title: QUESTION ÉCRITE E-1712/99 posée par Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) à la Commission. Dispositions relatives à la collecte des œufs.

eurovoc_concepts:
Sweden
egg
marketing standard
preparation for market

text: C 219 E/18 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/024) QUESTION (cid:201)CRITE E-1709/99 posØe par HervØ Novelli (PPE-DE) (cid:224) la Commission (29 septembre 1999) Objet: IncohØrence entre la politique rØgionale europØenne et certaines dØcisions des pouvoirs publics fran(cid:231)ais Le dØpartement de l(cid:146)Indre-et-Loire fait actuellement l(cid:146)objet d(cid:146)une rØflexion sur le nouveau zonage en application de la rØforme de la politique rØgionale europØenne. La commune de Nouatre, dans le canton de Sainte-Maure, aprŁs avoir ØtØ Øligible au titre de la zone 5 b) du FEDER, pourrait faire partie de l(cid:146)objectif 2. Or, dans le mŒme temps, voici qu(cid:146)intervient une dØcision des pouvoirs publics fran(cid:231)ais visant (cid:224) la quasi fermeture de la base militaire de Nouatre, qui emploie environ 400 personnes dont 250 civils, ce qui porte un rude coup (cid:224) l(cid:146)Øconomie locale. Le collŁge de Nouatre, par exemple, qui accueille les enfants des employØs de la base, pourrait Œtre menacØ de fermeture (cid:224) plus ou moins brŁve ØchØance. La Commission ne pense-t-elle pas qu(cid:146)il y a une contradiction insoutenable entre les objectifs de sa la dØcision prise sans concertation aucune par les autoritØs 1. politique rØgionale en Indre-et-Loire et fran(cid:231)aises dans une commune de ce mŒme dØpartement? La Commission ne pense-t-elle pas qu(cid:146)il lui appartient d(cid:146)intervenir auprŁs du gouvernement fran(cid:231)ais 2. en vue de rØsoudre cette incohØrence? D(cid:146)une fa(cid:231)on plus gØnØrale, la Commission a-t-elle eu connaissance d(cid:146)autres cas semblables et quelles 3. mesures a-t-elle l(cid:146)intention de prendre pour empŒcher (cid:224) l(cid:146)avenir ce type de contradictions? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (17 novembre 1999) Il n(cid:146)appartient pas (cid:224) la Commission d(cid:146)intervenir dans les dØcisions des autoritØs fran(cid:231)aises relatives (cid:224) la localisation des bases militaires ni, de maniŁre plus gØnØrale, (cid:224) se prononcer sur la restructuration du secteur de la dØfense. Selon le rŁglement (CE) no 1260/1999 du Conseil du 21 juin 1999 portant dispositions gØnØrales sur les fonds structurels (1), l(cid:146)objectif 2 desdits fonds vise (cid:224) soutenir la reconversion Øconomique et sociale des zones en difficultØ structurelle. L(cid:146)article 4 dudit rŁglement prØvoit, par ailleurs, que l(cid:146)intervention communautaire au titre de cet objectif «peut s(cid:146)Øtendre (cid:224) des zones qui, en raison de caractØristiques importantes et vØrifiables, sont confrontØes (cid:224), ou menacØes par des problŁmes structurels graves ou un niveau ØlevØ de ch(cid:244)mage rØsultant d(cid:146)une restructuration en cours ou prØvue d(cid:146)une ou plusieurs activitØs dØterminantes dans les secteurs agricole, industriel ou des services». Cette activitØ dØterminante peut Œtre une base militaire dont la fermeture aurait un impact nØgatif important en termes d(cid:146)emplois sur la zone. Envisager une ØligibilitØ (cid:224) l(cid:146)objectif 2 pour ce type de zone n(cid:146)est donc pas contradictoire avec les termes du rŁglement. Il appartiendra toutefois aux autoritØs nationales de proposer (cid:224) la Commission les zones qu(cid:146)elles souhaitent voir bØnØficier de l(cid:146)objectif 2. La Commission Øtablira ensuite la liste des zones Øligibles (cid:224) cet objectif pour la pØriode 2000-2006, en Øtroite concertation avec l(cid:146)(cid:201)tat membre et elle veille (cid:224) ce que ces zones soient les plus affectØes par des problŁmes de restructuration socio-Øconomiques. (1) JO L 161 du 26. 6. 1999. (2000/C 219 E/025) QUESTION (cid:201)CRITE E-1712/99 posØe par Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Dispositions relatives (cid:224) la collecte des (cid:156)ufs (29 septembre 1999) Dans le nord de la SuŁde, une distance considØrable sØpare les producteurs d(cid:146)(cid:156)ufs des centres de contr(cid:244)le de qualitØ et de conditionnement. Avant l(cid:146)adhØsion (cid:224) l(cid:146)Union, la collecte des (cid:156)ufs Øtait hebdomadaire et les 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/19 (cid:156)ufs pouvaient bØnØficier d(cid:146)une date de prØemption de 25 jours. Ce systŁme n(cid:146)a jamais posØ aucune difficultØ dans la mesure oø les (cid:156)ufs Øtaient rØfrigØrØs pendant le transport. Depuis l(cid:146)adhØsion, une collecte bihebdomadaire est requise afin que le dØlai de pØremption reste inchangØ. (cid:201)tant donnØ l(cid:146)importance des distances, la Commission peut-elle envisager l(cid:146)octroi d(cid:146)une dØrogation (cid:224) cette disposition? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (5 novembre 1999) La Commission a dØj(cid:224) prØvu pour la SuŁde et la Finlande une dØrogation (cid:224) la rŁgle gØnØrale concernant la collecte des (cid:156)ufs, comme l(cid:146)Honorable Parlementaire l(cid:146)a demandØ. Par le rŁglement (CE) no 505/98 de la Commission, du 3 mars 1998, portant modification du rŁglement (CEE) no 1274/91 du Conseil Øtablissant les modalitØs d(cid:146)application du rŁglement (CEE) no 1907/90 du Conseil concernant certaines normes de commercialisation applicables aux (cid:156)ufs (1), la disposition suivante a ØtØ ajoutØe (cid:224) l(cid:146)article 1er, paragraphe 1, dudit rŁglement (CEE) no 1274/91, du 15 mai 1991 (2): Toutefois, en SuŁde et en Finlande, la livraison par le producteur ou la collecte par celui-ci au centre d(cid:146)emballage ou (cid:224) l(cid:146)industrie peut s(cid:146)effectuer une fois par semaine, uniquement lorsque la tempØrature (cid:224) laquelle les (cid:156)ufs sont conservØs est maintenue artificiellement en dessous de 14 (cid:176)C. (1) (2) JO L 63 du 4. 3. 1998. JO L 121 du 16. 5. 1991. (2000/C 219 E/026) QUESTION (cid:201)CRITE E-1732/99 posØe par Giuseppe Nistic(cid:242) (PPE-DE) au Conseil (30 septembre 1999) Objet: Tarifs aØriens La Commission et la Cour de justice, dans le cadre de leurs compØtences respectives, ont depuis longtemps invitØ les compagnies aØriennes europØennes (cid:224) faire reposer leurs activitØs sur les principes de la libre concurrence et du respect des besoins des usagers. Entretemps des aides nationales considØrables ont ØtØ octroyØes, avec l(cid:146)aval de la Commission, (cid:224) de nombreuses compagnies aØriennes nationales, dont Alitalia. Le secteur aØrien est presque entiŁrement rØglementØ par un ensemble de textes communautaires (cid:224) l(cid:146)application desquels la Commission a le devoir de veiller, sur la base de normes prØcises. Toutefois les tarifs aØriens par kilomŁtre des vols nationaux italiens, notamment des vols directs au sud du pays, sont nettement plus onØreux que ceux pratiquØs sur les itinØraires europØens. Cette situation constitue une contrainte Ønorme et injuste au dØtriment du dØveloppement des rØgions mØridionales, notamment de la Calabre, en raison de sa position gØographique. En droit communautaire, le contrat de service public a ØtØ jugØ le mieux adaptØ pour rØpondre aux besoins des populations dØfavorisØes. Lors d(cid:146)une audition du Parlement europØen, M. Prodi s(cid:146)est dØclarØ entiŁrement disposØ (cid:224) faire siennes les initiatives du Parlement. Demande par consØquent au Conseil: (cid:129) s(cid:146)il juge satisfaisante la mise en (cid:156)uvre des principes et de la rØglementation dØfinie en droit communautaire; (cid:129) s(cid:146)il juge que le contrat de service public constitue un instrument utilisable, non seulement par les gouvernements nationaux, mais Øgalement par les autoritØs rØgionales; (cid:129) s(cid:146)il envisage d(cid:146)(cid:156)uvrer en faveur de la mise en place d(cid:146)un tarif aØrien kilomØtrique commun applicable (cid:224) tous les pays europØens, assorti Øventuellement d(cid:146)une marge de fluctuation permettant d(cid:146)assurer une plus grande cohØsion et intØgration au sein de la CommunautØ?


title: PERGUNTA ESCRITA E-1714/99 apresentada por Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) à Comissão. Subsídios aos produtores de ovos para compensação pelas condições climáticas.

