title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1673/99 af Horst Schnellhardt (PPE-DE) til Kommissionen. Forordning nr. 820/97 om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter..

eurovoc_concepts:
application of EU law
cattle

text: C 303 E/6 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 Som n(cid:230)vnt under punkt 1 godtgłr Kommissionen (cid:129) for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r de variable omkostninger (cid:129) 4. udelukkende reelt leverede og godkendte ydelser (p(cid:229) basis af antallet af forslag eller arbejdsdage, hvor eksperterne har ydet bistand). Alle parter erkender, at rammebetingelserne, hvorunder de fłrste forslag blev modtaget, registreret og sendt til Kommissionen, og hvorunder de fłrste evalueringsrunder blev afholdt, ikke var de allerbedste (pga. den sene indg(cid:229)else af lejekontrakten og betingelserne i forbindelse med gennemfłrelsen af budgettet for 1999). Flere dele af bygningen var ikke helt klar til tjenesteyderen og evalueringseksperterne, og infrastrukturen til databehandling var ikke fuldt installeret. Kun ved en f(cid:230)lles indsats fra Wangs og Kommissionens side var det under disse ekstraordin(cid:230)re omst(cid:230)ndigheder muligt at gennemfłre evalueringen og sikre, at de vigtige arbejdsopgaver blev udfłrt, og at de vigtige frister blev overholdt. 5. Spłrgsm(cid:229)let er for stłrstedelens vedkommende besvaret under punkt 3. De forsinkelser, der er indtruffet som fłlge af de uforudsete omst(cid:230)ndigheder, kan derfor ikke tilskrives nogen bestemt tjenesteg- ren eller person. 6. Under det fjerde rammeprogram blev evalueringerne fortrinsvist gennemfłrt p(cid:229) midlertidige kontorer og hoteller, der blev lejet i 3-6 m(cid:229)neder. Dette kr(cid:230)vede fłrst installation og derefter afmontering af ledende og infrastruktur, netv(cid:230)rk og inventar. Desuden blev der ansat midlertidigt personale (b(cid:229)de til administrative stillinger). Det er sv(cid:230)rt at ansl(cid:229) de samlede omkostninger, da regnskabssystemerne ikke gjorde det muligt at indkalkulere disse omkostninger, herunder ogs(cid:229) de mange indirekte omkostninger. Kommissionen mener ikke, at de udgifter, der er forbundet med en s(cid:229)dan fast evalueringsfacilitet, er hłjere end, hvis den selv forestod evalueringen. 7. De computersystemer, der blev brugt ved de fłrste evalueringer, var meget velegnede og fungerede efter hensigten. Den manglende infrastruktur betłd dog, at de kun i begr(cid:230)nset omfang var til r(cid:229)dighed. flyttes pc(cid:146)erne til det sikre Nu, hvor der er en netv(cid:230)rksinfrastruktur og computerrum i bygningen, computerrum, hvorfra de kan benyttes af alle brugere i bygningen. (2000/C 303 E/005) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1673/99 af Horst Schnellhardt (PPE-DE) til Kommissionen (22. september 1999) Om: Forordning nr. 820/97 om indfłrelse af en ordning for identifikation og registrering af kv(cid:230)g og om m(cid:230)rkning af oksekłd og oksekłdsprodukter. I en forordning nr. 820/97 (1) af 21. april 1997 om indfłrelse af en ordning for identifikation og registrering af kv(cid:230)g og om m(cid:230)rkning af oksekłd og oksekłdsprodukter vedtog R(cid:229)det (Landbrugsmini- januar 2000 i alle medlemsstater. Ifłlge presse- strene) den obligatoriske m(cid:230)rkning af oksekłd fra 1. meddelelser p(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen at afvige fra denne dato og ikke at indfłre den obligatoriske m(cid:230)rkning i den i 1997 vedtagne form fłr (cid:229)r 2002. Der rejser sig fłlgende spłrgsm(cid:229)l i denne forbindelse: Hvor langt er man n(cid:229)et i de forskellige medlemsstater med indfłrelse af oprindelsessikringsordnin- 1. gen? Hvilke problemer opst(cid:229)r i forbindelse med gennemfłrelse af forordningen? I hvilke medlemsstater 2. optr(cid:230)der disse problemer specifikt? 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/7 Fastholder Kommissionen i mods(cid:230)tning til pressemeddelelserne den 1. januar 2000 som frist for 3. indfłrelse af den nye ordning for identifikation og registrering? (1) EFT L 117 af 7. 5. 1997, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (22. november 1999) Ifłlge artikel 19 i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 820/97 af 21. april 1997 om indfłrelse af en ordning for identifikation og registrering af kv(cid:230)g og om m(cid:230)rkning af oksekłd og oksekłdsprodukter (1) skal medlems- staterne afl(cid:230)gge beretning til Kommissionen om gennemfłrelsen af m(cid:230)rkningsordningen for oksekłd, og Kommissionen skal udarbejde en beretning til R(cid:229)det og Parlamentet om, hvor langt gennemfłrelsen af m(cid:230)rkningsordningen for oksekłd er i de forskellige medlemsstater, ledsaget af forslag om fremtidige foranstaltninger. En velfungerende obligatorisk m(cid:230)rkningsordning afh(cid:230)nger af, om metoden for identifikation og registre- ring af kv(cid:230)g er fuldt operationel. Da Kommissionen udarbejdede rapporten, kom den til den konklusion, at alle medlemsstater undtagen Øn har hensigtsm(cid:230)ssige metoder for sporing af slagtekroppe tilbage til den sidste landbrugsvirksomhed. Det vil imidlertid ikke v(cid:230)re muligt for mindst halvdelen af medlemsstaterne fra 1. januar 2000 at have kendskab til alle slagtede dyr, deres fłdested og alle de steder eller lande hvor de har opholdt sig i is(cid:230)r fordi bestemmelserne om en fuldst(cid:230)ndig redegłrelse for et dyrs bev(cid:230)gelser i form af et pas kun finder anvendelse p(cid:229) dyr fłdt efter den 1. januar 1998. levende live, Den 13. oktober 1999 vedtog Kommissionen formelt beretningen (2) og to forslag (3) om tidsplanen for den obligatoriske ordning for m(cid:230)rkning af oksekłd og oksekłdsprodukter i F(cid:230)llesskabet. Begge forslag tager udgangspunkt i EF-traktatens artikel 152 (tidl. artikel 129) om folkesundhed. Form(cid:229)let med det fłrste forslag er at erstatte den nuv(cid:230)rende r(cid:229)dsforordning (EF) nr. 820/97 og at fasts(cid:230)tte de generelle bestemmelser for indfłrelse af en obligatorisk m(cid:230)rkningsordning i to faser. Fłrste fase, der tr(cid:230)der i kraft en m(cid:229)ned efter vedtagelsen af forordningen, indeholder bestemmelser om, at let tilg(cid:230)ngelige oplysninger om slagtestedet obligatorisk skal anfłres p(cid:229) m(cid:230)rket. Fra den 1. januar 2003 skal oksekłds- m(cid:230)rket ogs(cid:229) indeholde pr(cid:230)cise oplysninger om det sted, hvor dyret var fłdt og opdr(cid:230)ttet. Da det kr(cid:230)ver tid at vedtage den fłrste forordning i henhold til den f(cid:230)lles beslutningsprocedure, er der stillet forslag om endnu en forordning. Denne (cid:230)ndringsforordning forl(cid:230)nger bestemmelserne i den nuv(cid:230)rende r(cid:229)dsforordning (EF) nr. 820/97, der danner juridisk grundlag for frivillig m(cid:230)rkning indtil den 1. januar 2000. Forl(cid:230)ngelsen vil dog kun v(cid:230)re g(cid:230)ldende indtil det fłrste forslag vedtages, dvs. senest 1. januar 2001. (1) EFT L 117 af 7. 5. 1997. (2) COM(1999) 486 endel. udg. (3) COM(1999) 487. (2000/C 303 E/006) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1716/99 af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Kommissionen (29. september 1999) Om:(cid:216)kologisk katastrofe som fłlge af bombardementerne af Pancevo En łkologisk og menneskelig katastrofe uden fortilf(cid:230)lde er opst(cid:229)et under Balkan-konflikten som fłlge af missilbombardementerne af olieraffinaderierne, głdningsfabrikkerne og de petrokemiske anl(cid:230)g i Pancevo og det deraf fłlgende udslip i miljłet af tusinder af tons olie, monomer vinylchlorid, kviksłlv, svovldioxid, salpetersyre og trichlordifeniltrichlorethan


