonaa euroa; siit(cid:228) tuetaan p(cid:228)(cid:228)asiassa alle 50 henkil(cid:246)(cid:228) ty(cid:246)llist(cid:228)viss(cid:228) pk-yrityksiss(cid:228) toteutettavia innovatiivisia toimenpiteit(cid:228), jotka pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n kahdessa vaiheessa. Aluksi laaditaan yrityskohtainen toimintasuunnitelma, jonka perusteella to- teutetaan koulutustoimia avainasemassa olevien ty(cid:246)ntekij(cid:246)i- den/johtajien kouluttamiseksi uusiin teht(cid:228)viin sek(cid:228) yhti(cid:246)n muun henkil(cid:246)st(cid:246)n ja ty(cid:246)tt(cid:246)myysuhan alla olevien henkil(cid:246)i- den ammattip(cid:228)tevyyden parantamiseksi. Useat tutkimukset ovat osoittaneet, ett(cid:228) 80 prosenttia ty(cid:246)ntekij(cid:246)ist(cid:228) on osallis- tilanteen yhteiseen analysointiin. Toinen menestyk- tunut seen vaikuttava tekij(cid:228) on se, ett(cid:228) ty(cid:246)suunnitelma on yrityk- sen itsens(cid:228) laatima ja perustuu sen omiin tarpeisiin. Ruotsin reseptin mukaan yksil(cid:246)iden vaikutusmahdollisuuksien lis(cid:228)(cid:228)- minen parantaa heid(cid:228)n mukautumiskyky(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s toisessa vaiheessa toteutettavien toimien osalta. E. Naisia kannustavat toimet Vaikka tasa-arvoseikat on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) kaikkiin rakenne- rahastoista tuettaviin toimiin, tarvitaan sen t(cid:228)ydennykseksi eri- tyisi(cid:228) kannustavia toimia, joiden on perustuttava seuraaviin tekij(cid:246)ihin: (cid:151) valtavirtaistamisen yhteydess(cid:228) tehty analyysi, joka koskee naisten ja miesten v(cid:228)lisi(cid:228) eroja kyseisell(cid:228) alalla tai alueella toimenpiteist(cid:228) ja niit(cid:228) erityisi(cid:228) tekij(cid:246)it(cid:228), saatavan hy(cid:246)dyn tasavertaista jakautumista, ja jotka rajoittavat Ty(cid:246)llistett(cid:228)vyyden ja yritt(cid:228)jyyden kehitt(cid:228)minen naisten kes- kuudessa Espanjassa Santa PerpØtua de Magodan kaupunginhallitus ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden liitto k(cid:228)ynnistiv(cid:228)t ohjelman, jolla autetaan uranvalinnassa ja ty(cid:246)nhaussa noudattaen yhdennetty(cid:228) l(cid:228)hes- tymistapaa, jossa yhdistyv(cid:228)t sek(cid:228) naisten ett(cid:228) alueen paikal- lisyritysten tarpeet. Aluksi tiedotettiin olemassa olevista vaihtoehdoista, jonka j(cid:228)lkeen naisille j(cid:228)rjestettiin henkil(cid:246)- kohtaista neuvontaa ja ryhm(cid:228)keskusteluja. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen alkoi 400(cid:150)500-tuntinen koulutus, johon kuului k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n harjoittelua ja teoriaa esimerkiksi kunnallispalvelujen tai hallintotekniikan aloilla. Yksi ty(cid:246)markkinoille siirtyvien naisten kohtaamista suurim- mista esteist(cid:228) on hoitopalvelujen puute. ESR:n tuella LiŁ- gessa (Belgia) koulutukseen osallistuvien naisten lapsille j(cid:228)r- jestettiin p(cid:228)iv(cid:228)hoitopaikkoja. Naiset ovat v(cid:228)hemmist(cid:246)n(cid:228) yritt(cid:228)jien joukossa. Suomessa ESR tuki hankkeita, joilla rohkaistiin naisia oman yrityksen perustamiseen. Hankkeeseen kuului yli 25-vuotiaille naisille j(cid:228)rjestetty kuuden kuukauden yritt(cid:228)jyyskoulutus ja nelj(cid:228)n viikon k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n harjoittelu jossakin yrityksess(cid:228). (cid:151) t(cid:228)h(cid:228)n analyysiin perustuvat tavoitteet, joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n korjaa- II. Erityistoimet tavoite 1 ja 2 -alueilla maan ep(cid:228)tasapaino. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen olisi vahvistettava indikaattorit, joiden perus- teella seurataan ja arvioidaan tasavertaisuustavoitteen toteutu- mista. Ohjelmat ja toimenpiteet olisi suunniteltava siten, ett(cid:228) ne kattavat kaikki tasavertaisten mahdollisuuksien ja osallistumisen tiell(cid:228) olevat sukupuolisidonnaiset esteet, jotta voitaisiin varmis- taa, ett(cid:228) syrjint(cid:228)(cid:228) ei en(cid:228)(cid:228) esiinny ja ett(cid:228) sukupuolten v(cid:228)linen tasa-arvo lis(cid:228)(cid:228)ntyy. Miesten ja naisten tasapainoinen osallistu- minen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoon olisi my(cid:246)s varmistettava. N(cid:228)ihin tavoit- teisiin voidaan p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) toteuttamalla toimenpiteit(cid:228), joilla pyri- t(cid:228)(cid:228)n parantamaan naisten urakehityst(cid:228) ja