eurovoc_concepts:
State aid
Sweden
agricultural production
competition policy
egg
frigid zone
intensive livestock farming
laying poultry
peripheral region
terms for aid

formats: html pdf print

text: 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/11 poedeiras em bateria». O mesmo princ(cid:237)pio Ø enunciado na Directiva 1999/74/CE do Conselho, de 19 de Julho de 1999 (3), que substituirÆ a Directiva 88/166/CEE do Conselho e que determina que, nos termos das disposi(cid:231)ıes gerais do Tratado, os Estados-membros podem manter ou aplicar nos seus territ(cid:243)rios disposi(cid:231)ıes em matØria de protec(cid:231)ªo das galinhas poedeiras mais rigorosas do que as estabelecidas pela directiva. (cid:201) evidente que o objectivo da directiva Ø o estabelecimento de normas m(cid:237)nimas para o bem-estar dos animais e, por conseguinte, os Estados-membros podem ir mais longe se assim o desejarem, desde que respeitem as disposi(cid:231)ıes gerais estabelecidas no Tratado. Isto estÆ em conformidade com o ac(cid:243)rdªo do Tribunal de Justi(cid:231)a de 19 de Outubro de 1995, no processo C-128/94, H(cid:246)nig. Nªo hÆ qualquer dœvida de que alguns aspectos do aumento das exigŒncias em matØria de bem-estar dos animais, tais como disposi(cid:231)ıes relativas (cid:224) melhoria das condi(cid:231)ıes de cria(cid:231)ªo, podem influenciar os custos de produ(cid:231)ªo mas, na realidade, o Protocolo no 33 do Tratado de Amesterdªo exige que a Comissªo e os Estados-membros considerem o bem-estar dos animais como uma prioridade na defini(cid:231)ªo das pol(cid:237)ticas nos dom(cid:237)nios dos transportes, do mercado interno e da investiga(cid:231)ªo. Por conseguinte, com base na informa(cid:231)ªo dispon(cid:237)vel, nªo parece que a legisla(cid:231)ªo existente que o Senhor Deputado mencionou infrinja a legisla(cid:231)ªo comunitÆria aplicÆvel ao bem-estar dos animais ou (cid:224) organiza- (cid:231)ªo comum do mercado agr(cid:237)cola. (1) (2) (3) JO L 270 de 14. 12. 1970. JO L 74 de 19. 3. 1988. JO L 203 de 3. 8. 1999. (2000/C 225 E/013) PERGUNTA ESCRITA E-1714/99 apresentada por Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (29 de Setembro de 1999) Objecto: Subs(cid:237)dios aos produtores de ovos para compensa(cid:231)ªo pelas condi(cid:231)ıes climÆticas A fim compensar as desvantagens do clima frio e das longas dist(cid:226)ncias, a SuØcia concede aos produtores de ovos da Norrland, no norte do pa(cid:237)s, um subs(cid:237)dio especial, pago por galinha. A UE exige que essa ajuda seja reduzida, por razıes de concorrŒncia. Tendo em conta que a produ(cid:231)ªo na regiªo Ø inferior ao consumo, considera a Comissªo que esta exigŒncia Ø aceitÆvel? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (9 de Novembro de 1999) De acordo com o artigo 142o do Acto de Adesªo, a Comissªo autorizou a SuØcia a conceder ajudas nacionais a longo prazo com vista a assegurar a manuten(cid:231)ªo da actividade agr(cid:237)cola em regiıes espec(cid:237)ficas que abrangem zonas situadas a norte do paralelo 62o e algumas regiıes adjacentes afectadas por condi(cid:231)ıes climatØricas comparÆveis que tornam a actividade agr(cid:237)cola particularmente dif(cid:237)cil. As ajudas devem ser concedidas, nomeadamente, para preservar mØtodos tradicionais de produ(cid:231)ªo e transforma(cid:231)ªo primÆrias, facilitar o escoamento dos produtos assim obtidos e assegurar a protec(cid:231)ªo do ambiente e a preserva(cid:231)ªo das zonas rurais. As ajudas nªo devem conduzir a um aumento da produ(cid:231)ªo (limites f(cid:237)sicos) nem a uma eleva(cid:231)ªo do n(cid:237)vel de apoio global (limites monetÆrios) registados durante um per(cid:237)odo de referŒncia anterior (cid:224) adesªo. As ajudas nacionais a longo prazo nªo foram autorizadas com base nos artigos 87o e 88o (ex-artigos 92o e 93o) do Tratado CE mas com fundamento no artigo 142o do Acto de Adesªo. Pela Decisªo 97/557/CE, de 17 de Julho de 1997, que altera a Decisªo 96/228/CE relativa ao regime de ajudas nacionais a longo prazo a favor da agricultura das zonas n(cid:243)rdicas da SuØcia (1), a Comissªo determinou as zonas n(cid:243)rdicas deste Estado-membro, fixou o per(cid:237)odo de referŒncia a utilizar para assegurar que a ajuda n(cid:243)rdica nªo conduza a um aumento da produ(cid:231)ªo nem (cid:224) eleva(cid:231)ªo do n(cid:237)vel de apoio global, determinou a forma e o n(cid:237)vel do aux(cid:237)lio e fixou o n(cid:237)vel da produ(cid:231)ªo agr(cid:237)cola que nªo pode ser superado sem redu(cid:231)ªo do n(cid:237)vel da ajuda concedida. C 225 E/12 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 A SuØcia estÆ a aplicar esta decisªo atravØs da «subven(cid:231)ªo Norrland», que Ø a continua(cid:231)ªo do regime de ajudas em vigor antes da adesªo. Ao abrigo deste regime, as ajudas sªo concedidas por galinha poedeira substitu(cid:237)da. Existe um limite nacional que restringe a concessªo das ajudas a situa(cid:231)ıes de substitui(cid:231)ªo de galinhas em nœmero superior a 1 000 por ano. A decisªo da Comissªo define as taxas mÆximas de ajuda e os montantes mÆximos de produ(cid:231)ªo permitidos com base no per(cid:237)odo de referŒncia. Se a aplica(cid:231)ªo nacional Ø conforme (cid:224) decisªo da Comissªo, a œnica exigŒncia de redu(cid:231)ªo poss(cid:237)vel decorre da supera(cid:231)ªo do montante total da produ(cid:231)ªo. Nesse caso, o artigo 4o da decisªo impıe que, no ano seguinte, a SuØcia reduza proporcionalmente o aux(cid:237)lio concedido (cid:224) produ(cid:231)ªo em causa. O princ(cid:237)pio fundamental do artigo 142o Ø o da manuten(cid:231)ªo da actividade agr(cid:237)cola tradicional nas zonas n(cid:243)rdicas e nªo o do aumento da produ(cid:231)ªo com recurso a aux(cid:237)lios. (1) JO L 230 de 21. 8. 1997. (2000/C 225 E/014) PERGUNTA ESCRITA E-1715/99 apresentada por Lucio Manisco (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (29 de Setembro de 1999) Objecto: Controlo dos servi(cid:231)os secretos dos EUA na Internet Gra(cid:231)as a Echelon, sistema anglo-americano de controlo das comunica(cid:231)ıes entre cidadªos, a NSA (National Security Agency) e a CIA, em aplica(cid:231)ªo do United States Plan for Information System Protection criado pelo National Security Coucil, podem controlar atravØs de uma «rede federal de vigil(cid:226)ncia sobre as intrusıes (Fidnet)» todas as informa(cid:231)ıes e comunica(cid:231)ıes que circulam em todo o mundo via Internet. Que medidas pretende a Comissªo tomar para garantir a privacidade dos cidadªos da Uniªo e das suas empresas contra esta nova agressªo (cid:224) liberdade individual e comercial? Resposta dada por Neil Kinnock em nome da Comissªo (10 de Novembro de 1999) Em 24 de Outubro de 1995, o Parlamento e o Conselho adoptaram a Directiva 95/46/CE relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo das pessoas singulares no que diz respeito ao tratamento de dados pessoais e (cid:224) livre circula(cid:231)ªo desses dados (1). Em 15 de Dezembro de 1997, o Parlamento e o Conselho adoptaram a Directiva 97/66/CE relativa ao tratamento de dados pessoais e (cid:224) protec(cid:231)ªo da privacidade no sector das telecomunica(cid:231)ıes (2). O prazo para a transposi(cid:231)ªo destas directivas expirou em 24 de Outubro de 1998. Ambas as directivas tŒm por objectivo assegurar os direitos e liberdades individuais no que se refere ao processamento de dados pessoais, em especial o direito (cid:224) privacidade. As citadas directivas sªo, obviamente, importantes para as questıes suscitadas na pergunta escrita do Senhor Deputado. O seu (cid:226)mbito limita-se, naturalmente, (cid:224)s questıes contempladas pelo Tratado CE e ambas as directivas admitem excep(cid:231)ıes com vista a salvaguardar interesses espec(cid:237)ficos tais como a seguran(cid:231)a pœblica ou a preven(cid:231)ªo, a investiga(cid:231)ªo, a detec(cid:231)ªo e a instaura(cid:231)ªo de ac(cid:231)ıes contra crimes. Qualquer cidadªo que se sinta prejudicado na sua privacidade pode apresentar queixa (cid:224)s autoridades nacionais de controlo da protec(cid:231)ªo de dados ou recorrer aos tribunais nacionais. A questªo das alegadas intercep(cid:231)ıes por razıes de seguran(cid:231)a nacional nªo Ø da competŒncia da Comissªo, tal como se encontra definida no Tratado CE. A este respeito, remete-se o Senhor Deputado para as respostas dadas pela Comissªo (cid:224)s perguntas escritas E-1039/98 (3) e E-1040/98 (4), da Senhora Deputada Van Dijk, E-1306/98 e outras (5) da Senhora Deputada Muscardini, E-1429/98 Senhora Deputada Raschhofer (6), E-1776/98 do Senhor Deputado Manisco (7), E-1987/98 do Senhor Deputado Kaklamanis (8),