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1641/99 esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) neuvostolle. Direktiivi 95/29/EY ja rekisteröidyt hevoseläimet.

eurovoc_concepts:
common transport policy
equidae
transport of animals

formats: html pdf print

text: 18. 7. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 203 E/13 Komissio jatkaa Agenda 2000:n t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa neuvoston ja parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten mukaisesti. YMP:n jatkokehitt(cid:228)misen osalta komission kanta perustuu useisiin tavoitteisiin, joita ovat esimerkiksi maaseudun kehitt(cid:228)misen vahvistaminen, kuluttajien ilmaisemien huolenaiheiden kuten elintarvikkeiden turvallisuuden, ymp(cid:228)rist(cid:246)n(cid:228)k(cid:246)kohtien ja el(cid:228)inten hyvinvoinnin huomioon ottaminen, maatalouden eurooppalaisen mallin puolustaminen kansainv(cid:228)lisesti, laajentumisen haasteet sek(cid:228) tarve jatkaa yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n yksin- kertaistamista. Agenda 2000:n yhteydess(cid:228) on s(cid:228)(cid:228)detty monista kertomuksista ja v(cid:228)liarvioista, joilla seurataan uudistuksen vaikutuksia. Asetuksissa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n peltokasvialan v(cid:228)liarvioista (2001), (cid:246)ljykasvien suoraa tukea koskevasta kertomuksesta (2002), talousarviotilannetta koskevasta kertomuksesta (vuoteen 2002 menness(cid:228)) ja maito- kiinti(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n uudelleentarkastelusta. Lis(cid:228)ksi oliivi(cid:246)ljyn osalta kes(cid:228)kuussa 1998 tehtyjen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten jatkoksi suunnitellaan uudistusta, joka tulisi voimaan markkinointivuonna 2001/2002. My(cid:246)s riisialaa sek(cid:228) pellava- ja hamppualaa on tarkoitus uudistaa. Sokerialalla kiinti(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228) p(cid:228)(cid:228)ttyy markkinointivuonna jolloin on annettava ehdotuksia sokerin yhteisen markkinaj(cid:228)rjestelyn uudistamiseksi. My(cid:246)s 2000/2001, hedelm(cid:228)- ja vihannesalan yhteisen markkinaj(cid:228)rjestelyn toiminnasta on annettava kertomus vuoden 2000 loppuun menness(cid:228). (2000/C 203 E/015) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1641/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) neuvostolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Direktiivi 95/29/EY ja rekister(cid:246)idyt hevosel(cid:228)imet Direktiivin 95/29/EY (1), VII luvun 4 kohdan c alakohdassa j(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n direktiiviss(cid:228) 90/426 (2) tarkoitetut rekister(cid:246)idyt hevosel(cid:228)imet el(cid:228)inten suojelusta kuljetuksen aikana annettujen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten ulkopuolelle. Muiden hevosel(cid:228)inten kuljetukselle direktiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n 24 tunnin enimm(cid:228)iskesto sek(cid:228) el(cid:228)inten juotta- minen ja tarvittaessa ruokkiminen kahdeksan tunnin v(cid:228)lein. 1. Tuleeko rekister(cid:246)ityjen hevosel(cid:228)inten kuljetuksessa siis noudattaa alhaisempia vaatimuksia? Ovatko rekister(cid:246)ityjen hevosel(cid:228)inten kuljetuksen vaatimukset yli kahdeksan tuntia kest(cid:228)ville matkoille 2. samat kuin muiden direktiiviss(cid:228) mainittujen el(cid:228)inlajien osalta? 3. Saman VII luvun 5 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n pakollinen 24 tunnin lepotauko jokaisen matkan aikana, joten pit(cid:228)isik(cid:246) t(cid:228)m(cid:228) velvoite ulottaa koskemaan my(cid:246)s yleens(cid:228) kilpailun j(cid:228)lkeen kotitalliinsa palaavia rekister(cid:246)ityj(cid:228) hevosel(cid:228)imi(cid:228)? (1) (2) EYVL L 148, 30. 6. 1995, s. 52. EYVL L 224, 18. 8. 1990, s. 42. (2000/C 203 E/016) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1642/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) neuvostolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Direktiivi 95/29/EY, asetus (EY) 411/98 ja niiden soveltaminen Italiassa Yhteis(cid:246)n oikeuden (direktiivi 95/29/EY (1) ja asetus (EY) 411/98 (2)) mukaan el(cid:228)inten kuljetukseen tarvitaan hyv(cid:228)ksynt(cid:228) ja siin(cid:228) k(cid:228)ytettyjen v(cid:228)lineiden tulee t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) erikseen m(cid:228)(cid:228)ritellyt vaatimukset. Italian el(cid:228)in- l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintodistuksia koskevan lain (D. P. R 320/54) 37 pyk(cid:228)l(cid:228)n mukaan t(cid:228)m(cid:228) hyv(cid:228)ksynt(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) uusia joka vuosi


title: Reglamento (CE) n° 2024/1999 de la Comisión, de 22 de septiembre de 1999, por el que se fijan las restituciones a la exportación del azúcar blanco y del azúcar en bruto sin perfeccionar