p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) johtoportaan teht(cid:228)viin, korjaamaan naisten ja miesten edustuksen ep(cid:228)tasa- painoa tietyill(cid:228) talousel(cid:228)m(cid:228)n sektoreilla ja ammateissa, lis(cid:228)(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n naisten ty(cid:246)llisyytt(cid:228) ja rohkaisemalla naisten yritt(cid:228)jyytt(cid:228). T(cid:228)ll(cid:228) alalla ei pit(cid:228)isi keskitty(cid:228) yksinomaan koulutustoimiin vaan olisi toteutettava mahdollisimman monenlaisia tukitoimenpi- teit(cid:228), jotta strategiaa voitaisiin tukea kattavasti. J(cid:228)senvaltioiden olisikin varmistettava, ett(cid:228) aktiivisesta ty(cid:246)markkinapolitiikasta on hy(cid:246)ty(cid:228) my(cid:246)s naisille suhteessa n(cid:228)iden osuuteen ty(cid:246)tt(cid:246)myy- dest(cid:228). J(cid:228)senvaltioiden olisi kiinnitett(cid:228)v(cid:228) erityist(cid:228) huomiota uu- den yrityksen perustamisesta tai itsen(cid:228)isen(cid:228) ammatinharjoitta- jana toimimisesta haaveilevien naisten tiell(cid:228) oleviin esteisiin ja varmistettava, ett(cid:228) naiset pystyv(cid:228)t k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n hy(cid:246)dykseen ty(cid:246)n organisoinnin joustavuutta. Euroopan ty(cid:246)llisyysstrategiaa ei panna t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n yksinomaan kansallisten politiikkojen avulla, vaan my(cid:246)s alueelliset ja pai- kalliset viranomaiset osallistuvat oman toimivaltansa rajoissa ty(cid:246)llisyytt(cid:228) koskevien suuntaviivojen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon. N(cid:228)in ollen kyseisi(cid:228) suuntaviivoja t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npantaessa voidaan koros- taa voimakkaasti alueellista ulottuvuutta, joka voidaan yhdist(cid:228)(cid:228) konkreettisiin toimenpiteisiin alueellisten tavoite 2 -ohjelmien kautta. Ty(cid:246)llisyyden ja henkil(cid:246)resurssien kehitt(cid:228)misen alla teht(cid:228)v(cid:228)n oh- jelmaty(cid:246)n on vastattava erityisesti seuraavia vaatimuksia: (cid:151) sen on perustuttava paikalliseen tai alueelliseen tarveharkin- taan ja alhaalta yl(cid:246)sp(cid:228)in ohjattaviin j(cid:228)rjestelyihin, (cid:151) tuettavat toimet on yhdistett(cid:228)v(cid:228) muista rakennerahastoista tuettavaan toimintaan, (cid:151) on pyritt(cid:228)v(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n toimenpiteiden tai toimien kaksin- kertaista rahoitusta tavoitteesta 3. C 267/18 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 9. 1999 Tavoite 2 -alueiden koulutustarpeet olisi pyritt(cid:228)v(cid:228) tunnistamaan samanaikaisesti rakennerahastojen investointitukea saavien yri- tysten kehitt(cid:228)mis- tai uudelleenj(cid:228)rjestelytavoitteiden asettamisen kanssa. T(cid:228)h(cid:228)n toimintaan voisi kuulua erityistoimia seuraavilla aloilla, mik(cid:228)li ne t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t tavoitteessa 3 toteutettavia yleisi(cid:228) toimenpiteit(cid:228): (cid:151) Kehitet(cid:228)(cid:228)n tarkoituksenmukaisia koulutusta ja ty(cid:246)el(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n siirtymist(cid:228) koskevia aloitteita ja sovitetaan jatkuvan koulu- tuksen tarjonta paikallisten ja alueellisten yritysten muuttu- viin tarpeisiin osana tavoiteen 2 mukaista rakennemuutosta tai rakenneuudistuksen ennakointia. (cid:151) Kannustetaan tavoite 2 -alueilla toimivia yrityksi(cid:228) ilmaise- maan koulutustarpeensa ja reagoidaan niihin asianmukai- sella tavalla (yrityksille my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n tukea nuorten koulut- tamiseen tai vanhojen ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden kouluttamiseen uusiin teht(cid:228)viin ja samanaikaisesti pyrit(cid:228)(cid:228)n kiinnitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huo- miota uudenlaisen toiminnan kehitt(cid:228)miseen (cid:150) kuten uusien tuotteiden tai tuotantoprosessien kehitt(cid:228)minen (cid:150) tai mark- kinoiden tarjoamien mahdollisuuksien hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen ot- taen huomioon my(cid:246)s tekniikan alan koulutustarpeet). (cid:151) Tuetaan paikallisia ja alueellisia viranomaisia n(cid:228)iden pyrki- ess(cid:228) tehostamaan yritysten tarpeiden m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)mist(cid:228) ja muo- ja ty(cid:246)llisyysj(cid:228)rjestelmien toilua ja osallistuessa koulutus- mukauttamiseen paikallisia ja alueellisia tarpeita vastaaviksi. T(cid:228)m(cid:228) alhaalta