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2053/1999 af 29. september 1999 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 30. 9. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 255/17 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2053/1999 af 29. september 1999 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2038/1999 af 13. september 1999 om den fælles markedsordning for sukker (1), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1422/ 95 af 23. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser for import af melasse inden for sektoren for sukker og om forordning (EØF) nr. 785/68 (2), særlig artikel ændring af 1, stk. 2 og artikel 3, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) I forordning (EF) nr. 1422/95 fastsættes, at cif-prisen ved import af melasse, i det følgende benævnt »den repræ- sentative pris«, i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EØF) nr. 785/68 (3); denne pris fastsættes for den standardkvalitet, der er defineret i artikel 1 i nævnte forordning; fastsættes den repræsentative pris for melasse beregnes for et EF- grænseovergangssted, som er Amsterdam; denne pris skal beregnes på grundlag af de gunstigste købsmulig- heder på verdensmarkedet, som konstateres på grundlag af noteringer eller priser på dette marked, der er justeret under hensyntagen til eventuelle kvalitetsforskelle i forhold til standardkvaliteten for melasse blev defineret ved forordning (EØF) nr. 785/68; standardkvaliteten; skal der tages hensyn til ved konstateringen af de gunstigste købsmuligheder på verdensmarkedet samtlige oplysninger om tilbud på verdensmarkedet, om konsta- terede priser på vigtige markeder i tredjelande samt om købekontrakter indgået i den internationale samhandel, som Kommissionen har fået kendskab til enten gennem medlemsstaterne eller på eget initiativ; ved denne konstatering kan et gennemsnit af flere priser lægges til grund i henhold til artikel 7 i forordning (EØF) nr. 785/68 på betingelse af, at dette gennemsnit kan anses som repræsentativt for markedets faktiske tendens; (4) der skal ikke tages hensyn til oplysningerne, når det ikke drejer sig om produkter af sund og sædvanlig handels- tilbuddet nævnte pris kun kvalitet, eller når den i (1) EFT L 252 af 25. 9. 1999, s. 1. (2) EFT L 141 af 24. 6. 1995, s. 12. (3) EFT L 145 af 27. 6. 1968, s. 12. vedrører en ringe mængde, der ikke er repræsentativ for markedet; der skal heller ikke tages hensyn til tilbuds- priser, som ikke kan anses for repræsentative for marke- dets faktiske udvikling; for at opnå sammenlignelige oplysninger vedrørende melasse af standardkvalitet skal priserne alt efter kvali- teten af den tilbudte melasse forhøjes eller nedsættes i det omfang, der følger af anvendelsen af artikel 6 i forordning (EØF) nr. 785/68; undtagelsesvis kan en repræsentativ pris i et begrænset tidsrum opretholdes på uændret niveau, når den tilbuds- pris, der har tjent som grundlag for den foregående konstatering af den repræsentative pris, ikke er kommet til Kommissionens kendskab, og de foreliggende tilbuds- priser, som ikke synes at være tilstrækkeligt repræsenta- tive for markedets faktiske tendens, ville føre til pludse- lige og væsentlige ændringer i den repræsentative pris; når der eksisterer en forskel mellem udløsningsprisen for det pågældende produkt og den repræsentative pris, bør der fastsættes tillægsimporttold på betingelserne i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1422/95; såfremt importtolden suspenderes i medfør af artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95, bør der fastsættes særlige beløb for denne told; anvendelse af disse bestemmelser giver anledning til at fastsætte de repræsentative priser og tillægsimporttolden for de pågældende produkter som anført i bilaget til nærværende forordning; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker — (5) (6) (7) (8) (9) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De repræsentative priser og tillægstolden ved import af de i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1422/95 omhandlede produkter fastsættes som angivet i bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 30. september 1999. L 255/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 9. 1999 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen til forordning om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker BILAG KN-kode Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt (EUR) Told, der skal opkræves ved import som følge af suspension, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95, pr. 100 kg netto af det pågældende produkt (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,16 7,54 0,29 0,00 — — (1) Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i artikel 1 i forordning (EØF) nr. 785/68, som ændret. (2) Dette beløb erstatter i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95 toldsatsen i den fælles toldtarif fastsat for disse produkter


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1704/99 του Raffaele COSTA Πρόγραμμα LΙFΕ

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU programme
Italy

text: 29. 1. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 27 E/165 Mporei· na anafe·rei h Epitroph· gia poioy·w lo·goyw to 2000 proble·petai h dapa·nh 31. 400. 000 eyrv· epiple·on (60 dis. lire·tew peri·poy) pernv·ntaw apo· ta 246 ekat. Ecu se poso·n a·nv tvn 277 ekat. Ecu (dhladh· apo· 477 se a·nv tvn 530 dis. liretv·n); (2000/C 27 E/202) GRAPTH ERVTHSH E-1706/99 ypobolh·: Raffaele Costa (PPE-DE) prow thn Epitroph· (29 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Sxe·dio proy¤ pologismoy· 2000 (cid:129) dapa·new prosvpikoy· kai leitoyrgi·aw tvn antiprosvpeiv·n thw Eyrvpaï- kh·w Koino·thtaw, dapa·new symplhrvmatikoy· prosvpikoy· kai apokentrvme·new dapa·new leitoyrgi·aw To 1998, to sy·nolo tvn dapanv·n prosvpikoy· kai leitoyrgi·aw tvn antiprosvpeiv·n thw Eyrvpai¤kh·w Koino·thtaw, tvn dapanv·n symplhrvmatikoy· prosvpikoy· kai tvn apokentrvme·nvn dapanv·n leitoyrgi·aw anh·lue se 394 ekat. Ecu (763 dis. lire·tew). Mporei· h Epitroph· na gnvstopoih·sei gia poioy·w lo·goyw to 2000 proble·petai h dapa·nh 433 eakt. Ecu, dhladh· 40 ekat. Ecu epiple·on poy antistoixoy·n se poso·n y·coyw 77 dis. liretv·n peri·poy·; Koinh· apa·nthsh toy kaw Schreyer ej ono·matow thw Epitroph·w stiw grapte·w ervth·seiw E-1702/99, E-1703/99 kai E-1706/99 (18 Noembri·oy 1999) Epi· toy paro·ntow, h Epitroph· ejeta·jei diejodika· to pro·blhma poy e·uese to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai de ua paralei·cei na ton enhmerv·sei sxetika· to taxy·tero dynato·. (2000/C 27 E/203) GRAPTH ERVTHSH E-1704/99 ypobolh·: Raffaele Costa (PPE-DE) prow thn Epitroph· (29 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Pro·gramma LIFE To pro·gramma LIFE poy sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh kauierv·uhke vw me·tro prostasi·aw toy periba·llontow, ei·xe xvristei· se dy·o fa·seiw: 1991-95 kai 1996-99. Ervta·tai h Epitroph·: 1. Po·sa kai poia· progra·mmata LIFE (Life periba·llon kai Life fy·sh) paroysia·suhkan gia thn Itali·a; 2. Po·sa kai poia· apo· ta progra·mmata ayta· e·ginan dekta· gia xrhmatodo·thsh kai gia poia· posa·; 3 Po·sa kai poia· apo· ta teleytai·a ayta· progra·mmata xrhmatodoth·uhkan e·vw tiw 10 Septembri·oy 1999; Apa·nthsh toy thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (4 Noembri·oy 1999) H Epitroph· diabiba·zei apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai sth Genikh· Grammatei·a toy Orga·noy aytoy· pi·naka poy perie·xei tiw plhrofori·ew poy zhth·uhkan


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1702/99 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen. Budgetforslag 2000 ‐ udgifter vedrørende personer, der er knyttet til fællesskabsinstitutionerne.

eurovoc_concepts:
European official
European school
administrative expenditure (EU)
allowances and expenses
draft budget (EU)
financial control
pension scheme

text: C 225 E/8 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 Hvad R(cid:229)dets direktiv 91/271/E(cid:216)F af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand (3) ang(cid:229)r, głr Kommis- sionen det (cid:230)rede medlem opm(cid:230)rksom p(cid:229), at den, da Gr(cid:230)kenland ikke har udpeget fłlsomme omr(cid:229)der (i henhold til artikel 5 i n(cid:230)vnte direktiv), i juli 1999 besluttede at forel(cid:230)gge sagen for Domstolen i henhold til EF-traktatens artikel 226 (tidligere artikel 169). Kommissionen har i łvrigt altid givet sin stłtte til foranstaltninger og anl(cid:230)g med henblik p(cid:229) at behandle by- og industrispildevand i Gr(cid:230)kenland og beskytte kyster. De nuv(cid:230)rende projekter medfinansieres enten af Samhłrighedsfonden eller gennem de operationelle programmer som led i EF-stłtterammen 1994-1999 for Gr(cid:230)kenland, herunder miljłprogrammet og programmerne for de tretten gr(cid:230)ske regioner. Gennem andre EU-instrumenter som f. eks. LIFE er der ogs(cid:229) ydet bidrag p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Kommissionen undersłger for tiden det gr(cid:230)ske forslag til EF-stłtterammen for programmeringsperioden 2000-2006, som afgjort vil omfatte medfinansiering af projekter med henblik p(cid:229) at sanere overfladevand. Det er i łvrigt s(cid:229) godt som sikkert, at Samhłrighedsfonden vil forts(cid:230)tte med at yde stłtte til projekter af denne type. Hvad specielt Elefsina-bugten ang(cid:229)r, vil projekter for sanering af by- og industrispildevand kunne medfi- nansieres i den kommende programmeringsperiode, hvis de gr(cid:230)ske myndigheder frems(cid:230)tter relevante forslag herom. (1) (2) (3) EFT L 230 af 5. 8. 1982. EFT L 10 af 14. 1. 1997. EFT L 135 af 30. 5. 1991. (2000/C 225 E/009) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1702/99 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen (29. september 1999) Om: Budgetforslag 2000 (cid:129) udgifter vedrłrende personer, der er knyttet til f(cid:230)llesskabsinstitutionerne P(cid:229) F(cid:230)llesskabets 1998-budget var der opfłrt 1. 641. 555. 000 ecu (3. 100 mia. italienske lire) til udgifter vedrłrende personer, der er knyttet til f(cid:230)llesskabsinstitutionerne. Kan Kommissionen oplyse, hvorfor det i 2000 planl(cid:230)gges at forhłje disse udgifter med over 202 mio. euro (ca. 400 mia. italienske lire), svarende til en udgiftsstigning fra 3. 100 til 3. 500 mia. italienske lire? Kan Kommissionen oplyse, hvad (cid:229)rsagerne til denne stigning er og redegłre n(cid:230)rmere for dem i lyset af den łkonomiske stramning, som Prodi har bekendtgjort, og som derimod ville głre det nłdvendigt for Kommissionen at holde udgifterne p(cid:229) 1998-niveau? (2000/C 225 E/010) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1703/99 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen (29. september 1999) Om: Budgetforslag 2000 (cid:129) udgifter til tjenesterejser for personer, der er knyttet til f(cid:230)llesskabsinstituti- onerne I 1998 brugte F(cid:230)llesskabet 246. 138. 470 ecu (svarende til 477 mia. italienske lire) til tjenesterejser for personer, der er knyttet il f(cid:230)llesskabsinstitutionerne. Kan Kommissionen oplyse, hvorfor dette belłb i 2000 planl(cid:230)gges forhłjet med 31. 400. 000 euro (ca. 60 mia. italienske lire), svarende til en stigning fra 246 til 277 mio. euro (dvs. fra 477 til 530 mia. italienske lire)?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1723/99 af Marie-Noëlle Lienemann (PSE) til Kommissionen. Foranstaltninger til bekæmpelse af den amerikanske dominans på Internettet.