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: L 250/6 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 23. 9. 1999 REGLAMENTO (CE) No 2024/1999 DE LA COMISIÓN de 22 de septiembre de 1999 por el que se fijan las restituciones a la exportación del azúcar blanco y del azúcar en bruto sin perfeccionar LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1785/81 del Consejo, de 1 de junio de 1981, por el que se establece una organización común de mercados en el sector del azúcar (1), cuya última modifica- ción la constituye el Reglamento (CE) no 1148/98 de la Comi- sión (2), y, en particular, la letra a) del primer párrafo del apartado 4 de su artículo 19, (1) (2) (3) Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el artí- culo 19 del Reglamento (CEE) no 1785/81, la diferencia entre las cotizaciones o los precios en el mercado mundial de los productos contemplados en la letra a) del apartado 1 del artículo 1 de dicho Reglamento y los precios de dichos productos en la Comunidad puede cubrirse mediante una restitución a la exportación; Considerando que, con arreglo a lo dispuesto en el Reglamento (CEE) no 1785/81, las restituciones para el azúcar blanco y en bruto sin desnaturalizar y exportados sin perfeccionar deben fijarse teniendo en cuenta la situación en el mercado comunitario y en el mercado mundial del azúcar y, en particular, los elementos de precio y de costes contemplados en el artículo 17 bis de dicho Reglamento; que, con arreglo al mismo artículo, procede tener en cuenta también el aspecto económico de las exportaciones previstas; Considerando que, para el azúcar en bruto, la restitución debe fijarse para la calidad tipo; que ésta ha sido definida en el artículo 1 del Reglamento (CEE) no 431/68 del Consejo, de 9 de abril de 1968, por el que se determina la calidad tipo para el azúcar en bruto y el punto de paso de frontera de la Comunidad para el cálculo de los precios cif en el sector del azúcar (3), modificado por el Reglamento (CE) no 3290/94 (4); que dicha restitución debe fijarse, además, con arreglo a lo dispuesto en el apartado 4 del artículo 17 bis del Reglamento (CEE) no 1785/81; que el Reglamento (CE) no 2135/95 de la Comisión, de 7 de septiembre de 1995, relativo a las modalidades de aplicación de la concesión de las restitu- ciones a la exportación en el sector del azúcar (5), ha definido el azúcar cande; que el importe de la restitución calculado de tal modo en lo que se refiere a los azúcares aromatizados o con adición de colorantes debe aplicarse a su contenido en sacarosa y, por consiguiente, fijarse por el 1 % de dicho contenido; Considerando que la situación del mercado mundial o las exigencias específicas de determinados mercados pueden requerir la diferenciación de la restitución para el azúcar según su destino; Considerando que, en casos especiales, el importe de la restitución puede fijarse mediante actos de naturaleza diferente; Considerando que la restitución debe fijarse cada dos semanas; que puede modificarse en el intervalo; Considerando que la aplicación de dichas modalidades a la situación actual de los mercados en el sector del azúcar y, en particular, a las cotizaciones o precios del azúcar en la Comunidad y en el mercado mundial conduce a fijar la restitución en los importes indicados en el anexo del presente Reglamento; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión del azúcar, (4) (5) (6) (7) (8) HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Las restituciones a la exportación de los productos mencio- nados en la letra a) del apartado 1 del artículo 1 del Regla- mento (CEE) no 1785/81 sin perfeccionar o desnaturalizados se fijarán a los importes consignados en el anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 23 de septiembre de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 22 de septiembre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 177 de 1. 7. 1981, p. 4. (2) DO L 159 de 3. 6. 1998, p. 38. (3) DO L 89 de 10. 4. 1968, p. 3. (4) DO L 349 de 31. 12. 1994, p. 105. (5) DO L 214 de 8. 9. 1995, p. 16. 23. 9. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 250/7 ANEXO del Reglamento de la Comisión, de 22 de septiembre de 1999, por el que se fijan las restituciones a la exportación del azúcar blanco y del azúcar en bruto sin perfeccionar Código del producto Importe de la restitución 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 — EUR/100 kg — 43,51 41,58 43,51 41,58 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4730 — EUR/1 % de sacarosa × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 47,30 45,20 45,20 1701 99 90 9100 0,4730 — EUR/1 % de sacarosa × 100 kg — (1) El presente importe será aplicable al azúcar en bruto de un rendimiento del 92 %. Si el rendimiento del azúcar en bruto exportado se aparta del 92 %, el importe de la restitución aplicable se calculará con arreglo a lo dispuesto en el apartado 4 del artículo 17 bis del Reglamento (CEE) no 1785/81. (2) Fijación suspendida por el Reglamento (CEE) no 2689/85 de la Comisión (DO L 255 de 26. 9. 1985, p. 12), modificado por el Reglamento (CEE) no 3251/85 (DO L 309 de 21. 11. 1985, p. 14)


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1665/99 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle. IMF:n varojen myöntäminen Venäjälle väärin perustein ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki.

eurovoc_concepts:
EBRD
EU aid
International Monetary Fund
Russia
money laundering
use of aid

text: C 170 E/68 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/076) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1662/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) ja Alonso Puerta (GUE/NGL) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Yhdysvaltojen uhkaus kohdistaa pakotteita Sol-Meli(cid:224)an Yhdysvaltojen ulkoministeri(cid:246) tutkii parhaillaan mahdollisuutta soveltaa pakotteita espanjalaiseen hotelli- yhti(cid:246) Sol-Meli(cid:224)an, koska yhti(cid:246)ll(cid:228) on sijoituksia Kuubassa. Yhdysvallat aikoo soveltaa Helmsin-Burtonin lain nelj(cid:228)tt(cid:228) kohtaa, jota Euroopan unioni pit(cid:228)(cid:228) laittomana sen eksterritoriaalisten vaikutusten vuoksi. Mik(cid:228)li pakotteet toteutetaan, ne olisivat kansainv(cid:228)lisen vapaakaupan vastaisia ja vahingoittaisivat Espanjan t(cid:228)rkeimpiin matkailuyrityksiin kuuluvan yhti(cid:246)n etuja. 1. Kuinka vakavia Sol-Meli(cid:224)an kohdistuneet uhkaukset ovat todellisuudessa? 2. Mik(cid:228)li tilanne muodostuisi n(cid:228)in vakavaksi, mihin toimiin komissio voisi ryhty(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n eurooppalaisen yrityksen etujen suojelemiseksi? 3. Onko komissio valmis valittamaan Helmsin-Burtonin laista Maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246)ss(cid:228)? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 1999) Komissio palauttaa mieleen, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa 18. toukokuuta 1998 tehtyjen Helmsin-Burtonin lakiin sek(cid:228) Iranin ja Libyan vastaisia pakotteita koskevaan lakiin liittyvien p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten ja julkilausumien tarkoituksena oli tasoittaa tiet(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n suuren kahdenv(cid:228)lisen kiistakysymyksen lopulliselle ratkaisulle. Komissio on edelleen eritt(cid:228)in huolestunut siit(cid:228), ettei Yhdysvallat ole t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) juurikaan edistynyt sitoumuksessaan saada kongressi muuttamaan Helmsin-Burtonin lain IV osastoa, erityisesti siksi, ett(cid:228) Yhdysvaltain hallitus on s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti huomauttanut presidentin olevan velvollinen saattamaan osaston voimaan, niin kauan kuin kyseist(cid:228) muutosta ei ole tehty. Komissio puolestaan on kaikissa yhteyksiss(cid:228) tehnyt selv(cid:228)ksi, ett(cid:228) Helmsin-Burtonin lain nojalla toteutetut yhteis(cid:246)n yritysten tai kansalaisten vastaiset toimenpiteet johtaisivat v(cid:228)ist(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) keskusteluun uudesta WTO- paneelista. Komissio on kehottanut Yhdysvaltain hallitusta puolestaan nopeuttamaan vuoden 1998 toukokuussa pidetyn huippukokouksen sopimusten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa. Komissio seuraa tilannetta eritt(cid:228)in tarkasti ja tiedottaa parlamentille edelleenkin kaikista uusista kehitys- suuntauksista, jotka liittyv(cid:228)t 18. toukokuuta 1998 sovittujen toimenpiteiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon. (2000/C 170 E/077) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1665/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: IMF:n varojen my(cid:246)nt(cid:228)minen Ven(cid:228)j(cid:228)lle v(cid:228)(cid:228)rin perustein ja Euroopan j(cid:228)lleenrakennus- ja kehityspankki Kansainv(cid:228)lisen valuuttarahaston p(cid:228)(cid:228)johtaja Michel Camdessus my(cid:246)nsi hein(cid:228)kuun lopussa Ven(cid:228)j(cid:228)n federaa- tiolle 4,5 miljardin dollarin lainan siit(cid:228) huolimatta, ett(cid:228) h(cid:228)n oli tietoinen Price Waterhousen raportista, jossa kerrotaan Moskovan keskuspankin siirt(cid:228)neen osan IMF:lt(cid:228) saaduista varoista ulkoisille holdingyhti- (cid:246)ille. Tiet(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio, onko IMF:n varojen lis(cid:228)ksi k(cid:228)ytetty v(cid:228)(cid:228)rin my(cid:246)s Euroopan j(cid:228)lleenrakennus- ja kehitys- pankin my(cid:246)nt(cid:228)mi(cid:228) varoja? 20. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 170 E/69 Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (3. marraskuuta 1999) Komission kanta v(cid:228)itetyst(cid:228) lahjonnasta Ven(cid:228)j(cid:228)ll(cid:228) on edelleen sama kuin parlamentissa 16. syyskuuta 1999 annetussa julkilausumassa. Vastauksena parlamentin j(cid:228)senen kysymykseen komissio esitt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) tiedot, jotka se on saanut k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) yhteis(cid:246)n edustajana Euroopan j(cid:228)lleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) hallintoneuvostossa: P(cid:228)(cid:228)oman laiton maastavienti on rikollista toimintaa, mink(cid:228) vuoksi sen harjoittajat yritt(cid:228)v(cid:228)t salata toimintansa viranomaisilta mukaan lukien EBRD. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi EBRD noudattaa rahanpesun vastaisia periaatteita ja edellytt(cid:228)(cid:228) rahoituslaitoksilta, joille se antaa luottoja, vastaavanlaisia sitoumuksia, joilla on tarkoitus pienent(cid:228)(cid:228) todenn(cid:228)k(cid:246)isyytt(cid:228) EBRD:n joutumisesta tahtomattaan mukaan t(cid:228)llaiseen toimintaan. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi kaikille EBRD:n maksuille Ven(cid:228)j(cid:228)lle ja Ven(cid:228)j(cid:228)lt(cid:228) on saatu lupa keskuspankilta. Noin nelj(cid:228)nnes EBRD:n rahoituksesta annetaan ven(cid:228)l(cid:228)isille vastapuolille. Toiminnassaan ven(cid:228)l(cid:228)isten vastapuolten kanssa EBRD rahoittaa vain hyv(cid:228)ksyttyj(cid:228) hankkeita, joissa varojen k(cid:228)ytt(cid:246) on tarkkaan m(cid:228)(cid:228)ritelty. EBRD noudattaa tiukkoja maksujen valvontamenetelmi(cid:228), mik(cid:228) merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) varat maksetaan suoraan hankkeen toteuttajalle aina kun se on mahdollista. Jos k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n muita maksume- nettelyit(cid:228) kuten erityistilej(cid:228), tilit t(cid:228)sm(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti sen varmistamiseksi, ett(cid:228) varat k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n aiottuun tarkoitukseen. Pankki nimitti vuonna 1996 rahanpesuasioista vastaavan virkamiehen, joka pit(cid:228)(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisi(cid:228) tiedo- tustilaisuuksia pankin henkil(cid:246)kunnalle. Hiljattain paljastuneen Bank of New Yorkia koskevan tapauksen j(cid:228)lkeen EBRD on tarkastanut vastuunsa Ven(cid:228)j(cid:228)ll(cid:228) ja pyyt(cid:228)nyt tilintarkastajiaan laatimaan selvityksen Ven(cid:228)j(cid:228)ll(cid:228) toteutettavista hank- keista, joihin voi liitty(cid:228) rahanpesun vaara. Vaikka ulkopuolinen selvitys on viel(cid:228) kesken, pankin omaan tarkastukseen perustuva alustava arvio on, ett(cid:228) suoralta k(cid:228)delt(cid:228) ei joihin liittyisi rahanpesuun viittaavaa toimintaa tai transaktioita. l(cid:246)ydy sellaisia hankkeita, Komissiolla ei ole hallussaan todisteita, jotka kyseenalaistaisivat edell(cid:228) esitetyt tiedot. (2000/C 170 E/078) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1668/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Euroopan nuorten taiteilijoiden tukeminen J(cid:228)senvaltioiden taiteellisen toiminnan tukemiseen tarkoitettuja varoja on suureksi osaksi saatavilla vain sellaisen toiminnan ja sellaisten organisaatioiden kautta, jotka ovat verkostoituneet useampiin j(cid:228)senvalti- oihin. joka on valtava kulttuuriperint(cid:246) ja kehityksenala Sen sijaan suuren osan taiteellisesta tuotannosta, Euroopalle, toteuttavat yksitt(cid:228)iset taiteilijat, joiden toiminta on kiist(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) sek(cid:228) kulttuurin ett(cid:228) yhteiskunnan kannalta. On my(cid:246)s muistettava, ett(cid:228) taiteen eri alojen yksitt(cid:228)iset toimijat muodostavat ty(cid:246)llist(cid:228)v(cid:228)n tekij(cid:228)n, jota ei voi aliarvioida. Taiteilijoiden toiminta l(cid:228)nsimaisen ja eurooppalaisen ajattelun ilmaisijana on Euroopan unionin kansalaisten yhteist(cid:228) omaisuutta. Voisiko komissio edell(cid:228) olevan perusteella kertoa, 1. onko olemassa ohjelmia, jotka on tarkoitettu erityisen ansioituneina pidettyjen yksitt(cid:228)isten taiteilijoi- den tukemiseen? 2. ollaanko t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) suunnittelemassa toimenpiteit(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n tavoitteen saavuttamiseksi?