yl(cid:246)sp(cid:228)in ohjattava toiminta voidaan liitt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s tavoite 1 -alueilla toteutettaviin toimiin. KOLMAS OSA: MAASEUDUN JA KAUPUNKIEN KEHITT- ˜MINEN JA SEN MERKITYS TASAPAINOISELLE ALUEKEHI- TYKSELLE Yhteis(cid:246)n alueen sopusointuisen kehityksen taustalla on talou- dellisen yhdentymisen syventyminen ja yh(cid:228) kansainv(cid:228)lisem- miksi muuttuvat markkinat. Siihen vaikuttavat my(cid:246)s yhteis(cid:246)n eri politiikat, kukin omalla tavallaan. T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)tee rakennerahastojen tukitoimiin erityisesti kaupunkien kehitt(cid:228)miseen yhdennetty(cid:228) alueellista l(cid:228)hestymista- paa noudattaen sunnatun tuen osalta ja kahden tavoitteen (cid:150) eurooppalaisen maatalousmallin sek(cid:228) taloudellisen ja sosiaalisen koheesion (cid:150) toteuttamiseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n maaseudun kehitt(cid:228)mi- seen suunnatun tuen osalta. Ei ole itsest(cid:228)(cid:228)n selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) tuki t(cid:228)ydent(cid:228)isi koko yhteis(cid:246)n alueen tasapainoisempaa kehityst(cid:228). N(cid:228)in ollen onkin tarpeen kannustaa kokonaisvaltaista l(cid:228)hestymistapaa, jonka tavoitteena on kaupunkien ja maaseudun kehitt(cid:228)misen yhteisvaikutus tasa- painoisemman aluekehityksen varmistamiseksi. eiden ja syrj(cid:228)isten alueiden v(cid:228)listen kehityserojen v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228), sill(cid:228) taloudellinen toiminta keskittyy yh(cid:228) enemm(cid:228)n unionin tiettyyn osaan ja tietyille suurkaupunkialueille. Kunkin alueen kehitysstrategiaan olisi my(cid:246)s liitett(cid:228)v(cid:228) ohjeelliset suuntaviivat, jotta ne tulisivat otetuiksi huomioon laajemmassa kontekstissa koko unionissa eik(cid:228) pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n kyseisess(cid:228) maassa. Samalla ta- voin on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) ottaa huomioon ensisijaisia investointikohteita valittaessa niist(cid:228) koituvat ylikansalliset vaikutukset erityisesti liikenteen alalla. Kunkin alueen kehitt(cid:228)misen ansiosta syntyy v(cid:228)hitellen yh(cid:228) use- ampia taloudellisen yhdentymisen alueita, jotka jakautuvat en- tist(cid:228) tasaisemmin koko unionin alueelle, ja nykyisen keskus- ja reuna-aluejaon korvaa v(cid:228)hitellen Euroopan laajuinen alue, jossa on monia keskuksia. A. Kaupunkien kehitt(cid:228)minen yhdennetyn aluepolitiikan osana Kaupunkialueilla on ratkaisevan t(cid:228)rke(cid:228) merkitys Euroopan ta- loudelle. Ne ovat viestinn(cid:228)n, kaupan, luovuuden, innovaation ja kulttuurin keskuksia, mutta ne my(cid:246)s kuluttavat kohtuullisesti enemm(cid:228)n energiaa ja uusiutumattomia luonnonvaroja ja tuot- tavat liikaa j(cid:228)tteit(cid:228) ja saasteita. Varsinkin keskikokoiset kaupun- git my(cid:246)s vaikuttavat huomattavasti maaseutualueisiin. Komission jokin aika sitten antamassa tiedonannossa (cid:148)Kaupun- kien kest(cid:228)v(cid:228) kehitt(cid:228)minen Euroopan unionissa: Toimintakehys(cid:148) toimet 1, 8 ja 18) vahvistetaan perusedellytykset (erityisesti kaupunkialueilla toteutettaville rakennerahastojen tukitoimille. Koska t(cid:228)m(cid:228) toiminta muodostaa osan alueellista kehitt(cid:228)mist(cid:228) ja uudistamista koskevasta yhdennetyst(cid:228) strategiasta, sen avulla tulisi pyrki(cid:228) toteuttamaan nelj(cid:228) toisistaan riippuvaista tavoi- tetta: (cid:151) hyvinvoinnin ja ty(cid:246)llisyyden lis(cid:228)(cid:228)minen kaupunkialueilla parantamalla kaupunkien asemaa alueellisina kasvukeskuk- sina (cid:151) yhteiskuntaan sopeutumisen, tasavertaisuuden ja uudistami- sen tukeminen kaupunkialueilla (cid:151) kaupunkiymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelu ja kohentaminen keinona pa- rantaa el(cid:228)m(cid:228)nlaatua, suojella ihmisten terveytt(cid:228) sek(cid:228) paikal- lisia ja maailmanlaajuisia ekosysteemej(cid:228) (kest(cid:228)v(cid:228)t liikenne- j(cid:228)rjestelm(cid:228)t, uusiutuvat energial(cid:228)hteet ja j(cid:228)rkiper(cid:228)inen ener- giahallinto mukaan luettuina) (cid:151) hyv(cid:228)n kaupunkihallinnon ja kansalaisten vaikutusmahdolli- suuksien lis(cid:228)(cid:228)minen. J(cid:228)senvaltiot ovat laatineet ep(cid:228)virallisen asiakirjaehdotuksen, joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) ohjeelliset suuntaviivat Euroopan alueen kehitt(cid:228)- misest(cid:228) pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) (Euroopan aluekehityssuunnitelma). Sen mukaan rakennerahastoista olisi edelleen tuettava ydinalu- T(cid:228)t(cid:228) l(cid:228)hestymistapaa sovelletaan tavoite 1 ja 2 -alueilla siten, ett(cid:228) rakennerahastoista tuettavat eri ohjelma-asiakirjat sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t yhdennettyj(cid:228) toimenpidekokonaisuuksia, joihin kuuluu alueen t(cid:228)rkeimpien kaupunkialueiden kehitt(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) yhden- nettyj(cid:228) toimenpiteit(cid:228). N(cid:228)ill(cid:228) toimenpiteill(cid:228) voidaan vaikuttaa 22. