title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1729/99 di Karl von Wogau (PPE-DE) alla Commissione. Obbligo di assicurazione malattia per gli studenti tedeschi che hanno la loro residenza in Germania e studiano in Francia.

eurovoc_concepts:
France
Germany
application of EU law
health insurance
student
student mobility

text: 18. 7. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 203 E/33 Inoltre, un progetto di ricerca sull(cid:146)analisi del rischio collegato alla diossina Ł oggetto di negoziati nel quadro del programma «Qualit(cid:224) della vita e gestione delle risorse» del V programma-quadro di RST, al fine di definire metodologie piø idonee per la valutazione degli effetti delle diossine sulla salute. E(cid:146) del tutto possibile che nell(cid:146)attuazione eventuale di limiti armonizzati a livello comunitario la Commis- sione fissi tenori diversi da quelli decisi nel caso della crisi belga, qualora ci(cid:242) si rivelasse adeguato alle esigenze di protezione della salute pubblica. Ci(cid:242) avverrebbe comunque tenendo conto di tutti i dati scientifici disponibili. (1) GU L 175 del 10. 7. 1999. (2) GU L 209 del 7. 8. 1999. (2000/C 203 E/040) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1729/99 di Karl von Wogau (PPE-DE) alla Commissione (29 settembre 1999) Oggetto: Obbligo di assicurazione malattia per gli studenti tedeschi che hanno la loro residenza in Germania e studiano in Francia ¨ noto alla Commissione che secondo il Codice della sicurezza sociale, paragrafo 5, primo comma, n. 9 gli studenti alle universit(cid:224) straniere non rientrano tra le persone cui si applica l(cid:146)obbligo di assicurazione malattia per gli studenti per cui coloro che studiano alle universit(cid:224) straniere devono versare un contributo volontario piø elevato di assicurazione malattia, il che arreca loro pregiudizio? ¨ tale norma compatibile con il diritto dell(cid:146)Unione europea? Nel caso portato a mia conoscenza, uno studente tedesco di Friburgo si Ł iscritto a un politecnico nella citt(cid:224) di Belfort, in Francia, che dista circa 70 chilometri. Continua ad avere la propria residenza in Germania e fa la spola con Belfort. La Cassa malattia si appella ai summenzionati paragrafi del Codice della sicurezza sociale e gli rifiuta l(cid:146)assicurazione malattia piø vantaggiosa per gli studenti. Tale studente deve piuttosto provvedere ad un(cid:146)assicurazione volontaria (contributi piø elevati), in quanto iscritto a un(cid:146)univer- sit(cid:224) straniera, sebbene risieda e soggiorni abitualmente nell(cid:146)ambito di applicazione del codice della sicurezza sociale (Repubblica federale di Germania). L(cid:146)immatricolazione a un(cid:146)universit(cid:224) straniera comporta, secondo le disposizioni del Codice della sicurezza sociale, un rifiuto automatico dell(cid:146)assicurazione malattia piø vantaggiosa per gli studenti. Risposta della sig. ra Diamantopoulou a nome della Commissione (22 novembre 1999) La Commissione comunica all(cid:146)Onorevole Parlamentare che il Regolamento del Consiglio (CE) n. 307/1999 dell(cid:146)8 febbraio 1999 recante modifica del Regolamento (CEE) n. 1408/71 relativo all(cid:146)applicazione dei loro familiari che si regimi di sicurezza sociale ai spostano all(cid:146)interno della Comunit(cid:224) e del Regolamento (CEE) n. 574/72 che stabilisce le modalit(cid:224) di applicazione del Regolamento (CEE) n. 1408/71, in vista della loro estensione agli studenti (1), che ha esteso la sfera di riferimento personale del Regolamento (CE) n. 1408/71 modificato e aggiornato dal Regolamento del Consiglio n. 118/97 del 2 dicembre 1996 (2) in modo da comprendere gli studenti, Ł entrato in vigore il 1o maggio 1999. lavoratori autonomi e ai lavoratori subordinati, ai Tuttavia il caso specifico della legislazione tedesca in base alla quale non sono iscritti al regime obbligatorio tedesco di sicurezza sociale per gli studenti, quegli studenti che frequentano universit(cid:224) al di fuori della Germania, ma che risiedono in Germania, non rientra nel campo di riferimento del Regola- mento (CEE) n. 1408/71. PoichØ il Regolamento non riguarda l(cid:146)armonizzazione dei regimi di sicurezza sociale degli Stati membri, gli Stati membri sono liberi di definire le caratteristiche particolari dei propri regimi, ad esempio il diritto o il dovere di iscriversi a un determinato regime di sicurezza sociale. La definizione delle condizioni che occorre soddisfare per essere iscritto a un determinato regime di sicurezza sociale risulta pertanto di esclusiva competenza degli Stati membri. C 203 E/34 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 18. 7. 2000 Tuttavia, comunitaria nel momento in cui si avvalgono di tali prerogative (3). la Corte di Giustizia ha stabilito che gli Stati membri devono conformarsi alla normativa PoichØ le disposizioni tedesche costituiscono un ostacolo alla libert(cid:224) di circolazione delle persone, particolar modo degli studenti, la Commissione esaminer(cid:224) il problema piø dettagliatamente. in La Commissione Ł inoltre consapevole della situazione degli studenti che hanno fatto ricorso a un(cid:146)assicu- razione volontaria per conformarsi alle disposizioni relative all(cid:146)assicurazione malattia, in modo da poter ottenere un permesso di residenza e che pertanto non sono coperti dalle disposizioni del Regolamento citato prima. ¨ in corso di elaborazione un progetto di raccomandazione per invitare gli Stati membri ad adoperarsi per eliminare gli ostacoli in questo settore particolare. (1) GU L 38 del 12. 2. 1999. (2) GU L 28 del 30. 1. 1997. (3) Vedasi causa C-18/95 Terhoeve v Inspecteur van de Belastingdienst Particulieren/Ondernemingen Buitenland [1999] ECR I-345, paragrafo 34. (2000/C 203 E/041) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1730/99 di Mark Watts (PSE) alla Commissione (29 settembre 1999) Oggetto: Esportazione di bestiame nei Paesi terzi Quanti capi di bestiame vivi sono stati esportati dall(cid:146)UE nei Paesi terzi nel 1998 e a quanto sono ammontate le restituzioni all(cid:146)esportazione di animali vivi nei Paesi terzi nel periodo compreso tra il 16 ottobre 1997 e il 15 ottobre 1998? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (25 ottobre 1999) Nel 1998 la Comunit(cid:224) ha esportato nei paesi terzi 266 256 capi di bestiame vivo. Per l(cid:146)esercizio finanziario 1998 (16 ottobre 1997 (cid:129) 15 ottobre 1998) sono stati accordati 93,5 milioni di euro sotto forma di sovvenzioni all(cid:146)esportazione di bestiame vivo. (2000/C 203 E/042) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1733/99 di Raffaele Costa (PPE-DE) alla Commissione (29 settembre 1999) Oggetto: Costi delle missioni a Strasburgo Una volta al mese circa il complesso istituzionale e amministrativo denominato Parlamento europeo con autorevoli componenti del Consiglio, della Commissione e degli altri organismi che completano l(cid:146)Unione europea si trasferisce per quattro-cinque giorni da Bruxelles a Strasburgo o, se si preferisce, si trasferisce per circa 15 giorni da Strasburgo a Bruxelles. Pu(cid:242) la Commissione far sapere cosa significhi e rappresenti (cid:129) in termini numerici e di costo (cid:129) detta trasferta? Quante persone, oltre ai 626 deputati con i loro circa 1000 assistenti, si trasferiscono da una localit(cid:224) all(cid:146)altra? Nel dettaglio quante sono le persone in missione? Quanto costano le missioni di dipendenti del Parlamento europeo, del Consiglio, della Commissione e degli altri organismi interni e collaterali? Qual Ł la spesa complessiva per le missioni e per il trasferimento in totale (mezzi di trasporto, ditte esterne)?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1722/99 di Marie-Noëlle Lienemann (PSE) alla Commissione. Protezione dei consumatori su Internet.