title: Komission asetus (EY) N:o 2026/1999, annettu 22 päivänä syyskuuta 1999, A2-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export licence
fruit vegetable
grape
pip fruit
stone fruit

text: L 250/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 23. 9. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2026/1999, annettu 22 päivänä syyskuuta 1999, A2-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 sovel- tamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan vientitukien osalta 14 päivänä marraskuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2190/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1303/ 1999 (2), ja erityisesti sen 3 artiklan 4 kohdan, sekä katsoo, että 1) 2) (EY) N:o asetuksessa komission 1926/1999 (3), vahvistetaan ohjeelliset vientituen määrät sekä ohjeelliset määrät, joille voidaan antaa A2-menettelyn mukaisesti muita kuin elintarvikeavun yhteydessä haettuja vientito- distuksia, asetuksen (EY) N:o 1926/1999 liitteessä mainittujen asianomaisten määräpaikkaryhmien taloudellinen tilanne huomioon ottaen ja toimijoilta A2-menettelyn mukai- sista todistushakemuksista saatujen tietojen perusteella sitruunoiden ja maantieteelliselle lopulliset vientituet alueelle F01 vietävien omenoiden osalta olisi syytä vahvistaa muuksi kuin ohjeelliset vientituet, samoin kuin haettujen määrien myöntämisprosentit; lopulliset määrät voivat olla enintään 50 prosenttia ohjeellisia määriä suuremmat, ja 3) asetuksen (EY) N:o 2190/96 3 artiklan 5 kohdan mukai- sesti hakemukset, jotka koskevat vastaavaa lopullista määrää suurempaa määrää, on mitätöitävä, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. A2-menettelyn mukaisten vientitodistusten, joita koskeva hakemus on jätetty asetuksen (EY) N:o 1926/1999 1 artiklan mukaisesti, asetuksen (EY) N:o 2190/96 3 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuksi tosiasialliseksi hakupäiväksi vahvistetaan 23 päivä syyskuuta 1999. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen annettujen todistusten 2. vientituen määrä on lopullinen, annetaan tämän asetuksen liitteessä ilmoitettuihin haettujen määrien myöntä- mistä koskeviin prosenttiosuuksiin asti. ja ne 3. Asetuksen (EY) N:o 2190/96 3 artiklan 5 kohdan mukai- sesti hakemukset, jotka koskevat liitteessä ilmoitettua vastaavaa lopullista määrää suurempaa määrää, on mitätöitävä. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 23 päivänä syyskuuta 1999. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 22 päivänä syyskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 292, 15. 11. 1996, s. 12. (2) EYVL L 155, 22. 6. 1999, s. 29. (3) EYVL L 238, 9. 9. 1999, s. 20. 23. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 250/11 LIITE Tuote Määräpaikka tai määräpaikkaryhmä (1) Lopullinen vientituki (EUR/t netto) Haettujen määrien myöntämisprosentti Tomaatit Appelsiinit Sitruunat Syötävät viinirypäleet Omenat Persikat, myös nektariinit (1) Määräpaikkakoodit ovat seuraavat: A01 F01, F02, F05 A01 A01 F01 F02 A21 20 50 40 25 40 30 — 100 % 88 % 100 % 100 % 91 % 74 % — A01: Kaikki määräpaikat. A21: Kaikki määräpaikat Sveitsiä lukuun ottamatta. F01: Norja, Islanti, Grönlanti, Färsaaret, Puola, Unkari, Romania, Bulgaria, Albania, Viro, Latvia, Liettua, Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, Slovenia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Jugoslavian liittotasavalta (Serbia, Montenegro) ja Malta. F02: Armenia, Azerbaidžan, Valko-Venäjä, Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Venäjä, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Ukraina, komission asetuksen N:o 3665/87, sellaisena kuin se on muutettuna, 34 artiklassa tarkoitetut määräpaikat. F05: Kaikki määräpaikat Sveitsiä lukuun ottamatta


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1681/99 von Karl von Wogau (PPE-DE) an die Kommission. Verkehrsfähigkeit von Bruchspargel.