eurovoc_concepts:
EU research policy
Internet
credit
research and development
research programme
technological change

text: C 170 E/82 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 6. 2000 Det drejer sig n(cid:230)rmere bestemt om den undersłgelse, Kommissionen var med til at finansiere i 1995, og som viste, at ulykker i forbindelse med denne type fritidsaktiviteter medfłrte hospitalsindl(cid:230)ggelse i gennemsnitligt 7,8 % af tilf(cid:230)ldene mod 5,5 % for de łvrige ulykker, der var registreret af Det europ(cid:230)iske overv(cid:229)gningssystem for ulykker i hjemmet og i fritiden (EHLASS 1987-1988), og at de n(cid:230)vnte ulykker udgjorde 1,2 % af de registrerede ulykker. Denne procentsats indbefatter sandsynligvis ogs(cid:229) ulykker p(cid:229) legepladserne. Da konklusionerne fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds młde i Edingburgh i 1992 ikke er draget tvivl, vil Kommissionen forts(cid:230)tte det arbejde, den har indledt, da den p(cid:229)lagde Den Europ(cid:230)iske Standardiseringsor- ganisation (CEN) at udarbejde harmoniserede standarder for forlystelsesparker. i Ifłlge CEN vil man g(cid:229) i gang med undersłgelserne vedrłrende disse standarder i lłbet af fłrste halvdel af (cid:229)r 2000. (1) (2) EFT C 135 af 14. 5. 1999. Europa-Parlamentets forhandlinger ( september 1997). (2000/C 170 E/094) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1723/99 af Marie-Noºlle Lienemann (PSE) til Kommissionen (29. september 1999) Om: Foranstaltninger til bek(cid:230)mpelse af den amerikanske dominans p(cid:229) Internettet Hvordan kan Den Europ(cid:230)iske Union klare udfordringerne i forbindelse med det s(cid:229)kaldte »andengenera- tionsinternet«? Hvordan kan Den Europ(cid:230)iske Union sikre, at der iv(cid:230)rks(cid:230)ttes egentlige programmer til samordning af forskningslaboratorierne og tildeles de yderligere bevillinger, som er nłdvendige for at styrke Europas stilling i forhold til den amerikanske dominans inden for Internet-infrastrukturerne? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (29. november 1999) Hvis Europa i fuldt omfang skal v(cid:230)re med i den fremtidige udvikling af Internet, er det af afgłrende betydning, at vore videnskabsfolk og forskere deltager aktivt i opbygningen af dette. Det er p(cid:229) denne baggrund, at EU stłtter forskningen p(cid:229) dette omr(cid:229)de for at sikre, at Europa er p(cid:229) forkant med den seneste udvikling. I forbindelse med den fłrste indkaldelse af forslag under IST-programmet (informationssam- fundsteknologier), der indg(cid:229)r i det femte rammeprogram, er der allerede blevet tildelt 300 mio. EUR til 138 samarbejdsprojekter vedrłrende udviklingen af den n(cid:230)ste generation af netteknologi og applikationer til udnyttelse af mulighederne i forbindelse hermed. Dette omr(cid:229)de vil sandsynligvis v(cid:230)re et hłjt prioriteret omr(cid:229)de under hele det femte rammeprogram (1999- 2002). Den r(cid:229)dgivende IST-ekspertgruppe, der r(cid:229)dgiver Kommissionen om udviklingsprogrammer, har identificeret en r(cid:230)kke centrale omr(cid:229)der, hvor den europ(cid:230)iske industri har potentialet til at blive fłrende p(cid:229) verdensplan (cid:129) f. eks. mobil, tr(cid:229)dlłs og optisk teknologi til nettet. Disse prioriterede omr(cid:229)der vil manifestere sig i n(cid:230)ste (cid:229)rs arbejdsprogram. Det er dog ikke bare et spłrgsm(cid:229)l om teknologi. Der er ogs(cid:229) vigtige lovgivningsm(cid:230)ssige og juridiske spłrgsm(cid:229)l, der har betydning for udviklingen af Internet, og EU arbejder aktivt med disse. EU har ikke mindst overvejet lovgivningen p(cid:229) dette omr(cid:229)de for at skabe juridisk sikkerhed p(cid:229) omr(cid:229)det og derved fremme udviklingen af nye tjenester, ikke mindst i forbindelse med elektronisk handel. Det overordnede m(cid:229)l med arbejdet er at sikre et (cid:229)bent og konkurrencedygtigt europ(cid:230)isk marked p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Kommissionen vedtog den 10. november 1999 meddelelsen »Fastl(cid:230)ggelse af nye rammebestem- melser for elektronisk kommunikationsinfrastruktur og tilhłrende tjenester (cid:129) Revurdering af kommunika- tionslovgivningen i 1999«. I denne meddelelse redegłres for Kommissionens holdning med hensyn til de nye lovgivningsm(cid:230)ssige rammer for elektronisk kommunikationsinfrastruktur og tilhłrende tjenester, og der iv(cid:230)rks(cid:230)ttes en offentlig hłring. Efter afslutningen af det offentlige hłring vil Kommissionen i andet 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/83 kvartal af (cid:229)r 2000 frems(cid:230)tte lovgivningsforslag. Det vigtigste budskab i meddelelsen er, at priser skal reduceres gennem łget konkurrence og lettelse af de administrative byrder, som teleoperatłrerne er p(cid:229)lagt. Dette skulle fłre til lavere adgangspriser og derved fremme udbredelsen af Internet i Europa. Kommis- sionen vil desuden snart vedtage en henstilling om samtrafiktakster for lejede kredslłb, og hovedform(cid:229)let er at f(cid:229) nedbragt priserne p(cid:229) Internet-tjenester. Endnu en henstilling, denne gang om adgang til lokale net og is(cid:230)r til s(cid:230)rskilt udbud af abonnentkredslłb, vil blive vedtaget n(cid:230)ste (cid:229)r, og dette skulle have yderligere betydning for fremme af adgangen til konkurrencedygtige Internet-tjenester ved hłj hastighed. Efterh(cid:229)nden som Internet er blevet mere udbredt og kommercialiseret, er styringen af dette nye v(cid:230)rktłj ogs(cid:229) blevet professionaliseret, og det er nu ogs(cid:229) af vital betydning for Europas interesser. EU og medlemsstaterne har derfor ogs(cid:229) deltaget aktivt i etableringen af en organisation til forvaltning af navne og numre (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN)), der er et ikke-kommercielt organ, der tager sig af dom(cid:230)nenavne, tildeling af adresser til informationsudbydere (IP-adresser) og internetprotokoller. EU sikrer allerede en sammenkobling af hłj kvalitet mellem europ(cid:230)iske forskningslaboratorier gennem det transeurop(cid:230)iske TEN-155 net (der aflłser TEN-34). Med dette net forbindes forsknings- og uddannelsesnet med en kapacitet p(cid:229) 155 Megabit pr. sekund (Mbits/s). EU vil fortsat investere i en opgradering af infrastrukturen for forskernet under det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. I IST-programmet er det afsat et budget p(cid:229) 161 mio. EUR til »forskningsnetv(cid:230)rk«. Der vil blive ydet stłtte til b(cid:229)de oprettelse af et net af verdensklasse i Europa og til eksperimentel udnyttelse af dette net. I forbindelse med denne aktivitet vil forskningslaboratorier eksperimentere med nye former for samarbejde, som udnytter fordelene ved hłjhastighedsforbindelse til Internet. Ifłlge Kommissionens opfattelse mobiliseres der allerede store ressourcer til forskningsprogrammer for at sikre, at de europ(cid:230)iske forskere har adgang til Internet-infrastrukturer af verdensklasse, og for at stłtte samarbejdsprojekter inden for forskning og udvikling, der skal bidrage til udvikling af ny teknologi p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Det skal dog bem(cid:230)rkes, at det inden for mange centrale omr(cid:229)der med betydning for udviklingen af Internet, f. eks. nationale forskningsinfrastrukturer og forbindelse af skoler i netv(cid:230)rk, er medlemsstaterne og industrien, der skal foretage investeringer. Kommissionen głr hvad den kan for at sikre, at alle medlemsstaterne indser nłdvendigheden af at investere p(cid:229) dette omr(cid:229)de. (2000/C 170 E/095) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1728/99 af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen (29. september 1999) Om: Nyorientering inden for sundhedspolitikken Inden for rammerne af den f(cid:230)lles landbrugspolitik stiller Den Europ(cid:230)iske Union hvert (cid:229)r 1. 000 mio. euro til r(cid:229)dighed til subvention af tobaksdyrkning. I mods(cid:230)tning hertil er der til finansiering af programmet »Europa mod kr(cid:230)ft« kun afsat 11 mio. euro. Samtidig konstateres imidlertid et stadigt stigende antal svulster. P(cid:229) grund af dette forhold spłrges Kommissionen, om den agter (cid:129) at sikre en gradvis omfordeling af de finansielle midler til fordel for folkesundheden; (cid:129) at opn(cid:229) en tilbagegang i nikotinforbruget ved at h(cid:230)ve priserne for tobaksvarer; (cid:129) ved hj(cid:230)lp af lovgivning p(cid:229) omr(cid:229)det bedre at kontrollere de forskellige indholdsstoffer i tobaksvarer; (cid:129) fremover at betragte den s(cid:229)kaldte »tobakskontrol« som et prioriteret m(cid:229)l inden for den europ(cid:230)iske sundhedspolitik, s(cid:229)ledes som den nye kommiss(cid:230)r for forbrugerbeskyttelse og sundhed, David Byrne, har erkl(cid:230)ret det under sin hłring?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1716/99 van Lucio Manisco (GUE/NGL) aan de Commissie. Milieuramp door bombardementen op Pancevo.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Serbia and Montenegro
war damage