eurovoc_concepts:
Internet
codification of EU law
computer piracy
confidentiality
consumer protection
copyright
exchange of information
industrial counterfeiting

formats: html pdf print

text: C 303 E/10 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 24. 10. 2000 alle attivit(cid:224) del patto di economica, lo sviluppo e la ricostruzione, tenutasi a Bari nell(cid:146)ottobre 1999. Il finanziamento comunitario del patto di stabilit(cid:224) deve ancora essere definito ma seguir(cid:224) gli orientamenti che regolano la partecipazione comunitaria adottati dal Consiglio nel settembre 1999. Il finanziamento comunitario dei progetti presentati al patto di stabilit(cid:224) deve ancora essere definito, ma seguir(cid:224) gli orientamenti che regolano la partecipazione comunitaria alle attivit(cid:224) del patto di stabilit(cid:224) e ai suoi organismi adottati dal Consiglio nel settembre 1999 e le condizioni che, nell(cid:146)ambito dell(cid:146)approccio regionale al processo di stabilizzazione e di associazione, si applicano all(cid:146)uso dei fondi comunitari nei paesi della regione. relativi organismi stabilit(cid:224) ai e La Commissione non ha escluso gli aspetti ambientali da nessuna delle misure citate. Il regolamento (CE) n. 851/98 del Consiglio del 20 aprile 1998 che modifica il regolamento (CE) n. 1628/96 relativo all(cid:146)aiuto alla Bosnia Herzegovina, alla Croazia, alla repubblica federale di Iugoslavia e all(cid:146)ex repubblica iugoslava di Macedonia (3) (OBNOVA), comprende chiaramente aspetti ambientali legati alla ricostruzione, alla ripresa economica e allo sviluppo. Ci(cid:242) non Ł stato modificato dalla attuale proposta di modifica del regola- mento (4), con la quale si intende istituire un(cid:146)agenzia per la ricostruzione del Kosovo, e nessuna futura proposta di modifica del regolamento cambier(cid:224) l(cid:146)attuale situazione per quanto riguarda gli aspetti ambientali. Gli accordi di stabilit(cid:224) e di associazione copriranno tutti gli aspetti rilevanti per le relazioni comunitarie con il paese in questione e pertanto riguarderanno anche gli aspetti ambientali. I danni ambientali nel Kosovo sono citati specificamente nella comunicazione della Commissione in materia (5). Il patto di stabilit(cid:224) riguarder(cid:224) anche aspetti come quelli ambientali, che hanno carattere regionale. La Commissione non Ł a conoscenza di alcuna richiesta di indennizzo da parte di imprese comunitarie. PoichØ l(cid:146)azione Ł stata intrapresa dalla NATO e non dall(cid:146)Unione europea, risulta difficile immaginare che le richieste di indennizzo vengano presentate all(cid:146)Unione o alla Commissione. In assenza di nuove istruzioni del Consiglio, gli aiuti speciali sono disciplinati dal vigente quadro di strumenti comunitari. (1) GU C 203 del 18. 7. 2000, pag. 2. (2) Dibattiti del Parlamento europeo (settembre 1999). (3) GU L 122 del 24. 4. 1998. (4) COM(1999) 312 def. (5) COM(1999) 235 def. (2000/C 303 E/009) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1722/99 di Marie-Noºlle Lienemann (PSE) alla Commissione (29 settembre 1999) Oggetto: Protezione dei consumatori su Internet I paesi europei affrontano in modo inadeguato i problemi della protezione dei consumatori su Internet, le infrazioni in materia di diritti d(cid:146)autore, di pirateria, di contraffazione, di confidenzialit(cid:224) degli scambi. Non sarebbe utile e preferibile che una direttiva europea generalizzasse questo tipo di protezione ovunque in Europa? Intende la Commissione presentare proposte in tal senso? Entro quale termine? Risposta data dal sig. Bolkestein a nome della Commissione (17 novembre 1999) L(cid:146)onorevole parlamentare chiede se esistono direttive europee che affrontano questioni quali la protezione dei consumatori, il diritto d(cid:146)autore, la pirateria, la contraffazione e la protezione dei dati su Internet. La Comunit(cid:224) dispone in realt(cid:224) di un(cid:146)ampia gamma di strumenti giuridici, gi(cid:224) adottati o in fase di negoziazione, concernenti tali questioni. 24. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 303 E/11 Per quanto riguarda la tutela dei consumatori la direttiva 97/7/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 20 maggio 1997, riguardante la protezione dei consumatori in materia di contratti a distanza (1), la direttiva 93/13/CEE del Consiglio, del 5 aprile 1993, concernente le clausole abusive nei contratti stipulati con i consumatori (2), l(cid:146)emendata direttiva 84/450/CEE del Consiglio, del 10 settembre 1984, relativa al ravvicinamento delle disposizioni legislative, regolamentari e amministrative degli Stati membri in materia di pubblicit(cid:224) ingannevole (3), l(cid:146)emendata direttiva 87/102/CEE del Consiglio, del 22 dicembre 1986, relativa al ravvicinamento delle disposizioni in materia di credito al consumo (4), la direttiva 90/314/CEE del Consiglio, del 13 giugno 1990, concernente i viaggi, le vacanze ed i circuiti «tutto compreso» (5), la direttiva 98/6/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 16 febbraio 1998, relativa alla protezione dei consumatori in materia di indicazione dei prezzi dei prodotti offerti ai consumatori (6), la direttiva 98/43/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 6 luglio 1998, sul ravvicinamento delle disposizioni legislative, regolamentari e amministrative degli in materia di pubblicit(cid:224) e di sponsorizzazione a favore dei prodotti del tabacco (7) e la Stati membri direttiva 92/28/CEE del Consiglio, del 31 marzo 1992, concernente la pubblicit(cid:224) dei medicinali per uso umano (8) sono tutte applicabili ai servizi della societ(cid:224) dell(cid:146)informazione. legislative, regolamentari e amministrative degli Stati membri Anche la direttiva 95/46/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 24 ottobre 1995, relativa alla tutela delle persone fisiche con riguardo al trattamento dei dati personali, nonchŁ alla libera circolazione di tali dati (9), e la direttiva 97/66/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 15 dicembre 1997, sul trattamento dei dati personali e sulla tutela della vita privata nel settore delle telecomunicazioni (10) sono pienamente applicabili ai servizi della societ(cid:224) dell(cid:146)informazione. La direttiva 98/84/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 20 novembre 1998, sulla tutela dei servizi ad accesso condizionato e dei servizi di accesso condizionato (11) affronta il problema della pirateria nell(cid:146)ambito dei servizi della societ(cid:224) dell(cid:146)informazione. Nell(cid:146)ambito del diritto d(cid:146)autore e dei diritti ad esso correlati sono state adottate numerose direttive attinenti alle tecnologie on-line. In tale contesto si pu(cid:242) fare riferimento alla direttiva 91/250/CEE del Consiglio, del 14 maggio 1991, relativa alla tutela giuridica dei programmi per elaboratore (12) e alla direttiva 96/9/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, dell(cid:146)11 marzo 1996, relativa alla tutela giuridica delle banche di dati (13). La Commissione ha inoltre adottato proposte di direttive del Parlamento europeo e del Consiglio, tuttora in fase di negoziazione, relative all(cid:146)armonizzazione di taluni aspetti del diritto d(cid:146)autore e dei diritti connessi nella societ(cid:224) dell(cid:146)informazione (14), a regole comuni sulle firme elettroniche (15), alla vendita a distanza di servizi finanziari ai consumatori (16) e a taluni aspetti giuridici del commercio elettronico nel mercato interno (17). Tali proposte mirano a integrare le disposizioni giuridiche comunitarie gi(cid:224) esistenti in materia di servizi della societ(cid:224) dell(cid:146)informazione e affrontano le questioni menzionate dall(cid:146)onorevole parlamentare. Infine, la Commissione sta approfondendo la questione della contraffazione e ha pubblicato al riguardo il Libro verde sulla lotta alla contraffazione ed alla pirateria nel mercato interno (18) in merito al quale si attende ancora il parere del Parlamento. (1) GU L 144 del 4. 6. 1997. (2) GU L 95 del 21. 4. 1993. (3) GU L 250 del 19. 9. 1984. (4) GU L 42 del 12. 2. 1987. (5) GU L 158 del 23. 6. 1990. (6) GU L 80 del 18. 3. 1998. (7) GU L 213 del 30. 7. 1998. (8) GU L 113 del 30. 4. 1992. (9) GU L 281 del 23. 11. 1995. (10) GU L 24 del 30. 1. 1998. (11) GU L 320 del 28. 11. 1998. (12) GU L 122 del 17. 5. 1991. (13) GU L 77 del 27. 3. 1996. (14) GU C 180 del 25. 6. 1999. (15) GU C 325 del 23. 10. 1998. (16) GU C 385 dell(cid:146)11. 12. 1998. (17) GU C 30 del 5. 2. 1999. (18) COM(98) 569 def