eurovoc_concepts:
common agricultural policy
marketing standard
perennial vegetable

text: C 203 E/22 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/028) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1681/99 von Karl von Wogau (PPE-DE) an die Kommission (22. September 1999) Betrifft: Verkehrsf(cid:228)higkeit von Bruchspargel Ist der Kommission bekannt, dass die konsequente Anwendung der Vermarktungsnorm f(cid:252)r Spargel VO (EWG) Nr. 454/92 (1) dazu f(cid:252)hrt, dass Bruchspargel nur ab Hof, aber nicht im Handel verkauft werden darf? H(cid:228)lt es die Kommission f(cid:252)r denkbar, eine weitere Kategorie bei Spargel einzuf(cid:252)hren, die es erlauben w(cid:252)rde, Bruchspargel auch im Handel zu verkaufen? Die genannte Verordnung f(cid:252)hrt in der Praxis dazu, dass Spargel, der nicht in allen Einzelheiten den Vorschriften entspricht, nicht im Handel angeboten werden darf. Ein Versto(cid:223) f(cid:252)hrt zur Verh(cid:228)ngung von Bu(cid:223)geldern. Bei Bruchspargel handelt es sich um ein Lebensmittel, dass nur aus optischen Gr(cid:252)nden nicht den Handelsklassen entspricht, zum Beispiel aufgrund fehlender K(cid:246)pfe oder abweichender L(cid:228)nge bzw. Umfang. Im (cid:252)brigen stellt Bruchspargel keine gesundheitliche Gef(cid:228)hrdung der Verbraucher dar. Durch die Verordnung wird dem Verbraucher die M(cid:246)glichkeit verweigert, selbst zu entscheiden, welchen Spargel er zu kaufen w(cid:252)nscht. Au(cid:223)erdem f(cid:252)hrt die fehlende Absatzm(cid:246)glichkeit f(cid:252)r Bruchspargel zur Vernichtung von wertvollen Lebensmitteln. (1) ABl. L 52 vom 27. 2. 1992, S. 29. Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (26. Oktober 1999) Nach der Verordnung (EWG) Nr. 454/92 der Kommission vom 26. Februar 1992 zur Festsetzung der Qualit(cid:228)tsnorm f(cid:252)r Spargel m(cid:252)ssen die Spargelstangen ganz und d(cid:252)rfen nicht gebrochen sein (vgl. Punkt II. A des Anhangs der Verordnung). Bruchspargel kann also im Rahmen dieser Vorschrift in der Gemein- schaft praktisch nicht vermarktet werden. Mit der Verwendung eines Klassifikationssystems f(cid:252)r frisches Obst und Gem(cid:252)se werden mehrere Ziele verfolgt, u. a. auch die Erstellung eines Bezugsrahmens zur F(cid:246)rderung des fairen Handels und zur Verbesserung der Markttransparenz sowie die Entfernung von Erzeugnissen vom Markt, deren unzu- reichende Qualit(cid:228)t den Handel mit Qualit(cid:228)tsprodukten erheblich beeintr(cid:228)chtigen k(cid:246)nnte. Allgemeines Ziel der Vermarktungsnormen ist die Verbesserung der Rentabilit(cid:228)t des Obst- und Gem(cid:252)sesektors. In diesem Zusammenhang sprechen zwei (cid:220)berlegungen gegen die Genehmigung zur Vermarktung von Bruchspargel: Zum einen k(cid:246)nnen Verbraucher leicht dadurch get(cid:228)uscht werden, da(cid:223) saftige mit holzigen (also ungenie(cid:223)baren)Spargelst(cid:252)cken gemischt werden, eine Praxis, die nur sehr schwer zu kontrollieren ist, hinzukommt, da(cid:223) sich durch das Fehlen der Spargelspitzen die Haltbarkeit des Erzeugnisses erheblich verschlechtert. Zum anderen h(cid:228)tte das Inverkehrbringen von Bruchspargel negative Auswirkungen auf die Dynamik des Frischspargelmarkts insbesondere in Deutschland, wo die Erzeugung jedes Jahr stark zunimmt (seit 1993 um 25 % bei den Anbaufl(cid:228)chen und um 50 % bei der Erzeugung). Die Vermarktung von Bruchspargel ist jedoch nicht grunds(cid:228)tzlich verboten. Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 3 Buchstabe b der Verordnung (EG) Nr. 2200/96 des Rates vom 28. Oktober 1996 (cid:252)ber die gemeinsame Markt- organisaton f(cid:252)r Obst und Gem(cid:252)se (1) sind Erzeugnisse die der Erzeuger ab Hof [ (cid:133)] an den Verbraucher abgibt, von der Verpflichtung zur Erf(cid:252)llung der Normen ausgenommen. Bruchspargel darf also im Im (cid:252)brigen gilt die Vermarktungsvorschrift nicht f(cid:252)r landwirtschaftlichen Betrieb vermarktet werden. Spargel, der f(cid:252)r die Verarbeitung bestimmt ist. Es werden gro(cid:223)e Mengen Bruchspargel verarbeitet. Im allgemeinen wird dieses Erzeugnis also nicht vernichtet. (1) ABl. L 297 vom 21. 11. 1996


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2025/1999 της Επιτροπής, της 22ας Σεπτεμβρίου 1999, για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1627/89 σχετικά με την αγορά βοείου κρέατος με διαγωνισμό

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention buying
product quality

text: L 250/8 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 23. 9. 1999 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2025/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 22ας Σεπτεµβρίου 1999 για την τροποποίηση του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1627/89 σχετικά µε την αγορά βοείου κρέατος µε διαγωνισµό Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 805/68 του Συµβουλίου, της 27ης Ιουνίου 1968, περί κοινής οργανώσεως της αγοράς στον τοµέα του βοείου κρέατος (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1633/98 (2), και ιδίως το άρθρο 6 παράγρα- φος 7, Εκτιµώντας: (1) (2) ότι ο κανονισµός (ΕΟΚ) αριθ. 1627/89 της Επιτροπής, της 9ης Ιουνίου 1989, σχετικά µε την αγορά βοείου κρέατος µε διαγωνισµό (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1909/1999 (4), άνοιξε τις αγορές µε διαγωνισµό σε ορισµένα κράτη µέλη ή περιοχές κράτους µέλους για ορισµένες ποιοτικές οµάδες· ότι η εφαρµογή των διατάξεων που προβλέπονται στο άρθρο 6 παράγραφοι 2, 3 και 4 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 805/68 καθώς και η αναγκαιότητα να περιοριστεί η παρέµβαση στις αναγκαίες αγορές για να εξασφαλισθεί ορθολογική στήριξη της αγοράς οδηγούν, µε βάση τις τιµές τις οποίες γνωρίζει η Επιτροπή, στην τροποποίηση σύµφωνα µε το παράρτηµα του παρόντος κανονισµού του καταλόγου των κρατών µελών ή περιοχών κρατών µελών όπου ο διαγω- νισµός είναι ανοικτός καθώς και των ποοιοτικών οµάδων που µπορούν να αποτελέσουν αντικείµενο αγορών στην παρέµβαση, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Το παράρτηµα του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1627/89 αντικαθίστα- ται από το παράρτηµα του παρόντος κανονισµού. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 27 Σεπτεµβρίου 1999. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 22 Σεπτεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 148 της 28. 6. 1968, σ. 24. (2) ΕΕ L 210 της 28. 7. 1998, σ. 17. (3) ΕΕ L 159 της 10. 6. 1989, σ. 36. (4) ΕΕ L 236 της 7. 9. 1999, σ. 4. 23. 9. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 250/9 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BĲLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estados miembros o regiones de Estados miembros y grupos de calidades previstos en el apartado 1 del artículo 1 del Reglamento (CEE) no 1627/89 Medlemsstater eller regioner og kvalitetsgrupper, jf. artikel 1, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1627/89 Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats sowie die in Artikel 1 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1627/89 genannten Qualitätsgruppen Κράτη µέλη ή περιοχές κρατών µελών και οµάδες ποιότητος που αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφος 1 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1627/89 Member States or regions of a Member State and quality groups referred to in Article 1 (1) of Regulation (EEC) No 1627/89 États membres ou régions d'États membres et groupes de qualités visés à l'article 1er paragraphe 1 du règlement (CEE) no 1627/89 Stati membri o regioni di Stati membri e gruppi di qualità di cui all'articolo 1, paragrafo 1 del regolamento (CEE) n. 1627/89 In artikel 1, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 1627/89 bedoelde lidstaten of gebieden van een lidstaat en kwaliteitsgroepen Estados-Membros ou regiões de Estados-Membros e grupos de qualidades referidos no n. o 1 do artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 1627/89 Jäsenvaltiot tai alueet ja asetuksen (ETY) N:o 1627/89 1 artiklan 1 kohdan tarkoittamat laaturyhmät Medlemsstater eller regioner och kvalitetsgrupper som avses i artikel 1. 1 i förordning (EEG) nr 1627/89 Estados miembros o regiones de Estados miembros Medlemsstat eller region Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats Κράτος µέλος ή περιοχές κράτους µέλους Member States or regions of a Member State États membres ou régions d'États membres Stati membri o regioni di Stati membri Lidstaat of gebied van een lidstaat Estados-Membros ou regiões de Estados-Membros Jäsenvaltiot tai alueet Medlemsstater eller regioner België-Belgique Danmark France Great Britain Ireland Northern Ireland Österreich Categoría A Kategori A Kategorie A Κατηγορία Α Category A Catégorie A Categoria A Categorie A Categoria A Luokka A Kategori A R × × × U × × Categoría C Kategori C Kategorie C Κατηγορία Γ Category C Catégorie C Categoria C Categorie C Categoria C Luokka C Kategori C R × × × O × × × O U × ×