text: 24. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 303 E/7 of zij, anders dan in de pers vermeld, vasthoudt aan 1 januari 2000 als datum voor de invoering van 3. een nieuwe identificatie- en registratieregeling? (1) PB L 117 van 7. 5. 1997, blz. 1. Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (22 november 1999) Artikel 19 van Verordening (EG) nr. 820/97 van 21 april 1997 tot vaststelling van een identificatie- en registratieregeling voor runderen en inzake de etikettering van rundvlees en rundvleesproducten (1) bepaalt dat de lidstaten de Commissie verslagen doen toekomen over de tenuitvoerlegging van het etiketterings- systeem voor rundvlees en dat door de Commissie een ontwerp-verslag over de situatie in de Gemeenschap aan de Raad en het Parlement zal worden voorgelegd dat vergezeld gaat van voorstellen voor de toekomst. Voor een betrouwbare verplichte etiketteringsregeling voor rundvlees is een volledig operationele identifi- catie- en registratieregeling voor runderen noodzakelijk. Bij de opstelling van het verslag kwam de Commissie tot de conclusie dat alle lidstaten op ØØn na passende regelingen kennen via welke kan worden nagegaan welke het laatste bedrijf is waarvan de geslachte dieren afkomstig zijn. Het zal evenwel voor ten minste de helft van de lidstaten vanaf 1 januari 2000 niet mogelijk zijn om voor elk geslacht dier op de hoogte te zijn van zijn geboorteplaats en alle plaatsen of landen waar het zich gedurende zijn leven bevond, met name omdat de eis van het volledige verplaatsingsdocument van een dier in de vorm van een paspoort slechts geldt voor na 1 januari 1998 geboren dieren. Op 13 oktober 1999 keurde de Commissie het verslag (2) en twee voorstellen (3), waarin het tijdschema voor de verplichte etikettering van rundvlees in de Gemeenschap werd vastgesteld, goed. Beide voorstellen zijn gebaseerd op artikel 152 (volksgezondheid) (voormalig artikel 129) van het EG-Verdrag. Het oogmerk van de eerste voorgestelde verordening is vervanging van de bestaande Verordening van de Raad (EG) nr. 820/97 en vaststelling van de algemene regels voor een verplichte etiketteringsregeling in twee etappes. De eerste etappe, die een maand na de vaststelling van de verordening in werking zal treden, voorziet in het verplicht aangeven op etiketten van gemakkelijk af te lezen informatie betreffende de plaats van slachting. Vanaf 1 januari 2003 moet het rundvleesetiket daarnaast preciese informatie omvatten over waar het dier is geboren en vetgemest. In verband met de tijd die in het kader van medebeslissing nodig is voor de vaststelling van de eerste verordening, werd een tweede verordening voorgesteld. Deze wijzigingsverordening verlengt de bepalingen van de bestaande verordening van de Raad (EG) nr. 820/97 die enkel tot 1 januari 2000 voorzien in een wettelijke grondslag voor een vrijwillige etiketteringsregeling. Deze verlenging zal evenwel slechts duren tot het eerste voorstel wordt goedgekeurd, d. w. z. uiterlijk tot 1 januari 2001. (1) PB L 117 van 7. 5. 1997. (2) COM(1999) 486 def. (3) COM(1999) 487. (2000/C 303 E/006) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1716/99 van Lucio Manisco (GUE/NGL) aan de Commissie (29 september 1999) Betreft: Milieuramp door bombardementen op Pancevo Een ongekende ramp voor mens en milieu is in het conflict op de Balkan veroorzaakt door de raketaanvallen op de raffinaderijen, kunstmestfabrieken en petrochemische industrie te Pancevo, waardoor immers duizenden tonnen aardolie, vinylchloride monomeer, kwik, zwaveldioxide, salpeterzuur en trichloordifenyltrichloorethaan in het milieu terecht zijn gekomen. C 303 E/8 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 24. 10. 2000 Er is gebleken dat deze verontreinigende en giftige stoffen in enorme hoeveelheden voorkomen in de waterleidingen, het grondwater, de Donau en andere waterlopen in gebieden die honderden kilometers van Pancevo zijn verwijderd. Ondanks gedeeltelijke evacuatie van de bevolking, die voor de raketaanvallen rond 150. 000 zielen telde, nemen de negatieve gevolgen voor de volksgezondheid (problemen met de longen, miskramen, ziekten van het zenuwstelsel en de bloedsomloop) schrikbarend snel toe. Deze gegevens komen naar voren uit inspecties die ter plekke zijn uitgevoerd door gespecialiseerd personeel van de Verenigde Naties, milieuorganisaties, en ook uit reportages van Europese journalisten, waaronder de Italiaan Fulvio Grimaldi. 1. Welke noodmaatregelen denkt de Commissie te treffen om te schadelijke effecten voor de gezondheid van de bewoners in het gebied en de aangrenzende landen te beperken? 2. Welke noodhulp denkt de Commissie beschikbaar te stellen in het kader van het programma Obnova en de recente besluiten van de Raad van ministers van Buitenlandse Zaken van de Unie te Saariselka, om de reeds getroffen regio(cid:146)s en de regio(cid:146)s die binnenkort met de ramp te maken zullen krijgen, onmiddellijk te helpen? (2000/C 303 E/007) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1840/99 van Christos Folias (PPE-DE) aan de Commissie (11 oktober 1999) Betreft: Milieubeleid van de Europese Unie De milieuschade die is teweeggebracht door de recente militaire interventie in Kosovo, is nog niet volledig geºvalueerd, ondanks het vermoeden dat de gezondheid van de bewoners van dit gebied in het gevaar werd gebracht. Naar alle waarschijnlijkheid heeft grensoverschrijdende vervuiling (cid:129) van de lucht, de zee en de inter- nationale waterlopen in deze regio (cid:129) ook het milieu aangetast in de buurlanden en meer bepaald in Griekenland en de andere Balkan-landen die kandidaat zijn voor toetreding tot de Europese Unie en bijgevolg aan de pretoetredingsmilieustrategie zijn onderworpen. Kan de Commissie de volgende vragen beantwoorden: 1. Is ze van plan de vermoedelijke milieuschade te beoordelen, en zo ja, wanneer? 2. Waarom heeft ze nog geen beroep gedaan op het Europees Milieuagentschap in Kopenhagen en het Onderzoekscentrum in Ispra, die nochtans over de vereiste technische kennis en infrastructuur beschikken om de juiste studies te verrichten? 3. Hoe denkt ze de milieuproblematiek te integreren in de financiering voor de landen uit deze regio in het kader van het Stabiliteitspact en de Organisatie voor de wederopbouw van de Balkan? (2000/C 303 E/008) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1871/99 van Antonios Trakatellis (PPE-DE) aan de Commissie (12 oktober 1999) Betreft: Evaluatie van de milieugevolgen van de oorlog in de Federale Republiek Joegoslaviº en acties voor de bescherming van de volksgezondheid en van het milieu, alsook voor het herstel van de schade Gezien de volgende feiten: A. De militaire operaties van de afgelopen maanden in de Federale Republiek Joegoslaviº en met name in Kosovo hebben aanzienlijke schade berokkend aan het milieu. Bij de bombardementen zijn immers grote hoeveelheden uiterst giftige en ook radioactieve stoffen vrijgekomen doordat gebruik is gemaakt van uraniumhoudende ammunitie en deze stoffen vormen een directe bedreiging voor de volks- gezondheid van de bewoners van dit gebied en van de buurlanden


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1734/99 esittäjä(t): Enrico Ferri (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Francesco Fiori (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE) ja Stefano Zappalà (PPE-DE) komissiolle. Italiassa tehty lakialoite yhtäläisistä oikeuksista tiedotusvälineiden käyttöön vaalikampanjan aikana.