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1706/99 dell'on. Raffaele COSTA Progetto di bilancio 2000 - Spese per il personale e di funzionamento delle delegazioni della Comunità europea, spese per il personale di complemento e spese di funzionamento decentrate

eurovoc_concepts:
Commission Delegation
EU expenditure
EU office or agency
European official
draft budget (EU)

formats: pdf print

text: 29. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 27 E/165 Si chiede alla Commissione di sapere per quali ragioni nel 2000 si prevede di spendere 31. 400. 000 euro in piø (circa 60 miliardi di Lire italiane) passando da 246 milioni di euro ad oltre 277 milioni di euro (cioŁ da 477 ad oltre 530 miliardi di Lire italiane). (2000/C 27 E/202) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1706/99 di Raffaele Costa (PPE-DE) alla Commissione (29 settembre 1999) Oggetto: Progetto di bilancio 2000 (cid:129) Spese per il personale e di funzionamento delle delegazioni della Comunit(cid:224) europea, spese per il personale di complemento e spese di funzionamento decentrate Nel 1998 il totale delle spese per il personale e di funzionamento delle delegazioni della Comunit(cid:224) europea, delle spese per il personale di complemento e delle spese di funzionamento decentrate Ł stato di 394 milioni di ecu (corrispondenti a 763 miliardi di Lire italiane). Si chiede alla Commissione di far sapere per quali ragioni, nel 2000, si prevede di spendere 433 milioni di euro, e cioŁ circa 40 milioni di euro in piø, corrispondenti a circa 77 miliardi di Lire italiane. Risposta comune data dalla sig. ra Schreyer in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-1702/99, E-1703/99 e E-1706/99 (18 novembre 1999) La Commissione sta procedendo ad un approfondito esame della questione sollevata dall(cid:146)Onorevole Parlamentare e gli comunicher(cid:224) le conclusioni non appena possibile. (2000/C 27 E/203) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1704/99 di Raffaele Costa (PPE-DE) alla Commissione (29 settembre 1999) Oggetto: Programma LIFE Il programma Life, che l(cid:146)Unione europea ha istituito come misura a difesa dell(cid:146)ambiente, Ł stato suddiviso in due fasi: 1991-1995 e 1996-1999. Si chiede alla Commissione di far sapere: 1. 2. 3. quanti e quali progetti Life (Life ambiente e Life Natura) siano stati presentati per l(cid:146)Italia quanti e quali di questi progetti siano stati ammessi al finanziamento e per quali importi e quanti e quali di questi ultimi siano stati finanziati alla data del 10 settembre 1999. Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (4 novembre 1999) La Commissione invia direttamente all(cid:146)Onorevole Parlamentare ed al Segretariato generale del Parlamento una tabella contenente le informazioni richieste


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1735/99 van Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) aan de Commissie. Regelgeving betreffende grensoverschrijdende geluidhinder.

eurovoc_concepts:
Belgium
North Brabant
noise pollution
pollution control measures
transfrontier pollution

text: C 219 E/20 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 1. 8. 2000 Antwoord (14 februari 2000) Het derde pakket liberaliseringsmaatregelen voor de communautaire luchtvaartmarkt is op 1. 1 januari 1993 in werking getreden (1). In die context heeft Verordening (EEG) nr. 2409/92 het beginsel van vrijheid van tarieven ingevoerd voor communautaire luchtvaartmaatschappijen die op intracommu- nautaire luchtroutes vliegen. Die vrijheid belet de lidstaten evenwel niet onder bepaalde voorwaarden in te grijpen om onredelijk hoog geachte tarieven te schorsen of een buitensporige tariefverlaging te beºindigen. Dezelfde verordening bevat bovendien specifieke bepalingen voor het meewegen van de belangen van de luchtvaartgebruikers. De liberalisering heeft vooral geleid tot het lanceren van nieuwe goedkope en speciale tarieven en niet zozeer tot een algemene verlaging van de bestaande tarieven. Het aantal passagiers dat lijnvluchten neemt met tickets voor een gereduceerde prijs is aanzienlijk gestegen. Als men de markt van de chartervluchten meerekent, betekent dit dat de grote meerderheid van de passagiers tegen gereduceerde prijzen reist. De Raad heeft nota genomen van de Resolutie over de gevolgen van het derde pakket liberaliseringsmaat- in 1998 heeft aangenomen (PB C 80 van regelen in het 16. 3. 1998, blz. 240 en volgende) (2). luchtvervoer die het Europees Parlement 2. Krachtens artikel 4 van Verordening (EEG) nr. 2408/92 kunnen de lidstaten openbare-dienstver- plichtingen opleggen, die in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen worden bekendgemaakt. Op grond van de nieuwe regelgeving zijn meer dan 100 nieuwe intracommunautaire routes geopend. Welke autoriteiten bij het vaststellen van de openbare-dienstverplichtingen betrokken zijn, hangt af van het nationale recht en kan dus verschillen naargelang van de lidstaten. 3. De Commissie heeft bij de Raad geen voorstel ingediend tot wijziging van de beginselen die in het derde pakket liberaliseringsmaatregelen in het luchtvervoer zijn vastgesteld, bijvoorbeeld door invoering van een gemeenschappelijk luchtvaarttarief per kilometer dat voor alle Europese landen geldt, zoals het geachte parlementslid voorstelt. De Raad zal evenwel voorstellen van de Commissie met het oog op een verlaging van de kosten van de luchtdiensten en grotere voordelen voor de gebruikers bestuderen. (1) Cf. Verordeningen (EEG) van de Raad nrs. 2407/92, 2408/92 en 2409/92, verschenen in PB L 240 van 28. 8. 1992. (2) PB C 80 van 16. 3. 1998, blz. 240 en volgende. (2000/C 219 E/027) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1735/99 van Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Regelgeving betreffende grensoverschrijdende geluidhinder (29 september 1999) Naar aanleiding van vragen van verontruste bewoners van de grensstreek met Belgiº in de provincie Noord-Brabant in Nederland, stelt ik de Commissie de volgende vragen: 1. Welke mening heeft de Europese Commissie over de lacune in de Europese regelgeving betreffende de bestrijding en beheersing van grensoverschrijdende geluids- en trillingshinder in het algemeen en veroorzaakt door industriºle complexen in het bijzonder? 2. Wat is de mening van de Commissie betreffende de noodzaak om op dit terrein Europese regelgeving tot stand te brengen? 3. Kan de Commissie aangeven wat zij op dit terrein gaat ondernemen en welke termijn is daarmee gemoeid? 1. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 219 E/21 Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (12 november 1999) De Commissie is zich ervan bewust dat de huidige Europese en nationale wetgeving niet goed raad weet met geluids- en trillingshinder vanuit naburige lidstaten. Zij is op de hoogte van de grensoverschrijdende hinder die wordt veroorzaakt door industriºle complexen en luchthavens, alsmede van de moeilijkheden die de plaatselijke en nationale overheid bij de behandeling van deze gevallen ondervindt. De Commissie gelooft dat enige harmonisatie van de wetgeving inzake geluidshinder de taak van de overheid bij het streven naar verbetering aanzienlijk eenvoudiger zou maken. Het Groenboek van de Commissie inzake een toekomstig beleid inzake de bestrijding van geluidshinder (1) gaf vele redenen om te proberen de wetgeving inzake geluidshinder enigszins te harmoniseren. Derhalve overweegt de Commissie nu een richtlijn in te dienen inzake blootstelling aan geluidshinder vanuit de omgeving die de grondslag voor deze harmonisatie zal vormen. Een belangrijk onderdeel van deze richtlijn zou zijn de harmonisatie van indicatoren en rapportagemethoden. Met het oog op duidelijkheid in de discussie en de informatie-uitwisseling komen daar nog bij het in kaart brengen van geluidshinder in heel Europa, plaatselijke actieplannen, publicatie van gegevens door de Commissie en verdere verbetering van het communautair beleid inzake geluidsemissie. De Commissie hoopt dit richtlijnvoorstel in de loop van 2000 bij de Raad en het Parlement te kunnen indienen. De Commissie is op het ogenblik niet voornemens trillingen in het voorstel op te nemen dan wel een afzonderlijke richtlijn terzake op te stellen. (1) COM(96) 540 def. (2000/C 219 E/028) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1748/99 van Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) aan de Commissie (30 september 1999) Betreft: Akkoord van 18 mei 1998 tussen de Europese Unie en de Verenigde Staten over werkwijzen voor betere bescherming van investeringen Op 8 januari ll. heeft Benjamin A. Gilman, voorzitter van de Commissie voor de internationale betrek- kingen van het Amerikaanse Huis van Afgevaardigden, Europees Commissielid Sir Leon Brittan een vragenlijst gestuurd, waarin hij de commissaris voor handelszaken vraagt om voor de neerlegging van de verklaring van afstand die door paragraaf II. 4 van het akkoord opgelegd wordt, een aantal (cid:132)dubbelzinnige(cid:148) formuleringen te verduidelijken. Heeft de Commissie antwoord op de vragenlijst gegeven, en zo ja, 1. is ze bereid om hem de parlementaire Commissie industrie, handel, onderzoek en energie onmiddellijk voor te leggen? En ongeacht het feit of de vragenlijst al dan niet beantwoord is: kan de Commissie een kort overzicht van het verloop van de aangelegenheid tussen Europese en Amerikaanse instellingen geven? Heeft het akkoord kracht van wet gekregen, en zo ja, wanneer en op welke juridische grondslagen of 2. op grond van welk mandaat? Hebben de parlementen van de lidstaten zich erover uitgesproken? 3. Heeft het Amerikaanse Congres toegestemd in de verklaring van afstand voor titel III en IV van de wet-Helms-Burton? Zo ja, voor hoe lang? Welke verplichtingen is de Commissie als tegenprestatie aangegaan? 4. Welke uitwerkingen heeft het akkoord voor een eventuele toekomstige toetreding van Cuba tot een conventie na die van LomØ? En welke gevolgen brengt het binnen de Europese Unie met zich mee?