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1654/99 från Jan Mulder (ELDR) till kommissionen. Utnyttjande av jordbruksprodukter för annat än livsmedelsändamål.

eurovoc_concepts: alternative use of agricultural products

text: 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/15 (2000/C 219 E/019) SKRIFTLIG FR¯GA E-1654/99 fr(cid:229)n Jan Mulder (ELDR) till kommissionen (22 september 1999) ˜mne: Utnyttjande av jordbruksprodukter f(cid:246)r annat (cid:228)n livsmedels(cid:228)ndam(cid:229)l N(cid:228)r man odlar oljev(cid:228)xter p(cid:229) mark som legat i tr(cid:228)da inom EU beviljas ett bidrag p(cid:229) 68,83 euro per hektar. Detta bidrag beviljas endast n(cid:228)r det g(cid:228)ller de oljev(cid:228)xter som anges i bilagan till f(cid:246)rordning (EG) nr. 1586/ 97 (1). Oljev(cid:228)xter som inte f(cid:246)rekommer p(cid:229) denna lista kommer inte p(cid:229) fr(cid:229)ga vad g(cid:228)ller detta bidrag. Detta har till f(cid:246)ljd att det (cid:228)r sv(cid:229)rt att introducera nya v(cid:228)xtsorter icke avsedda som livsmedel. ˜r kommissionen beredd att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder s(cid:229) att samtliga oljev(cid:228)xter kan komma i fr(cid:229)ga vad g(cid:228)ller dessa bidragsbest(cid:228)mmelser, f(cid:246)r att d(cid:228)rigenom underl(cid:228)tta utvecklingen av jordbruksprodukter f(cid:246)r annat (cid:228)n livsmedels(cid:228)ndam(cid:229)l? (1) EGT L 215, 7. 8. 1997, s. 3. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (26 oktober 1999) Det (cid:228)r riktigt att det f(cid:246)r till(cid:228)mpningen av kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 1586/97 av den 29 juli 1997 om genomf(cid:246)randebest(cid:228)mmelser f(cid:246)r anv(cid:228)ndningen av jordbruksmark som tagits ur bruk till produktion av r(cid:229)varor f(cid:246)r tillverkning inom gemenskapen av produkter som inte prim(cid:228)rt (cid:228)r avsedda till livsmedel eller djurfoder, har f(cid:246)reskrivits att den kompensationsbetalning som fastst(cid:228)lls i artikel 2. 5 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 1765/92 av den 30 juni 1992 om uppr(cid:228)ttande av ett st(cid:246)dsystem f(cid:246)r producenter av vissa jordbruksgr(cid:246)dor (1), endast skall beviljas f(cid:246)r de r(cid:229)varor som finns f(cid:246)rtecknade i bilaga I eller II i f(cid:246)rord- ningen. I samband med att f(cid:246)rordning 1586/97 omarbetades till f(cid:246)ljd av att Agenda 2000 antogs, f(cid:246)rordning (EEG) nr 1765/92 upph(cid:228)vdes och den nya f(cid:246)rordningen (EG) nr 1251/1999 av den 17 maj 1999 (2) tr(cid:228)dde i kraft s(cid:229)gs (cid:228)ven klassificeringen av olika r(cid:229)varor i bilagorna (cid:246)ver. I bilaga I till f(cid:246)rslaget till f(cid:246)rordning betr(cid:228)ffande anv(cid:228)ndningen av jordbruksmark som tagits ur bruk till produktion av r(cid:229)varor f(cid:246)r tillverkning inom gemenskapen av produkter som inte prim(cid:228)rt (cid:228)r avsedda till livsmedel eller foder har texten betr(cid:228)ffande KN-nummer ex 12050090 f(cid:246)r raps- och rybsfr(cid:246)n, av samst(cid:228)mmighetssk(cid:228)l och f(cid:246)r en f(cid:246)renklad och god f(cid:246)rvaltning, formulerats s(cid:229) att avg(cid:246)randet om huruvida en sort (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigande eller inte skall baseras p(cid:229) Gemensamma sortlistan f(cid:246)r lantbruksv(cid:228)xter, vilket anges i det nya f(cid:246)rslaget till f(cid:246)rordning om till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifter f(cid:246)r r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) 1251/1999. N(cid:228)r det g(cid:228)ller andra oljev(cid:228)xter kommer utvecklingen av andra gr(cid:246)dor av det slaget som inte (cid:228)r avsedda att anv(cid:228)ndas som livsmedel att gynnas genom att hektarst(cid:246)d kommer att beviljas. (1) (2) EGT L 181, 1. 7. 1992. EGT L 160, 26. 6. 1999. (2000/C 219 E/020) SKRIFTLIG FR¯GA E-1693/99 fr(cid:229)n Christoph Konrad (PPE-DE) till r(cid:229)det (30 september 1999) ˜mne: (cid:148)Fastighetsaff(cid:228)ren(cid:148) VEBA-AG - EU: s balkanrepresentant Bodo Hombach 1. K(cid:228)nde r(cid:229)det redan innan man utn(cid:228)mnde den f(cid:246)r detta ministern Bodo Hombach till Balkanrepre- sentant till uppgifterna i den tyska press om att Hombach skulle vara inblandad i den s(cid:229) kallade VEBA- aff(cid:228)ren?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1667/99 dell'on. Roberta ANGELILLI Ingiusta esclusione di un soprano dall'Accademia nazionale di Santa Cecilia

eurovoc_concepts:
EU law - national law
Italy
artistic profession
dismissal
labour law