eurovoc_concepts:
Italy
access to information
election campaign
exchange of information
freedom to provide services
government bill
television
transmission network

text: 20. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 170 E/85 Vastaus (2. joulukuuta 1999) Neuvosto seuraa tiiviisti Transnistrian ihmisoikeustilannetta ja erityisesti Moldovan parlamentin j(cid:228)senen Ilie Ilascun tapausta. EU:n korkean tason virkamiesten troikka otti Ilascun tapauksen esille Transnistrian viranomaisten kanssa k(cid:228)ydess(cid:228)(cid:228)n Tiraspolissa 15. lokakuuta 1999. Transnistrian yleisest(cid:228) tilanteesta keskusteltiin (cid:228)skett(cid:228)isen ministeritroikan ja Ven(cid:228)j(cid:228)n tapaamisen aikana Moskovassa 7. lokakuuta 1999, mutta sit(cid:228) ei ole EU:n ja Ven(cid:228)j(cid:228)n tulevan huippukokouksen vahvistetulla esityslistalla. Neuvosto pyrkii kaikissa sopivissa yhteyksiss(cid:228) kiirehtim(cid:228)(cid:228)n Ilie Ilascun tapauksen pikaista uusintak(cid:228)sittely(cid:228) ja tiedottaa t(cid:228)st(cid:228) asianmukaisesti Euroopan parlamentille. (2000/C 170 E/097) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1734/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Enrico Ferri (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Francesco Fiori (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE) ja Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE) komissiolle (29. syyskuuta 1999) Aihe: Italiassa tehty lakialoite yht(cid:228)l(cid:228)isist(cid:228) oikeuksista tiedotusv(cid:228)lineiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n vaalikampanjan aikana Italian p(cid:228)(cid:228)ministeri D(cid:146)Alema ja liikenneministeri Cardinale ovat tehneet lakialoitteen nimelt(cid:228)(cid:228)n (cid:148)M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset yht(cid:228)l(cid:228)isist(cid:228) oikeuksista k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) tiedotusv(cid:228)lineit(cid:228) vaalikampanjan ja kansan(cid:228)(cid:228)nestykseen liittyv(cid:228)n kampanjan yhteydess(cid:228) sek(cid:228) poliittiseen tiedottamiseen(cid:148). Se sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) useita m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), joilla s(cid:228)(cid:228)dell(cid:228)(cid:228)n poliittista ja vaalitiedotusta ja -mainontaa sek(cid:228) radiossa ja televisiossa ett(cid:228) (cid:148)verkkopalvelujen kautta(cid:148) (art. 1, 3, 4, 10). Onko t(cid:228)m(cid:228) senaatille 23. elokuuta 1999 j(cid:228)tetty aloite (senaatin asiakirja n:o 4197) komission mielest(cid:228) yhteis(cid:246)n direktiivin 98/0048/EY (1) mukainen, kun otetaan huomioon palvelujen vapaa liikkuvuus sis(cid:228)- markkinoilla? Jos n(cid:228)in on, katsooko komissio, ett(cid:228) aloitteesta on ilmoitettu ja muutenkin on toimittu yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisesti? Edell(cid:228) mainitun direktiivin perusteella jokaisen EU:n j(cid:228)senvaltion on ilmoitettava komissiolle kaikista kansallisista laki- tai asetusehdotuksista, jotka koskevat (cid:148)tietoyhteiskunnan palveluja(cid:148), ts. verkkopalveluja. Koska t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa on kyse maksua vastaan suoritettavista palveluista, mainitussa kansallisessa laissa tarkoitetut mainontatoimet kuuluvat Rooman sopimuksen ja siten my(cid:246)s direktiivin 98/0048/EY piiriin. (1) EYVL L 217, 5. 8. 1998, s. 18. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1999) Kuten A. Tajanin kirjalliseen kysymykseen P-1608/99 annetussa vastauksessa jo todettiin (1), arvoisien parlamentin j(cid:228)senten mainitsema lakiehdotus sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) nyt saatavilla olevien tietojen mukaan artikloja, joiden tarkoituksena on nimenomaan s(cid:228)(cid:228)nnell(cid:228) vaaleihin liittyv(cid:228)(cid:228) poliittista tiedottamista verkkopalveluissa. Kuten kysymyksess(cid:228) perustellusti korostettiin, kyseiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset koskevat tietoyhteiskunnan palveluja, joten niist(cid:228) on ennen niiden kansallisella tasolla tapahtuvaa lopullista hyv(cid:228)ksymist(cid:228) annettava riitt(cid:228)v(cid:228)n ajoissa virallinen ilmoitus komissiolle sen mukaisesti, mit(cid:228) teknisi(cid:228) standardeja ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelyst(cid:228) annetun direktiivin 98/0034/EY muuttamisesta 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1998 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviss(cid:228) 98/0048/EY (2) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n. C 170 E/86 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 6. 2000 T(cid:228)ss(cid:228) direktiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n erityisesti, ett(cid:228) ilmoitus on annettava, kun aloite on (cid:148)valmisteluvaiheessa, jolloin siihen on viel(cid:228) mahdollisuus tehd(cid:228) olennaisia muutoksia(cid:148) (1 artiklan 12 kohta). T(cid:228)m(cid:228) sen vuoksi, ett(cid:228) komission ja muiden j(cid:228)senvaltioiden suorittaman s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sehdotuksen tarkastelun yhteydess(cid:228) on mah- dollista tarvittaessa ehk(cid:228)ist(cid:228) ennakolta verkkopalveluiden vapaaseen liikkuvuuteen kohdistuvien uusien esteiden syntyminen sis(cid:228)markkinoille. Muun muassa sellaisten kansallisten s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sten, joihin parlamentin j(cid:228)senet viittaavat, antaminen siten ett(cid:228) direktiiviss(cid:228) 98/0034/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivill(cid:228) 98/0048/EY, tarkoitettua ilmoitus- velvollisuutta rikotaan, aiheuttaisi sen, ett(cid:228) kyseisi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksi(cid:228) ei voitaisi soveltaa eik(cid:228) niit(cid:228) voitaisi kohdistaa kolmansiin osapuoliin. Kyseisest(cid:228) lakiehdotuksesta ei ole ilmoitettu komissiolle edell(cid:228) mainitun direktiivin mukaisesti. (1) (2) EYVL C 27 E, 29. 1. 2000, s. 146. EYVL L 217, 5. 8. 1998. (2000/C 170 E/098) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1737/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) komissiolle (1. lokakuuta 1999) Aihe: Galician kiinte(cid:228)(cid:228) yhdyskuntaj(cid:228)tett(cid:228) koskeva j(cid:228)tehuoltohanke ja Vilaboan kuljetusasema Galician kiinte(cid:228)(cid:228) yhdyskuntaj(cid:228)tett(cid:228) koskevalle Sogama-j(cid:228)tehuoltohankeelle (1) on vahvistettu rahoitussuun- nitelma, joka kattaa 155 238 273 ecua vuosiksi 1997(cid:129)1999. T(cid:228)st(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) 54,88 prosenttia rahoitetaan julkisista varoista (josta koheesiorahaston osuus on 85 %) ja 45,12 prosenttia yksityissektorilta tulevista varoista. Hankesuunnitelmassa korostetaan j(cid:228)tem(cid:228)(cid:228)rien minimointia sek(cid:228) j(cid:228)tteiden kierr(cid:228)tyst(cid:228) ja uudel- leenk(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), mutta tosiasiassa hankkeen ensisijaisena tavoitteena on j(cid:228)tteiden polttaminen, johon tarvitaan suuria investointeja. Sogama-hankkeella edistet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)tem(cid:228)(cid:228)rien kasvua, eik(cid:228) se liity muihin Galician julkisiin aluesuunnitteluhankkeisiin, jotka perustuvat j(cid:228)tem(cid:228)(cid:228)rien v(cid:228)hent(cid:228)miseen, j(cid:228)tteiden kierr(cid:228)tykseen ja uudelleenk(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. joka ei alunperin kuulunut hankkeeseen, aiotaan sijoittaa laaksoon, Vilaboan kuljetusasema, jossa on erityisen hyv(cid:228) asuinymp(cid:228)rist(cid:246). Galician hallitsevan puolueen johto valitsi t(cid:228)m(cid:228)n laakson kuljetusaseman sijoittamispaikaksi ainoastaan poliittisista syist(cid:228). Kuljetusaseman rakentaminen merkitsee kest(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) rasitetta Vilaboan kunnalle ja ymp(cid:228)rist(cid:246)lle, varsinkin kun viel(cid:228) Vigon ja Pontevedran kaupungit tulevat k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n sit(cid:228). Mit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228) sen est(cid:228)miseksi, ett(cid:228) Sogama-hanke toteutetaan n(cid:228)ill(cid:228) ehdoilla ja ett(cid:228) Vilaboan kuljetusasema rakennetaan? (1) EYVL C 244, 27. 8. 1999, s. 11. Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 1999) Koheesiorahaston rahoittama, Sogama-hankkeen nimell(cid:228) tunnettu hanke nro 97/11/61/047 kuuluu Gali- cian itsehallintoalueen kiinte(cid:228)(cid:228) yhdyskuntaj(cid:228)tett(cid:228) koskevaan j(cid:228)tehuoltosuunnitelmaan, jolla pyrit(cid:228)(cid:228)n korjaa- maan alueen puutteellista j(cid:228)tehuoltotilannetta pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). Mainitun suunnitelman erityistavoitteiden saavuttamiseksi aluehallitus on laatinut ohjelman, jolla pyrit(cid:228)(cid:228)n kiinte(cid:228)n yhdyskuntaj(cid:228)tteen minimointiin, uusiok(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, valikoivaan ker(cid:228)(cid:228)miseen ja kierr(cid:228)tykseen ja jota t(cid:228)ydennet(cid:228)(cid:228)n kansalaisten tietoisuutta lis(cid:228)(cid:228)vill(cid:228) toimenpiteill(cid:228). Sogama-suunnitelmaan sis(cid:228)ltyy joukko monimutkaisia laitteistoja, joiden toteuttaminen olisi vaikeaa ilman yhteis(cid:246)n rahoitustukea. Espanjan viranomaiset vastaavat muiden kokonaissuunnitelman tavoitteiden saa- vuttamiseksi suunniteltujen toimien toteutuksesta, ja heid(cid:228)n vastuullaan on my(cid:246)s integroida kokonaisuu- teen muut hankkeet tai aloitteet, joiden voi olettaa edist(cid:228)v(cid:228)n suunnitelman loppuun saattamista. Komissio on kuitenkin asettanut maksuerien maksamisen ehdoksi sen, ett(cid:228) hankkeen vastuuhenkil(cid:246)t esitt(cid:228)v(cid:228)t komissiolle s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisin v(cid:228)liajoin koko ohjelmaa koskevan v(cid:228)liraportin