title: Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 900/1999 om förbud mot försäljning och leverans av olja och vissa oljeprodukter till Förbundsrepubliken Jugoslavien

eurovoc_concepts:
Yugoslavia
international sanctions
market approval
petroleum
petroleum product

formats: html pdf

text: SV EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 29. 09. 1999 KOM(1999) 455 slutlig Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om ändring av förordning (EG) nr 900/1999 om förbud mot försäljning och leverans av olja och vissa oljeprodukter till Förbundsrepubliken Jugoslavien (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Europeiska unionen har infört flera ekonomiska och finansiella sanktioner mot Förbundsrepubliken Jugoslavien i syfte att nå en hållbar lösning på krisen i Kosovo. Även om en slutgiltig lösning ännu inte har nåtts pekar utvecklingen i provinsen Kosovo och Republiken Montenegro på att det för att stödja de politiska och ekonomiska reformer som nu pågår är nödvändigt att häva oljeembargot mot dessa två områden i Förbundsrepubliken Jugoslavien. Föreliggande förslag från kommissionen till en rådsförordning har som syfte att undanta provinsen Kosovo och Republiken Montenegro från oljeembargot. För att undvika att detta undantag undergräver de åtgärder som kommer att fortsätta att tillämpas för Förbundsrepubliken Jugoslavien i övrigt lämnas emellertid förslag till bestämmelser som bör minska risken för detta. 3 Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om ändring av förordning (EG) nr 900/1999 om förbud mot försäljning och leverans av olja och vissa oljeprodukter till Förbundsrepubliken Jugoslavien EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 301 i detta, av rådets beaktande ståndpunkt gemensamma med av den. september 1999 antagen av rådet på grundval av artikel 15 i Fördraget om ståndpunkt Europeiska unionen beträffande ändring av rådets gemensamma 1999/273/GUSP om förbud mot leverans och försäljning av olja och oljeprodukter till och Förbundsrepubliken ståndpunkt 1999/318/GUSP om ytterligare åtgärder mot Förbundsrepubliken restriktiva Jugoslavien, 1999/…/GUSP gemensamma Jugoslavien, rådets med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) (2) Utvecklingen i Förbundsrepubliken Jugoslavien möjliggör ett partiellt upphävande av det oljeembargo som infördes genom förordning (EG) nr 900/1999. Ett sådant partiellt upphävande bör inte påverka tillämpningen i övrigt av förordning (EG) nr 900/1999 vad Förbundsrepubliken Jugoslavien beträffar. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 1. Följande artikel skall läggas till i förordning (EG) nr 900/1999: Artikel 1 "Artikel 2a 1. Trots bestämmelserna i artikel 1 får de behöriga myndigheter som är uppförda i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 1084/19991, i överensstämmelse med förlagan i bilaga I till den här förordningen, tillåta av olja och direkt eller leverans eller försäljning, indirekt export 1 EGT L 131, 27. 5. 1999, s. 29. 4 oljeprodukter som är uppförda i bilagan till den här förordningen, oberoende av om dessa produkter har sitt ursprung i gemenskapen, till personer eller organ i Förbundsrepubliken Jugoslavien eller till personer eller organ för en affärsverksamhet som bedrivs i eller från Förbundsrepubliken Jugoslaviens territorium, samt transport till Förbundsrepubliken Jugoslaviens territorium, om fullt bindande bevis överlämnas till dessa myndigheter på att de produkter som säljs, levereras, exporteras eller transporteras inte kommer att sin lämna slutanvändning eller sin slutliga bestämmelseort. eller Republiken Montenegro provinsen Kosovo för 2. Överlämnande av en förklaring från de behöriga myndigheter i provinsen Kosovo eller Republiken Montenegro som är uppförda i bilaga II till denna förordning, till denna i överensstämmelse med förlagan i bilaga III förordning, skall utgöra det fullt bindande bevis som avses i punkt 1 i denna artikel. 3. Om de behöriga myndigheterna i provinsen Kosovo eller Republiken Montenegro inte lämnar en sådan förklaring skall den behöriga myndigheten i gemenskapen inte utfärda förhandstillstånd förrän den har begärt att få synpunkter om de överlämnade bevisen från de behöriga myndigheterna i de övriga medlemsstaterna och från kommissionen; sådana synpunkter skall lämnas inom fem arbetsdagar efter det att begäran skickades. Efter dessa fem dagar skall den behöriga myndigheten, på grundval av de synpunkter och övrig information som lämnats, fatta beslut om utfärdande av tillstånd och underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna om detta beslut. " 2. Följande skall läggas till i artikel 6: och 2a. 2, "Kommissionen skall, vid behov, ändra den förteckning över behöriga myndigheter i provinsen Kosovo och Republiken Montenegro som avses i artikel den till förhandsförklaring om slut användning/slutlig bestämmelseort som avses i artikel 2a. 1 och 2a. 2. Kommissionen skall offentliggöra alla ändringar i denna förteckning och dessa förlagor i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. " förhandstillstånd förlagorna och det Artikel 2 Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 5 BILAGA I Förlaga till gemenskapen som avses i artikel 1. 1 i denna förordning. tillståndsdokument utfärdat av de behöriga myndigheter i Europeiska EUROPEISKA GEMENSKAPEN FÖRHANDSTILLSTÅND 1. SÖKANDE (namn, fullständig adress, land) ORIGINAL 3. SLUTANVÄNDARE/SLUTLIG (namn, BESTÄMMELSEORT adress, land/territorium) fullständig 2. Nr Datum Giltighetstid 4. EXPORTLAND 5. SLUTLIGT BESTÄMMELSETERRITORIUM 6. PLATS OCH DATUM FÖR TRANSPORTEN – TRANSPORTMEDEL 7. NUMMER PÅ FÖRKLARINGEN OM SLUTLIG ANVÄNDNING/SLUTBESTÄMMELSE ANMÄRKNING : 8. YTTERLIGARE UPPLYSNINGAR tillstånd från Detta skyldigheten att uppfylla alla övriga villkor som gäller för exporten av de berörda varorna exportören fritar inte 9. MÄRKEN OCH ANTAL – ANTAL OCH TYP AV – VARUBESKRIVNING FÖRPACKNINGAR OCH VARORNAS ANVÄNDNING. 10. KN-NUMMER 11. MÄNGD (1) 12. VÄRDE (2) 13. INTYGANDE AV DEN BEHÖRIGA MYNDIGHETEN I EUROPEISKA GEMENSKAPERNA Härmed intygas att tillstånd har utfärdats för försäljning, leverans, export eller transport av de ovan beskrivna produkterna till Förbundsrepubliken Jugoslavien. 14. BEHÖRIG MYNDIGHET (namn, fullständig adress, land) Stämpel Plats och datum Namnteckning (1) (2) Ange nettovikt (kg) och mängd i den enhet som föreskrivs för kategorin när denna inte är densamma som nettovikten. I den valuta som anges i försäljningskontraktet. 6 BILAGA II Förteckning över behöriga myndigheter Montenegro som avses i artikel 1. 1 i denna förordning. i provinsen Kosovo och Republiken …. 7 BILAGA III Förlaga till förhandsförklaring om slutlig bestämmelseort lämnad av de behöriga myndigheter i provinsen Kosovo eller Republiken Montenegro som avses i artikel 1. 1 i denna förordning. 1. SÖKANDE (namn, fullständig adress, land) ORIGINAL FÖRHANDSFÖRKLARING BESTÄMMELSEORT OM SLUTLIG 2. Nr Datum Giltighetstid 4. EXPORTLAND 5. BESTÄMMELSETERRITORIUM: PROVINSEN KOSOVO/REPUBLIKEN MONTENEGRO (3) 3. SLUTANVÄNDARE/SLUTLIG BESTÄMMELSEORT (namn, fullständig adress, land/territorium) 6. UPPGIFTER OM LEVERANS 7. MÄRKEN OCH ANTAL – ANTAL OCH TYP AV FÖRPACKNINGAR – VARUBESKRIVNING OCH VARORNAS ANVÄNDNING. 8. KN-NUMMER 9. MÄNGD (1) 10. VÄRDE (2) 11. INTYGANDE AV DEN BEHÖRIGA MYNDIGHETEN I PROVINSEN KOSOVO/REPUBLIKEN MONTENEGRO (3) De angivna varorna omfattas av offentlig kontroll beträffande deras slutanvändning/slutliga bestämmelseort. Intyget upphör att gälla om det inte uppvisas för de behöriga utrikesmyndigheterna inom tre månader från dagen för utfärdandet. Intyg som inte använts skall återsändas till den behöriga myndigheten. Avledning (vidareexport) till ett annat land är endast möjlig med tillstånd från den behöriga myndighet som utfärdat intyget. Härmed intygas att de varor som beskrivs ovan har sin slutanvändning/slutliga bestämmelseort inom provinsen Kosovos/Republiken Montenegros territorium (3). 12. BEHÖRIG MYNDIGHET (namn, fullständig adress, land) Stämpel Plats och datum Namnteckning (1) Ange nettovikt (kg) och mängd i den enhet som föreskrivs för kategorin när denna inte är densamma som nettovikten. (2) I den valuta som anges i försäljningskontraktet. (3) Ange vilket av territorierna/vilken av myndigheterna som avses. 8