text: 29. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 27 E/161 presunte violazioni del diritto umanitario internazionale sulle quali gli onorevoli Membri giustamente attirano l(cid:146)attenzione. (2000/C 27 E/197) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1667/99 di Roberta Angelilli (NI) alla Commissione (22 settembre 1999) Oggetto: Ingiusta esclusione di un soprano dall(cid:146)Accademia nazionale di Santa Cecilia La sig. ra Mar(cid:237)na Mauro, per anni soprano presso l(cid:146)Accademia nazionale di Santa Cecilia, non ha visto rinnovarsi il proprio contratto senza un giustificato motivo, in quanto tale eventualit(cid:224) Ł prevista soltanto se il personale «ha dato luogo a contestazioni artistico-professionali o disciplinari». Il diritto all(cid:146)assunzione da parte del soprano Ł stato acquisito in base all(cid:146)art. 1 co. 3 del CCNL che dispone che il personale artistico che per un triennio consecutivo abbia partecipato alle selezioni annuali, e sia risultato idoneo (cid:129) quindi assunto a termine in ciascuna delle stagioni comprese nel triennio (cid:129) ha diritto di precedenza per le stagioni successive, senza dover partecipare alle selezioni annuali indette dall(cid:146)Ente. La sig. ra Mauro ha inoltre riscontrato che altri soprani hanno invece ottenuto l(cid:146)assunzione e stipulato il contratto per il successivo triennio pur occupando una posizione inferiore in graduatoria. Pu(cid:242) la Commissione far sapere se non ritiene che: 1. 2. 3. sia stata fatta opera di discriminazione nei confronti della sig. ra Mauro; l(cid:146)ingiusta esclusione della sig. ra Mauro dall(cid:146)attivit(cid:224) per l(cid:146)anno accademico violi il suo diritto acquisito, creando una evidente lesione alla sua immagine professionale ed alla sua personalit(cid:224) artistica; vi sia urgenza di reintegrare la sig. ra Mauro nel suo ruolo di corista, senza dover procedere ad altre selezioni di personale aggiunto che non ha maturato alcun diritto. Risposta data dalla sig. ra Diamantopoulou a nome della Commissione (26 ottobre 1999) La Commissione informa l(cid:146)onorevole parlamentare che nessuna disposizione del diritto comunitario in vigore disciplina le condizioni di rinnovo di contratti a tempo determinato. Il caso in questione non rientra neppure nel campo d(cid:146)applicazione dell(cid:146)articolo 13 (ex articolo 6a) del trattato CE (antidiscriminazione). In mancanza di un nesso con il diritto comunitario, il caso oggetto dell(cid:146)interrogazione Ł disciplinato dalle sole disposizioni nazionali eventualmente applicabili. (2000/C 27 E/198) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1686/99 di Antonios Trakatellis (PPE-DE) alla Commissione (20 settembre 1999) Oggetto: Violazione della legislazione comunitaria in materia di assicurazioni e distorsione della concor- renza in Grecia La trasposizione della legislazione comunitaria sulle assicurazioni nell(cid:146)ordinamento giuridico greco Ł finora avvenuta in modo del tutto inadeguato, causando distorsione della concorrenza e danni ad alcune imprese. Ancora oggi, sebbene siano stati colmati i vuoti giuridici, l(cid:146)autorit(cid:224) di controllo, cioŁ lo Stato greco, non applica le disposizioni e le norme delle direttive in materia di assicurazioni, per cui ne conseguono distorsioni della concorrenza e il rischio di un crollo del mercato assicurativo risultante dal determinarsi di ammanchi ingenti, giacchŁ soltanto quattro imprese statali e altre quattro imprese private registrano un ammanco globale nelle loro riserve superiore a 65 miliardi di dracme


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1654/99 υποβολή: Jan Mulder (ELDR) προς την Επιτροπή. Χρησιμοποίηση αγροτικών προϊόντων για σκοπούς εκτός διατροφής.

text: 1. 8. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 219 E/15 (2000/C 219 E/019) GRAPTH ERVTHSH E-1654/99 ypobolh·: Jan Mulder (ELDR) prow thn Epitroph· (22 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Χρησιµοποι΄ηση αγροτικω΄ν προι¤ο΄ντων για σκοπου΄ς εκτο΄ς διατροφη΄ς Όταν ελαιου΄χοι σπο΄ροι καλλιεργου΄νται, στην Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση, σε χε΄ρσες εκτα΄σεις, χορηγει΄ται ενι΄σχυση ανα΄ εκτα΄ριο υ΄ψους 68,83 ευρω΄ ανα΄ το΄νο. Η ενι΄σχυση αυτη΄, εν του΄τοις, χορηγει΄ται µο΄νο για τους ελαιου΄χους σπο΄ρους που συµπεριλαµβα΄νονται στο Παρα΄ρτηµα 1 του Κανονισµου΄ (ΕΚ) αριθ. 1586/97 (1). Ελαιου΄χοι σπο΄ροι που δεν περιλαµβα΄νονται στον κατα΄λογο αυτο΄, δεν λαµβα΄νονται υπο΄ψη για την ενι΄σχυση αυτη΄. Ως συνε΄πεια, ει΄ναι δυ΄σκολη η εισαγωγη΄ νε΄ων καλλιεργειω΄ν που προορι΄ζονται για σκοπου΄ς εκτο΄ς διατροφη΄ς. Ει΄ναι διατεθειµε΄νη η Επιτροπη΄ να λα΄βει µε΄τρα, προκειµε΄νου ο΄λοι οι ελαιου΄χοι σπο΄ροι να διε΄πονται απο΄ τους ι΄διους κανο΄νες επιδο΄τησης, ου΄τως ω΄στε να δοθει΄ κα΄θε ευκαιρι΄α στην ανα΄πτυξη αγροτικω΄ν προι¤ο΄ντων που προορι΄ζονται για σκοπου΄ς εκτο΄ς διατροφη΄ς; (1) ΕΕ L 215 της 7. 8. 1997, σελ. 3. Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (26 Oktvbri·oy 1999) Ει΄ναι σωστο΄ ο΄τι βα΄σει του κανονισµου΄ (ΕΚ) αριθ. 1586/97 της Επιτροπη΄ς της 29ης Ιουλι΄ου 1997 περι΄ λεπτοµερω΄ν κανο΄νων εφαρµογη΄ς σχετικα΄ µε τη χρη΄ση των γαιω΄ν που βρι΄σκονται υπο΄ καθεστω΄ς προσωρινη΄ς παυ΄σης καλλιε΄ργειας για την παραγωγη΄ πρω΄των υλω΄ν που χρησιµευ΄ουν κατα΄ την παρασκευη΄, εντο΄ς της Κοινο΄τητας, προι¤ο΄ντων τα οποι΄α δεν προορι΄ζονται κατα΄ρχη΄ν για κατανα΄λωση απο΄ τον α΄νθρωπο η΄ απο΄ τα ζω΄α, η αντισταθµιστικη΄ πληρωµη΄ που προβλε΄πεται στο α΄ρθρο 2, παρα΄γραφος 5 του κανονισµου΄ (ΕΟΚ) αριθ. 1765/92 τους Συµβουλι΄ου της 30ης Ιουνι΄ου 1992 για τη θε΄σπιση καθεστω΄τος στη΄ριξης των παραγωγω΄ν ορισµε΄νων αροτραι΄ων καλλιεργειω΄ν (1), καταβλη΄θηκε αποκλειστικα΄ στις πρω΄τες υ΄λες που απαριθµου΄νται στο παρα΄ρτηµα Ι η΄, ενδεχοµε΄νως, στο παρα΄ρτηµα II του εν λο΄γω κανονισµου΄. Ωστο΄σο, µε την ανασυ΄νταξη του προαναφερο΄µενου κανονισµου΄, µετα΄ την ε΄γκριση του Προγρα΄µµατος ∆ρα΄σης 2000, µε την επακο΄λουθη κατα΄ργηση του κανονισµου΄ (ΕΟΚ) αριθ. 1765/92 και µε την ε΄ναρξη ισχυ΄ος του νε΄ου κανονισµου΄ (ΕΚ) αριθ. 1251/1999 της 17ης Μαι΅ου 1999 (2), η ταξινο΄µηση των διαφο΄ρων πρω΄των υλω΄ν στα δυ΄ο παραρτη΄µατα επι΄σης αναθεωρη΄θηκε. Εποµε΄νως, στο παρα΄ρτηµα Ι του σχεδι΄ου κανονισµου΄ σχετικα΄ µε τη χρησιµοποι΄ηση γαιω΄ν που βρι΄σκονται υπο΄ καθεστω΄ς προσωρινη΄ς παυ΄σης καλλιε΄ργειας για την παραγωγη΄ πρω΄των υλω΄ν που προορι΄ζονται για σκοπου΄ς εκτο΄ς διατροφη΄ς, ο κωδικο΄ς συνδυασµε΄νης ονοµατολογι΄ας (ΣΟ) ex 12050090 για τους σπο΄ρους κρα΄µβης και αγριογογγυ΄λης συντα΄σσεται, εφεξη΄ς, ε΄τσι ω΄στε να λαµβα΄νεται υπο΄ψη ο΄τι, προκειµε΄νου να καθοριστου΄ν οι επιλε΄ξιµες ποικιλι΄ες, πρε΄πει για λο΄γους συνοχη΄ς, απλου΄στευσης και καλη΄ς διαχει΄ρισης, να υπα΄ρχει παραποµπη΄ στον κοινο΄ κατα΄λογο των ποικιλιω΄ν των γεωργικω΄ν ειδω΄ν, ο΄πως καθορι΄ζεται στο νε΄ο σχε΄διο κανονισµου΄ περι΄ λεπτοµερω΄ν κανο΄νων εφαρµογη΄ς του κανονισµου΄ (ΕΚ) αριθ. 1251/99. Εφεξη΄ς, ο΄σον αφορα΄ ορισµε΄νους ελαιου΄χους σπο΄ρους, η ανα΄πτυξη νε΄ων ποικιλιω΄ν που προορι΄ζονται για σκοπου΄ς εκτο΄ς διατροφη΄ς ενισχυ΄εται µε τη χορη΄γηση πληρωµη΄ς βα΄σει της ε΄κτασης. (1) (2) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992. ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999. (2000/C 219 E/020) GRAPTH ERVTHSH E-1693/99 ypobolh·: Christoph Konrad (PPE-DE) prow to Symboy·lio (30 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Ανα΄µιξη του εντεταλµε΄νου της ΕΕ για τα Βαλκα΄νια Bodo Hombach στο «σκα΄νδαλο ακινη΄των» της VEBA- ΑΕ ταν εν γνω΄σει του Ευρωπαι¤κου΄ Συµβουλι΄ου πριν απο΄ το διορισµο΄ του τε΄ως οµοσπονδιακου΄ υπουργου΄ Bodo 1. Hombach ως «εντεταλµε΄νου της ΕΕ για τα Βαλκα΄νια» η καταγγελλο΄µενη απο΄ τον γερµανικο΄ Τυ΄πο πιθανη΄ ανα΄µιξη΄ του στο λεγο΄µενο «σκα΄νδαλο ακινη΄των VEBA»;