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 267/19 merkitt(cid:228)v(cid:228)sti alueellista kehitt(cid:228)mist(cid:228) ja uudistamista koskevan yhdennetyn l(cid:228)hestymistavan muodostumiseen. Varsinkin kaupunkien ongelmallisimpien alueiden kehitt(cid:228)mi- seen voitaisiin my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) erityist(cid:228) tukea osana yhdennetty(cid:228) alu- eellista menettely(cid:228), joka vastaa Urban-yhteis(cid:246)aloitteessa nouda- tettavaa l(cid:228)hestymistapaa. Mallina voitaisiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s kysei- sest(cid:228) yhteis(cid:246)aloitteesta saatua k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n kokemusta innovatii- visista toimenpiteist(cid:228) ja yhteisty(cid:246)kumppanuudesta. Lis(cid:228)ksi ESR:sta tuettujen tavoitteen 3 toimenpiteiden tulisi vai- kuttaa merkitt(cid:228)v(cid:228)sti sosiaaliseen koheesioon my(cid:246)s niiss(cid:228) kau- pungeissa, jotka eiv(cid:228)t kuulu tavoitteisiin 1 ja 2. Vaikeuksissa olevien kaupunkialueiden kehitt(cid:228)minen Ile de Francen alueella sijaitseva Aulnay-sous-Bois on saanut julkista ja yksityist(cid:228) tukea 5 000 kaupungin vuokra-asun- non ongelmien ratkaisemiseksi. T(cid:228)h(cid:228)n suureen kaupunki- hankkeeseen kuuluu Urban-hankkeesta tuettavia t(cid:228)ydent(cid:228)vi(cid:228) ja kehitt(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) toimenpiteit(cid:228). Yhden toimenpi- teen tavoitteena on lis(cid:228)t(cid:228) turvallisuutta ja kehitt(cid:228)(cid:228) uusia asukaspalveluja, kuten aluekeskuksia, jotka tarjoavat paikal- listen yhdistysten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n henkil(cid:246)kuntaa, viestint(cid:228)palveluja ja tiloja. On my(cid:246)s k(cid:228)ynnistetty aloite suurikokoisten esinei- den ja kierr(cid:228)tett(cid:228)v(cid:228)n j(cid:228)tteen ker(cid:228)(cid:228)miseksi. B. Maaseudun kehitt(cid:228)minen nykyaikaistamisen, talouden monipuolistamisen ja ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelun edist(cid:228)miseksi Vaikka jotkin unionin elinvoimaisimmista alueista voidaan lu- kea maaseutuun kuuluviksi, monilla muilla maaseutualueilla esiintyy usein huomattavia sosiaalis-taloudellisia ongelmia, ku- ten heikko v(cid:228)est(cid:246)rakenne, niukat ty(cid:246)mahdollisuudet ja perus- palvelujen puutteellisuus. Monet n(cid:228)ist(cid:228) ongelmista johtuvat jo useita vuosikymmeni(cid:228) kest(cid:228)neist(cid:228) suurista rakenteellisista muu- toksista (cid:150) erityisesti maatalouden taloudellisen merkityksen v(cid:228)- henemisest(cid:228) alueen tulojen ja ty(cid:246)llisyyden kannalta katsottuna. T(cid:228)t(cid:228) nyky(cid:228) Euroopan viljelij(cid:246)ist(cid:228) noin kolme nelj(cid:228)nnest(cid:228) ty(cid:246)s- kentelee osa-aikaisesti ja tarvitsee lis(cid:228)tuloja muista l(cid:228)hteist(cid:228). Maaseutualueet kattavat yh(cid:228) EU:n alueesta noin nelj(cid:228) viides- osaa. Maatalous on maaseutualueiden suurin maank(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) ja t(cid:228)ll(cid:228)kin hetkell(cid:228) merkitt(cid:228)v(cid:228) taloudellinen vaikuttaja monilla alu- eilla. Lis(cid:228)ksi on kiinnitetty yh(cid:228) enemm(cid:228)n huomiota maatalouden monialaisuuteen. Maatalouden, mets(cid:228)talouden ja muun tuotta- van toiminnan taloudellisen merkityksen rinnalla maataloudella on my(cid:246)s t(cid:228)rke(cid:228) yhteiskunnallinen teht(cid:228)v(cid:228), sill(cid:228) se tuottaa laa- dukkaita tuotteita ja tarjoaa vapaa-ajanvietto- ja virkistysmah- dollisuuksia kaupunkilaisille. Maatalous vaikuttaa my(cid:246)s merkit- t(cid:228)v(cid:228)sti ymp(cid:228)rist(cid:246)n laadun ja kulttuuriperinn(cid:246)n suojelemiseen. Maaseutualueet ovat eritt(cid:228)in t(cid:228)rkeit(cid:228) Euroopan alueen kehitt(cid:228)- miselle. Yksi