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1724/99 do Deputado Camilo NOGUEIRA ROMÁN Reglering av den samhällsomfattande posttjänsten på den galiciska landsbygden

eurovoc_concepts:
Galicia
application of EU law
postal service
rural region

text: 29. 1. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 27 E/167 (2000/C 27 E/205) PERGUNTA ESCRITA E-1724/99 apresentada por Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (29 de Setembro de 1999) Objecto: Regulariza(cid:231)ªo do servi(cid:231)o universal de correios no mundo rural da Galiza A Directiva 97/67/CE (1) sobre os servi(cid:231)os postais da Comunidade Europeia, e como consequŒncia da Lei no 24/1998 do Estado espanhol, estabeleceu a obrigatoriedade da existŒncia em cada Estado-membro de um servi(cid:231)o postal universal que garantisse esse servi(cid:231)o pœblico «todos os dias œteis ou, pelo menos, cinco dias por semana». Esta medida nªo se estÆ a cumprir no mundo rural da Galiza, onde se situam perto de 50 % de nœcleos habitados do Estado espanhol, e onde a empresa dos Correios e dos TelØgrafos realiza a distribui(cid:231)ªo de correspondŒncia sistematicamente em dias alternados. Estas medidas arbitrÆrias produzem, ainda mais, uma considerÆvel redu(cid:231)ªo do emprego, e dªo lugar a uma fict(cid:237)cia redu(cid:231)ªo de custos, que no futuro pode impedir a obten(cid:231)ªo do Estado dos subs(cid:237)dios complementares necessÆrios dentro das normas da Comissªo Europeia. Que pensa fazer a Comissªo para obrigar a que um servi(cid:231)o postal seja oferecido no mundo rural da Galiza, pelos Correios e TelØgrafos do Estado espanhol? (1) JO L 15 de 21. 1. 1998, p. 14. Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (3 de Novembro de 1999) A Directiva 97/67/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 15 de Dezembro de 1997, relativa (cid:224)s regras comuns para o desenvolvimento do mercado interno dos servi(cid:231)os postais comunitÆrios e a melhoria da qualidade de servi(cid:231)o, impıe efectivamente aos Estados-membros a obriga(cid:231)ªo de tomarem medidas para que o prestador do servi(cid:231)o universal garanta (cid:129) todos os dias œteis e, pelo menos, cinco dias por semana (cid:129) uma recolha e uma distribui(cid:231)ªo, salvo circunst(cid:226)ncias ou condi(cid:231)ıes geogrÆficas excepcionais, consideradas como tal pelas autoridades reguladoras nacionais, que, nesse caso, deverªo levÆ-las ao conhecimento da Comissªo. AtØ (cid:224) data, no entanto, a Comissªo nªo foi informada de casos excepcionais desta natureza. A Lei espanhola no 24/1998 retoma a imposi(cid:231)ªo da referida obriga(cid:231)ªo ao operador postal responsÆvel pelo servi(cid:231)o universal em Espanha. Cabe, portanto, (cid:224)s competentes entidades espanholas velar pela aplica(cid:231)ªo efectiva desta medida. Alertada pelo Senhor Deputado para a situa(cid:231)ªo na Galiza, a Comissªo irÆ informar-se junto das competentes entidades espanholas e lembrar-lhes as suas obriga(cid:231)ıes no que se refere ao servi(cid:231)o postal universal. Com base nas informa(cid:231)ıes que obtiver, examinarÆ a correcta implementa(cid:231)ªo da directiva no caso vertente e determinarÆ as ac(cid:231)ıes que possam vir a revelar-se necessÆrias. (2000/C 27 E/206) PERGUNTA ESCRITA P-1726/99 apresentada por Werner Langen (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (27 de Setembro de 1999) Objecto: Legisla(cid:231)ªo em matØria de higiene no sector da carne na Ren(cid:226)nia-Palatinado Como jÆ foi exposto na pergunta escrita P-0010/99 (1), a legisla(cid:231)ªo em matØria de higiene no sector da carne vigente na Ren(cid:226)nia-Palatinado prevŒ custos de inspeccionamento dos animais para abate extrema- mente elevados. A lei, recentemente adoptada pelo Landtag da Ren(cid:226)nia-Palatinado, de aplica(cid:231)ªo da legisla(cid:231)ªo em matØria de higiene no sector da carne infringe tambØm a legisla(cid:231)ªo da UE, dado que nªo prevŒ montantes fixos, tal como os estipulados na Directiva de 1985 sobre as taxas. Nos termos da referida directiva, qualquer derroga(cid:231)ªo (cid:224)s taxas fixadas terÆ de ter subjacente uma regulamenta(cid:231)ªo fundada em


title: WRITTEN QUESTION E-1727/99 by Michl Ebner (PPE-DE) to the Commission. General increase in dioxin limit values.

eurovoc_concepts:
EC Decision
European Commission
amendment of a law
food safety
food standard