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2059/1999 της Επιτροπής, της 29ης Σεπτεμβρίου 1999, για τροποποίηση του διορθωτικού στοιχείου που εφαρμόζεται στην επιστροφή για τα σιτηρά

eurovoc_concepts:
cereals
export refund

text: L 255/34 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 30. 9. 1999 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2059/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 29ης Σεπτεµβρίου 1999 για τροποποίηση του διορθωτικού στοιχείου που εφαρµόζεται στην επιστροφή για τα σιτηρά Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, (3) Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), και ιδίως το άρθρο 13 παράγραφος 8, Εκτιµώντας: (1) (2) ότι το διορθωτικό στοιχείο που εφαρµόζεται στην επι- στροφή για τα σιτηρά καθορίσθηκε τελευταία από τον κανο- νισµό (ΕΚ) αριθ. 1988/1999 της Επιτροπής (3), όπως τρο- ποποιήθηκε από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2027/1999 (4)· ότι, συναρτήσει των τιµών cif και των τιµών cif αγοράς υπό προθεσµία της ηµέρας αυτής και αφού ληφθεί υπόψη η προβλεπόµενη εξέλιξη της αγοράς, είναι αναγκαίο να τροπο- ποιηθεί το διορθωτικό στοιχείο που εφαρµόζεται στην επι- στροφή για τα σιτηρά, που ισχύει επί του παρόντος· ότι το διορθωτικό στοιχείο καθορίζεται µε την επιστροφή σύµφωνα µε την ίδια διαδικασία· ότι δύναται να τροποποι- ηθεί κατά το διάστηµα που µεσολαβεί µεταξύ δύο καθο- ρισµών, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Το διορθωτικό στοιχείο που εφαρµόζεται στις επιστροφές που καθορίζονται εκ των προτέρων για τις εξαγωγές προϊόντων, τα οποία αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχεία α), β) και γ), (µε εξαίρεση τη βύνη), του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92, τροποποιείται σύµφωνα µε το παράρτηµα. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 30 Σεπτεµβρίου 1999. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 29 Σεπτεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 245 της 17. 9. 1999, σ. 27. (4) ΕΕ L 250 της 23. 9. 1999, σ. 12. 30. 9. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 255/35 του κανονισµού της Επιτροπής, της 29ης Σεπτεµβρίου 1999, για τροποποίηση του διορθωτικού στοιχείου που εφαρµόζεται κατά την επιστροφή για τα σιτηρά ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Κωδικός προϊόντος Προορισµός (1) Τρέχων 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 9 — 0 — 0 0 0 — 0 0 — 0 — — — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — 01 — 04 02 01 — 03 02 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — 1η προθεσµία 10 2η προθεσµία 11 3η προθεσµία 12 4η προθεσµία 1 5η προθεσµία 2 6η προθεσµία 3 (EUR/t) — –1,00 — 0 0 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –2,00 — 0 0 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –3,00 — –1,00 –1,00 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –1,37 –1,28 –1,18 –1,09 –1,02 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –4,00 — –3,50 –3,50 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –4,80 –4,48 –4,13 –3,82 –3,57 — — 0 — — 0 0 — 0 — — — — –3,50 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — –3,50 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — (1) Προορισµοί: 01 όλες οι τρίτες χώρες, 02 άλλες τρίτες χώρες, 03 ΗΠΑ, Καναδάς και Μεξικό, 04 Μαυριτανία, Μαλί, Νίγηρας, Σενεγάλη, Μπουρκίνα Φάσο, Γκάµπια, Γουινέα-Μπισάου, Γουινέα, Πράσινο Ακρωτήριο, Σιέρα Λεόνε, Λιβερία, Ακτή Ελεφαντοστού, Γκάνα, Τόγκο, Τσάντ, Κεντροαφρικανική ∆ηµοκρατία, Μπένιν, Καµερούν, Ισηµερινή Γουινέα, Σάο Τοµέ και Πρίνσιπε, Γκαµπόν, Κονγκό, ∆ηµοκρατία του Κονγκό, Ρουάντα, Μπουρούντι, Ανγκόλα, Ζάµπια, Μαλάουι, Μοζαµβίκη, Ναµίµπια, Μποτσουάνα, Ζιµπάµπουε, Λεσόθο, Σουαζιλάνδη, Σεϋχέλλες, Κοµόρες, Μαδαγασκάρη, Τζιµπουτί, Αιθιοπία, Ερυθραία και Μαυρίκιος. NB: Οι ζώνες είναι εκείνες που ορίζονται στον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 2145/92 της Επιτροπής (ΕΕ L 214 της 30. 7. 1992, σ. 20), όπως τροποποιήθηκε


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1691/99 från Francisca Sauquillo Pérez del Arco (PSE) till kommissionen. En tjänstemans situation efter disciplinnämndens slutsatser.

eurovoc_concepts:
ECHO
European official
damage
disciplinary proceedings
psychological harassment

text: C 203 E/26 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/032) SKRIFTLIG FR¯GA E-1691/99 fr(cid:229)n Francisca Sauquillo PØrez del Arco (PSE) till kommissionen ˜mne: En tj(cid:228)nstemans situation efter disciplinn(cid:228)mndens slutsatser (29 september 1999) Den f(cid:246)rre direkt(cid:246)ren f(cid:246)r ECHO har befriats fr(cid:229)n allt ansvar av kommissionsledam(cid:246)ternas kollegium, efter det att de disciplin(cid:228)ra f(cid:246)rfarandena i enlighet med f(cid:246)reskrifterna har utf(cid:246)rts. Trots detta finns det nu individuella initiativ inom kommissionen och andra institutioner som syftar till att (cid:229)ter ta upp detta redan f(cid:228)rdigbehandlade fall. Anser kommissionen att dess beslut om att bevilja f(cid:246)rre direkt(cid:246)ren av ECHO ansvarsfrihet, efter 1. disciplinn(cid:228)mndens ingripande och efter utredningen som f(cid:246)re detta UCLAF har gjort, inneb(cid:228)r slutet p(cid:229) f(cid:246)rfarandet? Anser kommissionen att det beslut som vunnit laga kraft, endast kan tas upp p(cid:229) nytt i enlighet med villkor som fastst(cid:228)lls i tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifternas artikel 11 av bilaga IX? Avser kommissionen att, i enlighet med artikel 24 av tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna, bitr(cid:228)da denne tj(cid:228)nsteman 2. som, befriad av kommissionens egna f(cid:246)rfaranden, fortfarande uts(cid:228)tts f(cid:246)r trakasserier av personal fr(cid:229)n kommissionen och av anst(cid:228)llda vid andra institutioner? Med vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser kommissionen g(cid:246)ra detta i s(cid:229) fall? Hur avser kommissionen ers(cid:228)tta den skada som denne tj(cid:228)nsteman har lidit, n(cid:228)r det v(cid:228)l har bevisats 3. att denne inte har skuld i ECHO-aff(cid:228)ren? Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (6 december 1999) Kommissionen kan bekr(cid:228)fta f(cid:246)r fr(cid:229)gest(cid:228)llaren att de disciplin(cid:228)ra f(cid:246)rfaranden som inletts mot den 1. tidigare direkt(cid:246)ren f(cid:246)r ECHO avslutades genom kommissionens beslut av den 14 juli 1999, i enlighet med disciplinn(cid:228)mndens motiverade yttrande. Beslutet att avsluta f(cid:246)rfarandena fattades mot bakgrund av de uppgifter som kommissionen d(cid:229) f(cid:246)rfogade (cid:246)ver. Disciplin(cid:228)renden kan (cid:229)terupptas endast om nya uppgifter framkommer. 2. (cid:141)3. Om en tj(cid:228)nsteman i samband med sin tj(cid:228)nsteut(cid:246)vning uts(cid:228)tts f(cid:246)r hot, angrepp, f(cid:246)rol(cid:228)mpningar eller (cid:228)rekr(cid:228)nkning och detta h(cid:228)nger samman med omst(cid:228)ndigheter i fr(cid:229)ga om vilka det har beslutats att inga disciplin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder skall vidtas mot honom eller henne, skall tj(cid:228)nstemannen enligt artikel 24 i tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna bitr(cid:228)das av den institution d(cid:228)r han eller hon (cid:228)r anst(cid:228)lld. Detta sker vanligen genom att tj(cid:228)nstemannens arvoden f(cid:246)r r(cid:228)ttshj(cid:228)lp betalas. Kommissionen kan bekr(cid:228)fta att den i det aktuella (cid:228)rendet l(cid:228)mnar s(cid:229)dant st(cid:246)d i enlighet med tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna. (2000/C 203 E/033) SKRIFTLIG FR¯GA E-1698/99 fr(cid:229)n Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen (29 september 1999) ˜mne: Negativa f(cid:246)ljder av att nationella m(cid:228)rkningssystem ers(cid:228)tts av sj(cid:228)lvcertifiering (CE-m(cid:228)rkning) 1. f(cid:246)r Kan kommissionen bekr(cid:228)fta att CE-m(cid:228)rkningen (som bevis p(cid:229) att EG-kraven (cid:228)r uppfyllda) konsument- och fackmannaprodukter inneb(cid:228)r att tillverkarna sj(cid:228)lva kan bed(cid:246)ma om deras produkter uppfyller de fastst(cid:228)llda kraven p(cid:229) s(cid:228)kerhet, kvalitet, energif(cid:246)rbrukning och milj(cid:246)skydd, i st(cid:228)llet f(cid:246)r de nuvarande systemen i de olika medlemsstaterna, d(cid:228)r en produkt endast kan sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) marknaden om den (cid:228)r m(cid:228)rkt med ett bevis p(cid:229) att den uppfyller de krav som st(cid:228)lls av ett statligt utsett organ, till exempel KEMA i Nederl(cid:228)nderna? P(cid:229) vilket s(cid:228)tt kontrollerar kommissionen att produkter som omfattas av EU:s direktiv om CE- 2. m(cid:228)rkning verkligen uppfyller direktivets krav?