maaseudun kehitt(cid:228)mispolitiikan t(cid:228)rkeimmist(cid:228) tavoitteista koko EU:n kannalta on varmistaa eurooppalaisen maatalous- mallin kest(cid:228)vyys. Se muodostaa yhteisen maatalouspolitiikan toisen pilarin. T(cid:228)m(cid:228) edellytt(cid:228)(cid:228) samanaikaisesti sek(cid:228) monialaisen maatalouden kehitt(cid:228)misen ett(cid:228) maatalousalan laajemman sosi- aalisen ja alueellisen tilanteen tukemista. Eniten k(cid:228)rsivill(cid:228) tavoite 1 ja 2 -alueilla maaseutupolitiikan avulla olisi pyritt(cid:228)v(cid:228) toisaalta kehitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kilpailukykyinen ja ymp(cid:228)rist(cid:246)yst(cid:228)v(cid:228)llisi(cid:228) tuotantotapoja k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228) maatalousala ja toisaalta tukemaan maatilojen ja maaseudun elinkeinoel(cid:228)m(cid:228)n suuntautumista uusille aloille ja tukeutumista uusiin ty(cid:246)llisyys- l(cid:228)hteisiin. Maaseudun t(cid:228)m(cid:228)nsuuntainen kehitt(cid:228)minen on edel- leenkin koheesiopolitiikan t(cid:228)rke(cid:228) osatekij(cid:228) ja voi samanaikai- sesti t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) markkinapolitiikan nykyaikaistamista ja uudista- mista YMP:n mukaisesti. T(cid:228)llaisilla tukikelpoisilla alueilla rakennerahastojen ja EMOTR:n tukiosaston olisi tuettava kilpailukykyisen maaseudun talousra- kenteen monipuolistamista rohkaisemalla uudenlaiseen toimin- taan suuntautumista yhdennettyjen ohjelmien avulla. Toiminta- linjoihin kuuluvat: (cid:151) Maatalousalan lujittaminen maa- ja mets(cid:228)talouden kilpai- lukyvyn varmistamiseksi tukemalla nykyaikaistamiseen t(cid:228)h- t(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) investointeja (maa- ja mets(cid:228)talouden tuotteiden jalos- tus ja kaupan pit(cid:228)minen mukaan luettuina), pyrkim(cid:228)ll(cid:228) kus- tannusten alentamiseen ja tuotteiden laadun parantamiseen, maatalouden mukanaan tuoman lis(cid:228)arvon korottamiseen ja maatilojen s(cid:228)ilytt(cid:228)miseen (p(cid:228)(cid:228)asiassa varmistamalla, ett(cid:228) nuoret viljelij(cid:228)t voivat jatkaa tilanpitoa) ja maaseutuymp(cid:228)- rist(cid:246)n suojeluun (maatalouden ymp(cid:228)rist(cid:246)toimenpiteet mu- kaan luettuina). (cid:151) Maaseutualueiden kilpailukyvyn tukeminen paranta- malla yhteyksi(cid:228) ja tukemalla niiden elinkeinoel(cid:228)m(cid:228)n suun- tautumista uudenlaiseen toimintaan ja ty(cid:246)paikkojen lu- omista. T(cid:228)h(cid:228)n toimintaan kuuluu matkailualan ja sellaisten pienyritysten tukeminen, jotka tuottavat laadukkaita erikois- tuotteita. Kehitt(cid:228)mismahdollisuuksia l(cid:246)ytyy my(cid:246)s uusiutu- vien energial(cid:228)hteiden alalla mukaan luettuna energiantuo- tanto yhdyskuntaj(cid:228)tteist(cid:228) suuria kaupunkikeskuksia l(cid:228)hell(cid:228) sijaitsevilla maaseutualueilla. (cid:151) Ymp(cid:228)rist(cid:246)n ja Euroopan maaseutuperinn(cid:246)n s(cid:228)ilytt(cid:228)mi- nen: ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelu on asetettava etusijalle maaseutupo- litiikassa, jonka tavoitteena on erityisesti maaseutuymp(cid:228)ris- t(cid:246)n ja luonnonvarojen sek(cid:228) perinteisten maaseutualueiden s(cid:228)ilytt(cid:228)minen, maaseutumatkailun edist(cid:228)minen ja kylien kunnostaminen. Maaseudun eri kehitysstrategiat eiv(cid:228)t pysty yksin(cid:228)(cid:228)n kattamaan kaikkia maaseutualueiden ongelmia, sill(cid:228) monet niist(cid:228) esiintyv(cid:228)t vain paikallisella tasolla. Maaseutualueita koskevaan uuteen yh- teis(cid:246)aloitteeseen kuuluu p(cid:228)(cid:228)ohjelmia t(cid:228)ydent(cid:228)vi(cid:228) toimia, joilla tuetaan paikallisella tasolla yhteisty(cid:246)ss(cid:228) suunniteltuja ja toteu- tettavia toimia. Tavoitteena on rohkaista uusien maaseudun C 267/20 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 9. 1999 kehitt(cid:228)mismallien luomista ja kehitt(cid:228)mist(cid:228) sek(cid:228) niiden levitt(cid:228)- mist(cid:228) verkkojen kautta ja tukea paikallisten toimijoiden v(cid:228)list(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) eri alueilla ja j(cid:228)senvaltioissa. Uudenlaista maataloustoimintaa Pohjois-Italiassa Pohjois-Italiassa sijaitsevassa Val Bormidassa kokeiltiin inno- vatiivisia ratkaisuja sellaisen v(cid:228)est(cid:246)n tukemiseksi, jonka pe- rinteisest(cid:228) maataloudesta per(cid:228)isin olevat tulot laskivat jatku- vasti. Innovaatiot perustuivat mahdollisuuteen tuottaa l(cid:228)(cid:228)- kekasveja kyseisell(cid:228) alueella. EU:n maaseudun kehitt(cid:228)mis- ohjelmista tuettiin kahta uutta hanketta, jotka koskivat tuo- tantolinjan perustamisessa ja kuivattujen kasvien pakkaa- misessa tarvittavien laitteiden hankintaa sek(cid:228) uusien lajikkei- den l(cid:246)yt(cid:228)miseksi ja laadunvalvonnan parantamiseksi tarvit- tavien selvitysten toteuttamista. 