text: C 203 E/32 Official Journal of the European Communities EN 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/039) WRITTEN QUESTION E-1727/99 by Michl Ebner (PPE-DE) to the Commission (29 September 1999) Subject: General increase in dioxin limit values The dioxin scandal which became public in Belgium after much delay has given rise to considerable disquiet among wide sections of Europe(cid:146)s population. It is a known fact that Belgian, French and Dutch manufacturers of feedstuff mixes have processed fat contaminated by dioxins. In view of the absence hitherto of any dioxin limit values in many EU countries and of the Commission(cid:146)s efforts to set uniform limit values in this area: 1. does it make sense to align the lower limit values in many countries (e. g. until now 100 nanogrammes in Italy) with the higher values in other Member States? 2. would it not be more consumer-friendly in the light of the recent crisis and for the benefit of us all to set the limit values in all 15 countries at the lower value? 3. must it not seem totally incomprehensible in these circumstances to implement a general increase as described above in the first subparagraph? 4. is the Commission not planning therefore to reverse this decision? Answer given by Mr Byrne on behalf of the Commission (9 November 1999) As regards dioxins and polychlorobiphenyls (PCBs), there is no recognised international standard laying down limits by type of foodstuff. The studies on the subject are inconclusive. Certain Member States have already adopted limits for certain foods, in the light of national scientific opinions, but these limits are not always identical. However, adopting a standard which can maximise protection of public health is closely linked to the technical means available to verify compliance with this level. The techniques used to determine a PCB level of 100 nanograms per gram (ng/g) of fat require material and trained personnel which few laboratories in the Member States currently possess. Adopting such a standard would considerably reduce the (cid:129) already meagre (cid:129) analysis capacity available in Europe. The PCB level of 200 ng/g fat in meat and derived products laid down in Decisions 1999/449/EC (1) and 1999/551/EC (2) of 9 July 1999 and 6 August 1999 concern the particular case of contamination resulting from fats supplied by the Belgian firms Verkest/Fogra. In this case, seven identified PCB congeners make it possible to define the products contaminated as a result of this incident. The standard of 200 ng/g fat was adopted at Community level in the decisions on the Belgian crisis in order to certify, on the basis of analyses, Belgian meat intended for exportation or for intra-Community trade. The Scientific Committee on Food held that the values selected were appropriate for managing this crisis. The national scientific opinions on the basis of which the Member States adopted their standards have been taken into account by the European scientific committees. Besides, the adoption of PCB limits in food and feedingstuffs is closely linked to the adoption of dioxin limits for these products. As regards the adoption of limit values for dioxins in food, the Commission in June 1998 launched an in-depth study of food contamination levels ascertained in several Member States. This study belongs in the framework of the scientific cooperation programme between the Member States (SCOOP). The preliminary results of this study, which should be available very shortly, should cast light on the public health risk and will be one of the factors in the ongoing deliberations with a view to laying down Community limits at a later stage. 18. 7. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 203 E/33 Besides, a research project on analysis of the dioxin risk is currently being negotiated in the context of the programme (cid:145)Quality of life and management of living resources(cid:146) under the Fifth R and D Framework Programme; the aim is to define better methodologies for evaluating the health effects of dioxins. It is quite possible that in implementing harmonised limits at Community level the Commission may adopt different levels than those applied in the case of the Belgian crisis, if this is in the interest of public health protection. This will be done taking into account all the available scientific data. (1) OJ L 175, 10. 7. 1999. (2) OJ L 209, 7. 8. 1999. (2000/C 203 E/040) WRITTEN QUESTION E-1729/99 by Karl von Wogau (PPE-DE) to the Commission (29 September 1999) Subject: Compulsory health insurance for German students having their primary residence in Germany and studying in France Is the Commission aware that, under Section 5(1)(9) of Volume V of Germany(cid:146)s Social Security Code, students at foreign universities are not included in the category of persons covered by the compulsory sickness insurance scheme for students (KVdS) and that, as a result, students at foreign universities are required to pay a higher voluntary sickness insurance contribution and are hence placed at a disadvantage? Is this provision compatible with EU law? In the case before me, a German student from Freiburg has enrolled with a technical university in Belfort, France, some 70 km away. He still has his residence in Germany and commutes to Belfort. The sickness insurance fund has invoked the above provision in the Social Security Code to deny him access to the cheaper sickness insurance scheme for students. Instead, he must take out voluntary insurance (higher contributions) (cid:129) even although he is domiciled and ordinarily resident in the territory covered by the Social Security Code (Federal Republic of Germany) (cid:129) on the grounds that he is enrolled with a foreign university. Under the provisions of the Social Security Code, matriculation at a foreign university automatically means that membership of the cheaper sickness insurance scheme for students is denied. Answer given by Mrs Diamantopoulou on behalf of the Commission (22 November 1999) The Commission would inform the Honourable Member that Council Regulation (EC) No 307/1999 of 8 February 1999 amending Regulation (EEC) No 1408/71 on the application of social security schemes to employed persons, their families moving within the Community and Regulation (EEC) No 574/72 laying down the procedure for implementing Regulation (EEC) No 1408/71 with a view to extending them to cover students (1), which extended the personal scope of Regulation (EEC No 1408/71 as updated and amended by Council Regulation (EC) No 118/97 of 2 December 1996 (2) to include students, entered into force on 1 May 1999. to self-employed persons and to members of Nevertheless, the specific case of German legislation not affiliating students at non-German universities who reside in Germany to the compulsory German sickness insurance scheme for students does not fall under the scope of Regulation (EEC) No 1408/71. As the Regulation does not harmonise the social security systems of Member States, Member States are free to determine the details of their own social security systems, e. g. the right or duty to be insured with a social security scheme. The determination of conditions to be fulfilled in order to be affiliated to a certain social security system therefore falls within the sole competence of Member States


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1720/99 af Gary Titley (PSE) til Kommissionen. Minimumsnormer for styrthjelme til hurtiggående motorfartøjer.

eurovoc_concepts:
directive (EU)
leisure
safety device
safety standard
standardisation

text: 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/13 fra Inger Sch(cid:246)rling i spłrgetiden under Parlamentets młdeperiode i januar 1999 (10) og H-0092/99 fra Ioannis Theonas i spłrgetiden under Parlamentets młdeperiode i februar 1999 (11). EFT L 281 af 23. 11. 1995. EFT L 24 af 30. 1. 1998. EFT C 354 af 24. 11. 1998. EFT C 354 af 24. 11. 1998. EFT C 402 af 6. 1. 1998. EFT C 50 af 22. 2. 1999. EFT C 50 af 22. 2. 1999. EFT C 50 af 22. 2. 1999. Europa-Parlamentets forhandlinger (december 1998). (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) Europa-Parlamentets forhandlinger (januar 1999). (11) Europa-Parlamentets forhandlinger (februar 1999). (2000/C 225 E/015) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1720/99 af Gary Titley (PSE) til Kommissionen (29. september 1999) Om: Minimumsnormer for styrthjelme til hurtigg(cid:229)ende motorfartłjer De britiske medier har i de seneste m(cid:229)neder rapporteret om en r(cid:230)kke ulykker, hvor hurtigg(cid:229)ende motorfartłjer, navnlig vandscootere har v(cid:230)ret involveret. I visse tilf(cid:230)lde kunne de l(cid:230)sioner, som den eller de tilskadekomne fik, have v(cid:230)ret mindre alvorlige, hvis de p(cid:229)g(cid:230)ldende havde haft hensigtsm(cid:230)ssige styrthjelme p(cid:229). Ulykker med hurtigg(cid:229)ende motorfartłjer kan give en hel anden belastning af hoved og hals end ulykker med andre langsommere fartłjer. Styrthjelme til kanosejlads og white water-sport er derfor ikke blot uhensigtsm(cid:230)ssige, men kan m(cid:229)ske endog v(cid:230)re farlige. Der findes s(cid:229) vidt vides endnu ingen britiske eller internationale normer for styrthjelme til hurtigg(cid:229)ende motorfartłjer. Vil Kommissionen undersłge mulighederne for at fasts(cid:230)tte EU-normer herom, der kan medvirke til at forebygge denne form for unłdvendige l(cid:230)sioner? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (11. november 1999) Hjelme til benyttelse i hurtigtg(cid:229)ende motorfartłjer omfattes af »den ny metode« direktivet om personlige v(cid:230)rnemidler (PV), dvs. R(cid:229)dets direktiv 89/686/E(cid:216)F af 21. december 1989 om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes lovgivning om personlige v(cid:230)rnemidler (1). Efter »den ny metodes« principper skal de v(cid:230)sentlige sundheds- og sikkerhedskrav til et produkt opfyldes, men producenten har valget mellem direkte at opfylde disse v(cid:230)sentlige sundheds- og sikkerhedskrav eller at overholde relevante harmoniserede standarder. De v(cid:230)sentlige sundheds- og sikkerhedskrav findes i bilag II, hvor det i pkt. 1 udtrykkeligt hedder, at »PV skal sikre passende beskyttelse mod foreliggende risici«. Desuden skal PV v(cid:230)re konstrueret og fremstillet s(cid:229)ledes, at brugeren under forudsigelige anvendelsesforhold kan udfłre risikofyldt arbejde p(cid:229) normal m(cid:229)de med den bedst mulige beskyttelse. Producenten skal give brugerne alle relevante oplysninger om brug og vedligeholdelse. Overholdelsen af PV-direktivets relevante sundheds- og sikkerhedskrav sikres ved hj(cid:230)lp af overensstem- melsesvurderingsprocedurer, hvis niveau svarer til den risiko, v(cid:230)rnemidlet skal beskytte imod. For de p(cid:229)g(cid:230)ldende hjelmes vedkommende er producenten juridisk forpligtet til at opn(cid:229) EU-typegodkendelse fra et godkendt organ, som er udpeget af en af medlemsstaterne. Dette organ kontrollerer ud fra sin tekniske sagkundskab p(cid:229) grundlag af g(cid:230)ldende standarder, eller, hvis s(cid:229)danne ikke findes, ved hj(cid:230)lp af dele af standarder og teknisk dokumentation og specifikationer, om typen opfylder de v(cid:230)sentlige sundheds- og sikkerhedskrav. Begrebet »den seneste tekniske udvikling« spiller ogs(cid:229) en v(cid:230)sentlig rolle. C 225 E/14 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 De europ(cid:230)iske standardiseringsorganer udarbejder harmoniserede standarder efter henstilling fra Kommis- sionen. Den nuv(cid:230)rende arbejdsbyrde overbelaster imidlertid deres tekniske ressourcer. De samlede omkostninger ved udarbejdelse af en gennemsnitlig standard kan ansl(cid:229)s til 100 000 EURO. Dette belłb kan vokse til 200 000 EURO eller mere, n(cid:229)r dokumentationsmaterialet er knapt, og der er behov for forskning. Endelig słges det ved hj(cid:230)lp af markedsoverv(cid:229)gning at sikre, at de g(cid:230)ldende regler overholdes. Medlems- staterne er juridisk forpligtet til at sikre, at der findes en rimelig og hensigtsm(cid:230)ssig markedsoverv(cid:229)gning, s(cid:229) kun produkter, der er i overensstemmelse med reglerne, kommer p(cid:229) markedet. Det er s(cid:229)ledes klart, at standardiseringsspłrgsm(cid:229)let ikke er til hindring for PV-direktivets krav om, at hjelme, der benyttes til deres form(cid:229)l, skal beskytte b(cid:230)reren mod mulige risici. Hvis det (cid:230)rede medlem har kendskab til, at der fremstilles og s(cid:230)lges hjelme, som ikke opfylder PV-direktivets krav, vil Kommissionen med gl(cid:230)de videregive disse oplysninger til de kompetente myndigheder i Det Forenede Kongerige. (1) EFT L 399 af 30. 12. 1989. (2000/C 225 E/016) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1725/99 af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen (27. september 1999) Om: Gennemfłrelse af nitratdirektivet I svaret p(cid:229) min skriftlige forespłrgsel nr. P-3176/98 (1) om m(cid:229)ling af nitratindholdet i grund- og 1. overfladevand i Den Europ(cid:230)iske Union svarede Kommissionen, at der snarest vil blive forelagt konkrete forslag p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Kan Kommissionen oplyse, hvor langt disse forslag er konkretiseret? Kan Kommissionen oplyse, i hvilken udstr(cid:230)kning det med disse m(cid:229)lemetoder er muligt at se, om 2. nitratet i grund- og overfladevand stammer fra landbruget eller fra industrien? Kan Kommissionen oplyse, om der med disse m(cid:229)lemetoder tages hensyn til s(cid:230)son- og klimam(cid:230)ssige 3. forskelle? Vil Kommissionen tr(cid:230)ffe de nłdvendige foranstaltninger til at sikre, at głdning og navnlig tłrret 4. głdning (fra fjerkr(cid:230)) bliver lettere at markedsfłre i EU? (1) EFT C 289 af 11. 10. 1999, s. 25. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (27. oktober 1999) R(cid:229)dets direktiv 91/676/E(cid:216)F af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening for(cid:229)rsaget af nitrater, der stammer fra landbruget, (1) overlader det til medlemsstaterne at v(cid:230)lge, hvorledes de udtager prłver af deres overfladevand og grundvand, idet det blot kr(cid:230)ves, at prłverne skal v(cid:230)re repr(cid:230)sentative for landets vandkvalitet som helhed, og at hyppigheden skal angives. Kommissionen har imidlertid udarbejdet retningslinjer (cid:129) udkastet hertil vil blive sendt til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets Sekretariat (cid:129) som skal bidrage til at harmonisere overv(cid:229)gningen af vandressourcerne, rapporteringen om udviklingen i vandkvaliteten og bedłmmelsen af handlingsprogrammer i s(cid:229)rbare zoner. Udkastet til retningslinjer er blevet for medlemsstaterne og vil blive behandlet p(cid:229) det n(cid:230)ste młde i nitratudvalget den 26. oktober 1999, inden rapporteringen for (cid:229)r 2000 finder sted (afslutningen p(cid:229) de fłrste handlingspro- grammer). Siderne 4 til 6 og 13 til 14 i overv(cid:229)gningsretningslinjerne vedrłrer prłvetagning af over- fladevand og grundvand. forelagt