title: Règlement (CE) n° 2059/1999 de la Commission, du 29 septembre 1999, modifiant le correctif applicable à la restitution pour les céréales

text: L 255/34 FR Journal officiel des Communautés européennes 30. 9. 1999 RÈGLEMENT (CE) No 2059/1999 DE LA COMMISSION du 29 septembre 1999 modifiant le correctif applicable à la restitution pour les céréales LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (3) considérant que le correctif doit être fixé selon la même procédure que la restitution; qu'il peut être modifié dans l'intervalle de deux fixations, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), et notamment son article 13 paragraphe 8, (1) (2) considérant que le correctif applicable à la restitution pour les céréales a été fixé par le règlement (CE) no 1988/1999 de la Commission (3), modifié par le règle- ment (CE) no 2027/1999 (4); considérant que, en fonction des prix caf et des prix caf d'achat à terme de ce jour et compte tenu de l'évolution prévisible du marché, il est nécessaire de modifier le correctif applicable à la restitution pour les céréales, actuellement en vigueur; A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Le correctif applicable aux restitutions fixées à l'avance pour les exportations des produits visés à l'article 1er paragraphe 1 points a), b) et c) du règlement (CEE) no 1766/92, à l'exception du malt, est modifié conformément à l'annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 30 septembre 1999. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 29 septembre 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 245 du 17. 9. 1999, p. 27. (4) JO L 250 du 23. 9. 1999, p. 12. 30. 9. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 255/35 du règlement de la Commission, du 29 septembre 1999, modifiant le correctif applicable à la restitution pour les céréales ANNEXE Code du produit Destination (1) Courant 9 1er terme 10 2e terme 11 3e terme 12 4e terme 1 5e terme 2 6e terme 3 (en EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 — 04 02 01 — 03 02 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 0 — 0 0 0 — 0 0 — 0 — — — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –1,00 — 0 0 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –2,00 — 0 0 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –3,00 — –1,00 –1,00 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –1,37 –1,28 –1,18 –1,09 –1,02 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –4,00 — –3,50 –3,50 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –4,80 –4,48 –4,13 –3,82 –3,57 — — 0 — — 0 0 — 0 — — — — –3,50 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — –3,50 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — (1) Les destinations sont identifiées comme suit: 01 tous les pays tiers, 02 autres pays tiers, 03 USA, Canada et Mexique, 04 Mauritanie, Mali, Niger, Sénégal, Burkina Faso, Gambie, Guinée-Bissau, Guinée, Cap-Vert, Sierra Leone, Liberia, Côte d'Ivoire, Ghana, Togo, Tchad, République centrafricaine, Bénin, Cameroun, Guinée équatoriale, Sao Tomé et Principe, Gabon, Congo, République démocratique du Congo, Rwanda, Burundi, Angola, Zambie, Malawi, Mozambique, Namibie, Botswana, Zimbabwe, Lesotho, Swaziland, Seychelles, Comores, Madagascar, Djibouti, Ethiopie, Erithrée et Maurice. NB: Les zones sont celles délimitées par le règlement (CEE) no 2145/92 de la Commission (JO L 214 du 30. 7. 1992, p. 20) modifié


title: QUESTION ÉCRITE E-1691/99 posée par Francisca Sauquillo Pérez del Arco (PSE) à la Commission. Situation d'un fonctionnaire suite aux conclusions du conseil de discipline.

text: C 203 E/26 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/032) QUESTION (cid:201)CRITE E-1691/99 posØe par Francisca Sauquillo PØrez del Arco (PSE) (cid:224) la Commission (29 septembre 1999) Objet: Situation d(cid:146)un fonctionnaire suite aux conclusions du conseil de discipline Bien que, suite aux procØdures disciplinaires prØvues par les statuts, le CollŁge des commissaires ait innocentØ entiŁrement l(cid:146)ancien directeur d(cid:146)ECHO certaines initiatives ont ØtØ prises (cid:224) titre individuel au sein de la Commission et d(cid:146)autres institutions en vue de parvenir (cid:224) une rØouverture de ce dossier pourtant clos. 1. La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que la rØhabilitation de l(cid:146)ancien directeur d(cid:146)ECHO par le CollŁge des commissaires suite (cid:224) l(cid:146)intervention du conseil de discipline et (cid:224) l(cid:146)enquŒte menØe par l(cid:146)ancienne UCLAF vient mettre un terme (cid:224) la procØdure et que, eu Øgard (cid:224) l(cid:146)autoritØ de la «chose jugØe», une rØouverture du dossier ne pourrait Œtre envisagØe que dans les conditions prØvues (cid:224) l(cid:146)article 11, de l(cid:146)annexe IX du statut de la fonction publique europØenne? S(cid:146)appuyant sur l(cid:146)article 24 du statut de la fonction publique europØenne, 2. la Commission a-t-elle l(cid:146)intention de protØger ce fonctionnaire qui, innocentØ par les procØdures de la Commission elle-mŒme, continue (cid:224) faire l(cid:146)objet de harcŁlements par le personnel de la Commission et des membres d(cid:146)autres institutions? Quelles mesures compte-t-elle mettre en (cid:156)uvre (cid:224) cette fin? De quelle maniŁre la Commission envisage-t-elle de rØparer les prØjudices subis par ce fonctionnaire, 3. une fois son innocence prouvØe dans l(cid:146)affaire d(cid:146)ECHO? RØponse donnØe par M. Kinnock au nom de la Commission (6 dØcembre 1999) 1. La Commission peut confirmer (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire que les procØdures disciplinaires qui ont ØtØ engagØes (cid:224) l(cid:146)encontre de l(cid:146)ancien directeur d(cid:146)ECHO ont ØtØ closes par la dØcision prise par la Commission le 14 juillet 1999 conformØment (cid:224) l(cid:146)avis motivØ formulØ par le Conseil de discipline. La dØcision de mettre un terme aux procØdures disciplinaires Øtait basØe sur les faits dont la Commission avait connaissance (cid:224) la date en question. En matiŁre disciplinaire, une rØouverture du dossier n(cid:146)est en tout Øtat de cause possible que si des faits nouveaux apparaissent. 2. et 3. Tout fonctionnaire faisant l(cid:146)objet, en raison de sa qualitØ et de ses fonctions, de menaces, d(cid:146)outrages, d(cid:146)injures ou de diffamation liØs (cid:224) des faits pour lesquels il a ØtØ innocentØ par les procØdures disciplinaires en vigueur a droit (cid:224) une assistance de la part de l(cid:146)institution qui l(cid:146)emploie, conformØment aux dispositions de l(cid:146)article 24 du statut applicable aux fonctionnaires. Cette assistance consiste gØnØralement (cid:224) indemniser l(cid:146)intØressØ pour les frais de justice encourus. La Commission peut confirmer qu(cid:146)elle fournit une telle assistance dans le cas en question, conformØment au rŁglement. (2000/C 203 E/033) QUESTION (cid:201)CRITE E-1698/99 posØe par Erik Meijer (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (29 septembre 1999) Objet: ConsØquences nØfastes du remplacement des labels de qualitØ nationaux par des «autocertifications» des fabricants sur la base de la «ConformitØ europØenne» 1. La Commission pourrait-elle confirmer que l(cid:146)introduction du marquage CE de conformitØ («Confor- mitØ europØenne») donne aux producteurs de produits de consommation et aux fabricants d(cid:146)Øquipements professionnels, la possibilitØ de juger eux-mŒmes si leurs produits satisfont aux critŁres Øtablis en matiŁre de sØcuritØ, de qualitØ, d(cid:146)Øconomie d(cid:146)Ønergie et de protection de l(cid:146)environnement, ce systŁme devant remplacer celui qui est en vigueur dans les diffØrents (cid:201)tats membres et en vertu duquel un produit ne peut Œtre mis sur le marchØ qu(cid:146)aprŁs octroi d(cid:146)un label de qualitØ par une instance dØsignØe par le gouvernement (national), comme le KEMA aux Pays-Bas? Comment la Commission vØrifie-t-elle que les produits relevant de la directive europØenne sur le 2. marquage CE de conformitØ satisfont effectivement aux critŁres Øtablis dans cette directive?