1990-luvun puoliv(cid:228)liss(cid:228) haihtuvia (cid:246)ljyj(cid:228) tuotettiin 1 500 ki- logrammaa verrattuna noin 10 vuotta aikaisemmin tuotet- tuun 120 kilogrammaan. Samanaikaisesti tuotanto sai my(cid:246)s luonnonmukaisesti viljellyn tuotteen laatunimikkeen, joka takaa sille vankan markkina-aseman ja paremman tuoton. T(cid:228)m(cid:228)n ansiosta alueelle on syntynyt uusi markkinarako, joka tarjoaa seitsem(cid:228)n uutta ty(cid:246)paikkaa. Se on vaikuttanut my(cid:246)s luonnonymp(cid:228)rist(cid:246)n s(cid:228)ilytt(cid:228)miseen vuoristoalueella, jossa viljelyk(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n on otettu v(cid:228)hemm(cid:228)n viljavaa maata yhteens(cid:228) 100 hehtaaria. Maaseutuyhteis(cid:246)ille tukea Nordrhein-Westfalenissa Yksi maaseutualueiden ongelmista on t(cid:228)rkeimpien taloudel- listen ja sosiaalisten palvelujen keskitt(cid:228)minen, vaikka jouk- koliikenneyhteyksi(cid:228) kaupunkeihin v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n jatkuvasti. Tietyiss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa tavoite 5b -ohjelmista on tuettu pe- ruspalvelujen palauttamista maaseudulle. Esimerkiksi Nordr- hein-Westfalenissa sijaitsevan Ottenhausenin kyl(cid:228)n leipomo ja ruokakauppa suljettiin vuonna 1995, mink(cid:228) vuoksi kyl(cid:228)- l(cid:228)isten oli teht(cid:228)v(cid:228) ostoksensa kauempana. T(cid:228)m(cid:228) puolestaan aiheutti erityisi(cid:228) ongelmia niille, joiden ei ollut helppoa liikkua paikasta toiseen. Paikallisten asukkaiden tuella ja EMOTR:n osarahoituksen ansiosta kyl(cid:228)(cid:228)n avattiin uusi kauppa, jonka tarjoama palveluvalikoima on aikaisempaa laajempi. Siell(cid:228) myyd(cid:228)(cid:228)n elintarvikkeita ja taloustarvikkeita, paikallisten viljelij(cid:246)iden tuotteita ja luonnonmukaisesti vilje- tyj(cid:228) tuotteita. Siell(cid:228) on tarjolla monenlaisia palvelumuotoja, kuten posti, suutari ja r(cid:228)(cid:228)t(cid:228)li, pesula ja ymp(cid:228)rist(cid:246)asiain neu- vontakeskus. T(cid:228)ll(cid:228) tavoin pystyt(cid:228)(cid:228)n tarjoamaan keskitetysti vanhuksille ja lastensa kanssa liikkuville (cid:228)ideille eritt(cid:228)in t(cid:228)r- keit(cid:228) palveluja. Toiminta edist(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s paikallisten tuottei- den myynti(cid:228). Toiminta on keskitetty vanhaan tallirakennuk- seen, joten my(cid:246)s osa kyl(cid:228)n arkkitehtonisesta perinteest(cid:228) on onnistuttu pelastamaan. Veden kierr(cid:228)tyst(cid:228) Kanariansaarilla Esteen(cid:228) Kanariansaarten kehitt(cid:228)miselle on vesipula, veden korkea hinta ja vesivarojen ep(cid:228)tasainen jakautuminen saa- rilla. Yli 80 prosenttia k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevasta vedest(cid:228) saadaan maanalaisista l(cid:228)hteist(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) maanalaiset vesivarannot ovat v(cid:228)henneet viime aikoina, mink(cid:228) vuoksi talteen otetun veden ja sateen mukanaan tuoman veden v(cid:228)linen tasapaino on muuttunut ja veden suolapitoisuus on v(cid:228)hitellen noussut. V(cid:228)hiten sadetta saavilla saarilla on ollut pakko poistaa suo- laa merivedest(cid:228) vesitoimitusten takaamiseksi. Maatalous k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) 60 prosenttia k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevasta vedest(cid:228). Vesipula ja veden huonolaatuisuus sek(cid:228) matkailualan kasvun mukanaan tuoma kilpailu ovat vaikuttaneet maataloustoi- minnan taantumiseen. Teneriffalla on suoritettu teknist(cid:228) to- teutettavuutta ja taloudellista kannattavuutta mittaava tutki- mus, joka koskee k(cid:228)sitellyn veden tehokkaampaa puhdista- mista ja sen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) eri alueilla. Tutkimuksen perusteella viranomaiset p(cid:228)(cid:228)ttiv(cid:228)t investoida kauko-ohjattuihin vedenja- keluverkkoihin, kolmivaiheiseen puhdistusk(cid:228)sittelyyn ja kas- teluveden suodattamiseen ja saivat t(cid:228)t(cid:228) varten EMOTR:n tukea. Investoinnin ansiosta maatalousala