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1722/99 från Marie-Noëlle Lienemann (PSE) till kommissionen. Skydd av konsumenterna på Internet.

text: C 303 E/10 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 (cid:229)terh(cid:228)mtning, utveckling och (cid:229)teruppbyggnad i Bari den 9 oktober 1999 lade kommissionen fram ett antal f(cid:246)rslag till m(cid:246)jliga regionala milj(cid:246)projekt. Gemenskapens finansiella bidrag till stabilitetspakten har (cid:228)nnu inte fastst(cid:228)llts, men kommer att styras av de riktlinjer som r(cid:229)det antog i september 1999 om gemen- skapens deltagande i den verksamhet som bedrivs av stabilitetspakten och dess organ. Inte heller kommissionens finansiering av projekt som drivs inom stabilitetspakten har fastst(cid:228)llts, men kommer (cid:228)ven den att styras av de riktlinjer som r(cid:229)det antog i september 1999 om gemenskapens deltagande i den verksamhet som bedrivs av stabilitetspakten och dess organ, liksom av de villkor som g(cid:228)ller f(cid:246)r anv(cid:228)nd- ning av gemenskapsmedel i l(cid:228)nder i detta omr(cid:229)de inom ramen f(cid:246)r den regionala strategin f(cid:246)r stabiliserings- och associeringsprocessen. Kommissionen har inte bortsett fr(cid:229)n milj(cid:246)aspekten i n(cid:229)gon av de n(cid:228)mnda (cid:229)tg(cid:228)rderna. R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 851/98 av den 20 april 1998 om (cid:228)ndring av f(cid:246)rordning (EG) nr 1628/96 om st(cid:246)d till Bosnien- Hercegovina, Kroatien, Federala republiken Jugoslavien och den tidigare jugoslaviska republiken Makedo- nien (3) (Obnova) t(cid:228)cker helt klart milj(cid:246)aspekterna i samband med (cid:229)teruppbyggnad, ekonomisk (cid:229)terh(cid:228)mt- ning och utveckling. Detta f(cid:246)rh(cid:229)llande har inte (cid:228)ndrats genom f(cid:246)rslaget om (cid:228)ndring av denna f(cid:246)rord- ning (4), som syftar till att inr(cid:228)tta en byr(cid:229) f(cid:246)r (cid:229)teruppbyggnad av Kosovo, och kommer inte heller att p(cid:229)verkas av eventuella framtida f(cid:246)rslag om (cid:228)ndring av f(cid:246)rordningen. Stabiliserings- och associeringsavtalen kommer att omfatta alla fr(cid:229)gor av betydelse f(cid:246)r gemenskapens f(cid:246)rbindelser med landet i fr(cid:229)ga och kommer f(cid:246)ljaktligen (cid:228)ven att t(cid:228)cka milj(cid:246)aspekter. Skador p(cid:229) milj(cid:246)n i Kosovo n(cid:228)mns s(cid:228)rskilt i kommissionens meddelande (5) om detta (cid:228)mne. Stabilitetspakten kommer ocks(cid:229) att omfatta fr(cid:229)gor s(cid:229)som milj(cid:246)n som (cid:228)r av regional natur. Kommissionen (cid:228)r inte medveten om n(cid:229)gra ers(cid:228)ttningskrav fr(cid:229)n f(cid:246)retag i gemenskapen. Eftersom det var NATO och inte EU som genomf(cid:246)rde aktionen (cid:228)r det sv(cid:229)rt att f(cid:246)rest(cid:228)lla sig att n(cid:229)gra ers(cid:228)ttningskrav skulle riktas till unionen eller kommissionen. S(cid:229)vida inte r(cid:229)det ger n(cid:229)gra nya instruktioner, regleras s(cid:228)rskilt bist(cid:229)nd i gemenskapens befintliga regelverk. (1) EGT C 203, 18. 7. 2000, s. 2. (2) Europarlamentets debatter (september 1999). (3) EGT L 122, 24. 4. 1998. (4) KOM(1999) 312 slutlig. (5) KOM(1999) 235 slutlig. (2000/C 303 E/009) SKRIFTLIG FR¯GA E-1722/99 fr(cid:229)n Marie-Noºlle Lienemann (PSE) till kommissionen ˜mne: Skydd av konsumenterna p(cid:229) Internet (29 september 1999) De olika l(cid:228)nderna i Europa ser i olika omfattning (cid:246)ver de problem som r(cid:246)r skyddet av konsumenterna p(cid:229) Internet, lag(cid:246)vertr(cid:228)delser n(cid:228)r det g(cid:228)ller upphovsr(cid:228)tt, piratkopiering, f(cid:246)rfalskning och sekretess i samband med handel (cid:246)ver Internet. Vore det inte b(cid:228)ttre med ett gemenskapsdirektiv som medf(cid:246)r att denna typ av skydd blir detsamma (cid:246)verallt i Europa? Skulle kommissionen vilja l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag om detta, och i s(cid:229) fall n(cid:228)r? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 november 1999) Fr(cid:229)gest(cid:228)llaren undrar huruvida det finns EU-direktiv om bl. a. konsumentskydd, upphovsr(cid:228)tt, piratkopiering, f(cid:246)rfalskning och dataskydd p(cid:229) Internet. Gemenskapen har p(cid:229) detta omr(cid:229)de en omfattande upps(cid:228)ttning gemenskapsr(cid:228)ttsliga instrument som redan tr(cid:228)tt i kraft eller h(cid:229)ller p(cid:229) att utformas. 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/11 P(cid:229) konsumentskyddets omr(cid:229)de finns Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 97/7/EG av den 20 maj 1997 om konsumentskydd vid distansavtal (1), r(cid:229)dets direktiv 93/13/EEG av den 5 april 1993 om osk(cid:228)liga villkor i konsumentavtal (2), r(cid:229)dets direktiv ((cid:228)ndrat) 84/450/EEG av den 10 september 1984 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagar och andra f(cid:246)rfattningar om vilseledande reklam (3), r(cid:229)dets direktiv ((cid:228)ndrat) 87/102/ EEG av den 22 december 1986 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagar och andra f(cid:246)rfattningar om konsumentkrediter (4), r(cid:229)dets direktiv 90/314/EEG av den 13 juni 1990 om paketresor, semesterpaket och andra paketarrangemang (5), Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 98/6/EG av den 16 februari 1998 om konsumentskydd i samband med prism(cid:228)rkning av varor som erbjuds konsumenter (6), Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 98/43/EG av den 6 juli 1998 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagar och andra f(cid:246)rfattningar om reklam f(cid:246)r och sponsring till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r tobaksvaror (7), samt r(cid:229)dets direktiv 92/28/EEG av den 31 mars 1992 om marknadsf(cid:246)ring av humanl(cid:228)kemedel (8). Dessa direktiv (cid:228)r fullst(cid:228)ndigt till(cid:228)mpliga p(cid:229) informationssamh(cid:228)llets tj(cid:228)nster. Vidare (cid:228)r Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd f(cid:246)r enskilda personer med avseende p(cid:229) behandling av personuppgifter och om det fria fl(cid:246)det av s(cid:229)dana uppgifter (9) och Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 97/66/EG av den 15 december 1997 om behand- fullst(cid:228)ndigt ling av personuppgifter och skydd f(cid:246)r privatlivet till(cid:228)mpliga p(cid:229) informationssamh(cid:228)llets tj(cid:228)nster. inom telekommunikationsomr(cid:229)det (10) Genom Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 98/84/EG av den 20 november 1998 om det r(cid:228)ttsliga f(cid:246)r tj(cid:228)nster som bygger p(cid:229) eller utg(cid:246)rs av villkorad tillg(cid:229)ng (11) hanteras problemet med skyddet piratkopiering av informationssamh(cid:228)llets tj(cid:228)nster. N(cid:228)r det g(cid:228)ller upphovsr(cid:228)tt och n(cid:228)rst(cid:229)ende r(cid:228)ttigheter har ett antal direktiv utf(cid:228)rdats som har betydelse f(cid:246)r informationssamh(cid:228)llet. H(cid:228)r b(cid:246)r man s(cid:228)rskilt uppm(cid:228)rksamma r(cid:229)dets direktiv 91/250/EEG av den 14 maj 1991 om r(cid:228)ttsligt skydd f(cid:246)r datorprogram (12) och Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 96/9/EG av den 11 mars 1996 om r(cid:228)ttsligt skydd f(cid:246)r databaser (13). Dessutom bereds f(cid:246)r n(cid:228)rvarande n(cid:229)gra av kommissionens f(cid:246)rslag till parlaments- och r(cid:229)dsdirektiv om harmonisering av vissa aspekter av upphovsr(cid:228)tt och n(cid:228)rst(cid:229)ende r(cid:228)ttigheter i informationssamh(cid:228)llet (14), en gemensam ram f(cid:246)r elektroniska signaturer (15), distansf(cid:246)rs(cid:228)ljning av finansiella tj(cid:228)nster till konsumenter (16) samt vissa r(cid:228)ttsliga aspekter p(cid:229) den elektroniska handeln p(cid:229) den inre marknaden (17). Dessa f(cid:246)rslag (cid:228)r avsedda att komplettera den befintliga gemenskapsr(cid:228)tten f(cid:246)r informationssamh(cid:228)llets tj(cid:228)nster och i dem tar kommissionen upp de problem fr(cid:229)gest(cid:228)llaren n(cid:228)mner. Slutligen tar kommissionen itu med piratkopiering och har h(cid:228)r gett ut en gr(cid:246)nbok om att bek(cid:228)mpa varum(cid:228)rkesf(cid:246)rfalskning och pirattillverkning p(cid:229) den inre marknaden (18), vilken parlamentet (cid:228)nnu inte yttrat sig om. (1) EGT L 144, 4. 6. 1997. (2) EGT L 95, 21. 4. 1993. (3) EGT L 250, 19. 9. 1984. (4) EGT L 42, 12. 2. 1987. (5) EGT L 158, 23. 6. 1990. (6) EGT L 80, 18. 3. 1998. (7) EGT L 213, 30. 7. 1998. (8) EGT L 113, 30. 4. 1992. (9) EGT L 281, 23. 11. 1995. (10) EGT L 24, 30. 1. 1998. (11) EGT L 320, 28. 11. 1998. (12) EGT L 122, 17. 5. 1991. (13) EGT L 77, 27. 3. 1996. (14) EGT C 180, 25. 6. 1999. (15) EGT C 325, 23. 10. 1998. (16) EGT C 385, 11. 12. 1998. (17) EGT C 30, 5. 2. 1999. (18) KOM(1998) 569 slutlig