saa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) uusia vesivaroja. Se on vaikuttanut my(cid:246)s matkailuun, viher- alueiden kunnossapitoon ja el(cid:228)m(cid:228)nlaadun paranemiseen. C. Maaseutu- ja kaupunkialueiden yhteisvaikutukset: tasa- painoinen kehitys Kaupunki- ja maaseutualueita on kehitett(cid:228)v(cid:228) toisiaan t(cid:228)ydent(cid:228)- v(cid:228)sti, jotta itse unionia voitaisiin kehitt(cid:228)(cid:228) parhaalla mahdolli- sella tavalla. Rakennerahastoista tuettavilla kaikilla alueilla on pyritt(cid:228)v(cid:228) yhteisvaikutukseen, joka ilmenee Euroopan unionin alueen kehitt(cid:228)misen(cid:228) samanaikaisesti monessa eri keskuksessa ja t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) tasapainoisemmin. Maaseutualueiden on voitava nauttia erityispalveluista, joita ainoastaan kaupungit voivat tar- jota. Kaupunkilaisten on saatava ostaa maaseudulla tuotettuja elintarvikkeita ja voitava nauttia sen luonnosta sek(cid:228) matkailu- ja virkistysmahdollisuuksista. Rakennerahastojen osuutta yhdennetyss(cid:228) aluekehityksess(cid:228) on lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) tukemalla kaupunkikeskusten verkkoja sek(cid:228) kaupun- kien ja maaseutualueiden v(cid:228)listen yhteyksien parantamista. Ta- voitteena on samanaikaisesti v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) kaksinkertaisia ponniste- luja samankaltaisten hankkeiden toteuttamisessa ja tukea kest(cid:228)- v(cid:228)n kehitt(cid:228)misten tavoitteet paremmin huomioon ottavaa te- hokkaampaa maank(cid:228)ytt(cid:246)mallia. Harvaan asutuilla alueilla on erityisen t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) parantaa keskikokoisten kaupunkikeskusten asemaa. Ne ovat ainoita paikkoja, joissa on taloudellisesti kan- nattavaa tarjota palveluja. Yhteensovittaminen kansallisten oh- jelmien kanssa voi my(cid:246)s osoittautua tarpeelliseksi, mik(cid:228)li ra- kennerahastoista tuetut ohjelmat kattavat alueet vain osittain. Tavoite 1 -alueiden maantieteellinen laajuus on niin kattava, ett(cid:228) kaupunki- ja maaseutualueita on mahdollista kehitt(cid:228)(cid:228) ko- konaisvaltaisesti ja toisiaan t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)sti. T(cid:228)llainen l(cid:228)hestymis- tapa olisi omaksuttava my(cid:246)s tavoite 2 -alueilla, joilla sen sovel- tamista helpottaisi yhten(cid:228)isten ohjelma-asiakirjojen k(cid:228)ytt(cid:246) uu- den tavoitteen 2 yhteydess(cid:228). Siihen voitaisiin turvautua laadit- taessa strategioita, joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n maaseutu- ja kaupunkialuei- den v(cid:228)liseen tasapainoon alueellisella tasolla. 22. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 267/21 Kaupunki- ja maaseutualueiden kehitt(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n yhden- netyn l(cid:228)hestymistavan sis(cid:228)llytt(cid:228)minen rakennerahastojen eri oh- jelma-asiakirjoihin ei kuitenkaan korvaa alueellisten ohjelmien tarvetta. Tietyn alueen eri osien erityispiirteet huomioon otta- van menettelyn tulisi pikemminkin muodostaa perusta koko- naisvaltaisille ja yhdennetyille alueellisille strategioille. Sen tulisi edist(cid:228)(cid:228) voimakkaasti integroituneiden alueiden synty- mist(cid:228) kansainv(cid:228)lisell(cid:228) tasolla erityisesti tehokkaiden valtioiden v(cid:228)listen, kansallisten ja aluellisten infrastruktuurien ansiosta. Interreg III -yhteisoaloitteen tulisi t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) kehityst(cid:228) tuke- malla Euroopan laajuista ja varsinkin rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228), joka t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228) unionin alueen tasapainoiseen kehitt(cid:228)miseen. HERK˜T ALUEET JA RANNIKKOSEUDUT Kun rakennerahasto-ohjelmiin kuuluu herkki(cid:228) alueita tai rannikkoseutuja, on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)ill(cid:228) ohjelmilla pyrit(cid:228)(cid:228)n yhdess(cid:228) muiden alakohtaisten ohjelmien kanssa varmista- maan t(cid:228)llaisten alueiden kest(cid:228)v(cid:228) kehitys. Alueellista ja talou- dellista kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskevan strategian yhteydess(cid:228) raken- nerahastot voisivat tukea n(cid:228)iden alueiden suojelemiseksi tar- vittavia toimia, ja (cid:148)luontomatkailu(cid:148) mu- kaan luettuina. liikenneyhteydet Rannikkoalueiden hoitoa koskeviin ensisijaisiin tavoitteisiin kuuluvat saasteiden v(cid:228)hent(cid:228)minen ja vaurioituneiden