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1700/99 von Ilda Figueiredo (GUE/NGL) an die Kommission. Umsetzung der Richtlinie 93/0104/EG über die Arbeitszeitgestaltung.

eurovoc_concepts:
EU law
Luxembourg
arrangement of working time
catering industry
hotel industry
national implementing measure
working time

text: 20. 6. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 170 E/79 Ist der Kommission dieser Sachverhalt bekannt, und ist sie nicht auch der Auffassung, da(cid:223) dieses Verhalten der luxemburgischen Beh(cid:246)rden eine Verletzung des Prinzips der Gleichbehandlung darstellt? Was gedenkt die Kommission zur L(cid:246)sung des Problems zu unternehmen? Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (5. November 1999) Die Kommission nimmt an, da(cid:223) die Abgeordnete sich auf die luxemburgischen Vorschriften (cid:252)ber das garantierte Mindesteinkommen bezieht, das zur Bek(cid:228)mpfung der sozialen Ausgrenzung in Luxemburg eingef(cid:252)hrt wurde. Nach den luxemburgischen Vorschriften ist die Gew(cid:228)hrung dieser Leistung einkommensabh(cid:228)ngig, wobei auch das Grundeigentum der betreffenden Person in Luxemburg oder im Ausland ber(cid:252)cksichtigt wird. in Anbetracht der Rechtsprechung des Die Kommission vertritt die Auffassung da(cid:223) es sich hierbei europ(cid:228)ischen Gerichtshofs (1) nicht um eine Diskriminierung aufgrund der Staatsangeh(cid:246)rigkeit handelt. In dem Urteil hei(cid:223)t es: (cid:132)Nach Artikel 7 und 48 des Vertrages (2) (cid:133) ist es den Tr(cid:228)gern der Mitgliedstaaten nicht verboten (cid:129) jedoch auch nicht geboten (cid:129) Tatsachen, die sich in einem anderen Mitgliedstaat zutragen, entsprechend den Tatsachen gleichzustellen, die, h(cid:228)tten sie sich im eigenen Staat zugetragen, einen Grund f(cid:252)r den Verlust oder das Ruhen des Anspruchs auf Geldleistungen bilden w(cid:252)rden(cid:147). (1) Siehe in einem entsprechenden Fall das Urteil des Europ(cid:228)ischen Gerichtshofs vom 28. 6. 1978 in der Rechtssache 1/78 Kenny (vlg. 1978, S. 1489). (2) Nach ˜nderung der Vertr(cid:228)ge jetzt Artikel 12 und 39 EG. (2000/C 170 E/090) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1700/99 von Ilda Figueiredo (GUE/NGL) an die Kommission (29. September 1999) Betrifft: Umsetzung der Richtlinie 93/0104/EG (cid:252)ber die Arbeitszeitgestaltung Da die Richtlinie 93/0104/EG (1) (cid:252)ber die (cid:132)Arbeitszeitgestaltung(cid:147) bisher nicht in Luxemburger Recht umgesetzt wurde, m(cid:252)ssen die Arbeitnehmer in einigen Wirtschaftssektoren, insbesondere im Hotel- und Gastst(cid:228)ttengewerbe, viel l(cid:228)ngere Arbeitszeiten in Kauf nehmen, als dies auf europ(cid:228)ischer Ebene festgelegt wurde. Kann die Kommission mitteilen, wie der Stand der Dinge ist und was unternommen wurde, um die luxemburgischen Beh(cid:246)rden zu veranlassen, die besagte Richtlinie umzusetzen und dem Gemeinschaftsrecht Rechnung zu tragen? (1) ABl. L 307 vom 13. 12. 1993, S. 18. Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (4. November 1999) Die luxemburgischen Beh(cid:246)rden haben der Kommission ihre nationalen Ma(cid:223)nahmen zur Umsetzung der Richtlinie 93/0104/EG vom 23. November 1993 (cid:252)ber bestimmte Aspekte der Arbeitszeitgestaltung mitgeteilt. Die Kommission nimmt z. Zt. eine gr(cid:252)ndliche Pr(cid:252)fung dieser Bestimmungen vor. Ein Bericht (cid:252)ber die Umsetzung der Richtlinie 93/0104/EG in den Mitgliedstaaten soll Anfang 2000 vorgelegt werden