aluei- den kunnostaminen, rantojen edustojen, kaivausten ja mui- den vesialtaita ja merenpohjaa muuttavien toimien valvonta sek(cid:228) luontotyyppien suojelu. D. Erityistoimenpiteet kalastusalueilla Rakenteelliset toimet kalastusalalla (vesiviljely sek(cid:228) sen tuottei- den jalostus ja kaupan pit(cid:228)minen mukaan luettuina) muodos- tavat yhteisen kalastuspolitiikan olennaisen osan. Niiden tavoit- teena on ohjata ja nopeuttaa alan rakenneuudistusta j(cid:228)rkiper(cid:228)is- t(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) ja nykyaikastamalla tuotantoa sek(cid:228) toteuttamalla toi- menpiteit(cid:228), joilla on pysyv(cid:228) vaikutus alaan. Kalastuslaivaston osalta ohjelmissa on otettava huomioon seu- raavat toimintalinjat: (cid:151) Kalastuskapasiteetti perustuu jatkossakin kalastuslaivastoja koskeviin monivuotisiin ohjausohjelmiin (MOO IV vuoteen 2001 ja MOO V sen j(cid:228)lkeen). N(cid:228)in ollen etusijalle on ase- tettava niiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano (tulevan MOO V:n t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)npano mukaan luettuna). (cid:151) On my(cid:246)s t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) pyrki(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n haitalliset vaikutukset. Jollei laivastoa uudisteta tarvittavassa m(cid:228)(cid:228)rin, laivasto tulee vanhanaikaseksi. Toisaalta tekniikan kehittyminen saattaa vied(cid:228) kapasiteetin v(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) saatavan hy(cid:246)dyn ja jopa huonontaa pyyntiponnistusten ja kalavarojen v(cid:228)list(cid:228) tasapai- noa. (cid:151) Tekniikan alalla estusijalle on asetettava valikoivammat pyy- dykset ja menetelm(cid:228)t, jotka parantavat pyydetyn ja aluksilla s(cid:228)ilytetyn kalan laatua sek(cid:228) ty(cid:246)oloja ja turvallisuutta. Muilla tuotannonaloilla (vesiviljely, tuotteiden jalostus) etusijalle on asetettava mieluummin koko alan edut huomioon ottavat yhteiset toimenpiteet kuin yritysinvestoinnit. T(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) on my(cid:246)s ymp(cid:228)rist(cid:246)ongelmien torjunta, tuotteiden laadun parantaminen sek(cid:228) ylij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)lajien tai vajaan pyynnin kohteena olevien lajien menekin varmistaminen. Rakenteelliset toimet kalastusalalla ovat my(cid:246)s osa koheesiopo- litiikkaa. Toisaalta yhteis(cid:246)n alalle my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) tuki keskittyy p(cid:228)(cid:228)- asiassa rakennerahastojen alueellisen tavoitteiden perusteella tu- keen oikeutetuille alueille, ja toisaalta tuen tavoiteena on tarjota ratkaisu alan rakenneuudistuksesta johtuviin rannikkoalueiden sosiaalis-taloudellisiin ongelmiin my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) eri rakennerahas- tojen yhteist(cid:228) tukea ty(cid:246)paikkojen luomiseen ja toiminnan mo- nipuolistamiseen lupaavimmilla alueilla. Onkin t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) varmis- taa eri rakennerahastojen yhteisvaikuutus niiden yhteisen tuen tehokkuuden varmistamiseksi. Tukihankkeet kalastusalalla Tuotteiden jalostus (Belgia) Antwerpeniss(cid:228) kymmenkunta kalastusalan jalostusyrityst(cid:228), jotka toimivat aikaisemmin kaupungin keskustassa sijaitse- vissa r(cid:228)nsistyneiss(cid:228) kiinteist(cid:246)iss(cid:228), yhdistyiv(cid:228)t nelj(cid:228)ksi uu- deksi yritykseksi, jotka aloittivat toimintansa liikenteen sol- mukohdassa sijaitsevalla teollisuusalueella. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen uusien yritysten liikevaihto on kasvanut merkitt(cid:228)v(cid:228)sti. Vesiviljely (Yhdistynyt kuningskunta) Argylliin (Skotlanti) sijoittautunut West Coast Aquaculture Ltd (cid:150) yritys sai tukea uuden vedenkierr(cid:228)tysj(cid:228)rjestelm(cid:228)n ra- kentamista ja varustamista varten. Tavoitteena oli kasvattaa piikkikampelan poikasia ja monipuolistaa toimintaa, jotta v(cid:228)ltett(cid:228)isiin liiallinen riippuvuus kasvatetusta merilohesta. Vuoden 2000 loppuun menness(cid:228) yritys toivoo tuottavansa noin 450 tonnia piikkikampelaa vuodessa. Yhteisty(cid:246)t(cid:228) rantavy(cid:246)hykkeell(cid:228) (Espanja) Galiciassa on toteutettu monia hankkeita, joiden tavoitteena on rantavy(cid:246)hykkeen hy(cid:246)dynt(cid:228)minen rannikkokalistajien yh- teisvoimin. T(cid:228)m(cid:228)n ansiosta on onnistuttu parantamaan ka- lavarojen suojelua (simpukat) ja kalastustuotteiden laadun- valvontaa