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1662/99 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) ja Alonso Puerta (GUE/NGL) komissiolle. Yhdysvaltojen uhkaus kohdistaa pakotteita Sol-Meliàan.

eurovoc_concepts:
Cuba
European undertaking
United States
World Trade Organisation
international sanctions

text: C 170 E/68 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/076) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1662/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) ja Alonso Puerta (GUE/NGL) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Yhdysvaltojen uhkaus kohdistaa pakotteita Sol-Meli(cid:224)an Yhdysvaltojen ulkoministeri(cid:246) tutkii parhaillaan mahdollisuutta soveltaa pakotteita espanjalaiseen hotelli- yhti(cid:246) Sol-Meli(cid:224)an, koska yhti(cid:246)ll(cid:228) on sijoituksia Kuubassa. Yhdysvallat aikoo soveltaa Helmsin-Burtonin lain nelj(cid:228)tt(cid:228) kohtaa, jota Euroopan unioni pit(cid:228)(cid:228) laittomana sen eksterritoriaalisten vaikutusten vuoksi. Mik(cid:228)li pakotteet toteutetaan, ne olisivat kansainv(cid:228)lisen vapaakaupan vastaisia ja vahingoittaisivat Espanjan t(cid:228)rkeimpiin matkailuyrityksiin kuuluvan yhti(cid:246)n etuja. 1. Kuinka vakavia Sol-Meli(cid:224)an kohdistuneet uhkaukset ovat todellisuudessa? 2. Mik(cid:228)li tilanne muodostuisi n(cid:228)in vakavaksi, mihin toimiin komissio voisi ryhty(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n eurooppalaisen yrityksen etujen suojelemiseksi? 3. Onko komissio valmis valittamaan Helmsin-Burtonin laista Maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246)ss(cid:228)? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 1999) Komissio palauttaa mieleen, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa 18. toukokuuta 1998 tehtyjen Helmsin-Burtonin lakiin sek(cid:228) Iranin ja Libyan vastaisia pakotteita koskevaan lakiin liittyvien p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten ja julkilausumien tarkoituksena oli tasoittaa tiet(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n suuren kahdenv(cid:228)lisen kiistakysymyksen lopulliselle ratkaisulle. Komissio on edelleen eritt(cid:228)in huolestunut siit(cid:228), ettei Yhdysvallat ole t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) juurikaan edistynyt sitoumuksessaan saada kongressi muuttamaan Helmsin-Burtonin lain IV osastoa, erityisesti siksi, ett(cid:228) Yhdysvaltain hallitus on s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti huomauttanut presidentin olevan velvollinen saattamaan osaston voimaan, niin kauan kuin kyseist(cid:228) muutosta ei ole tehty. Komissio puolestaan on kaikissa yhteyksiss(cid:228) tehnyt selv(cid:228)ksi, ett(cid:228) Helmsin-Burtonin lain nojalla toteutetut yhteis(cid:246)n yritysten tai kansalaisten vastaiset toimenpiteet johtaisivat v(cid:228)ist(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) keskusteluun uudesta WTO- paneelista. Komissio on kehottanut Yhdysvaltain hallitusta puolestaan nopeuttamaan vuoden 1998 toukokuussa pidetyn huippukokouksen sopimusten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa. Komissio seuraa tilannetta eritt(cid:228)in tarkasti ja tiedottaa parlamentille edelleenkin kaikista uusista kehitys- suuntauksista, jotka liittyv(cid:228)t 18. toukokuuta 1998 sovittujen toimenpiteiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon. (2000/C 170 E/077) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1665/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: IMF:n varojen my(cid:246)nt(cid:228)minen Ven(cid:228)j(cid:228)lle v(cid:228)(cid:228)rin perustein ja Euroopan j(cid:228)lleenrakennus- ja kehityspankki Kansainv(cid:228)lisen valuuttarahaston p(cid:228)(cid:228)johtaja Michel Camdessus my(cid:246)nsi hein(cid:228)kuun lopussa Ven(cid:228)j(cid:228)n federaa- tiolle 4,5 miljardin dollarin lainan siit(cid:228) huolimatta, ett(cid:228) h(cid:228)n oli tietoinen Price Waterhousen raportista, jossa kerrotaan Moskovan keskuspankin siirt(cid:228)neen osan IMF:lt(cid:228) saaduista varoista ulkoisille holdingyhti- (cid:246)ille. Tiet(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio, onko IMF:n varojen lis(cid:228)ksi k(cid:228)ytetty v(cid:228)(cid:228)rin my(cid:246)s Euroopan j(cid:228)lleenrakennus- ja kehitys- pankin my(cid:246)nt(cid:228)mi(cid:228) varoja?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1678/99 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) neuvostolle. Antibioottien käyttö eläinten ruokinnassa.

eurovoc_concepts:
Sweden
animal disease
animal feedingstuffs
common agricultural policy
food safety
veterinary drug

text: 18. 7. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 203 E/21 Komissio aloitti t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi rikkomisesta johtuvan menettelyn Ranskaa vastaan vuonna 1997 Euroopan yhteis(cid:246)jen perustamissopimuksen 226 artiklan (entinen 169 artikla) perusteella ja antoi asian 15. helmi- kuuta 1999 Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen (tapaus C-38/99) k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi. Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin ei ole viel(cid:228) antanut tuomiota t(cid:228)ss(cid:228) asiassa. (1) (2) EYVL C 100, 9. 4. 1994. EYVL C 65, 4. 3. 1996. (2000/C 203 E/027) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1678/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) neuvostolle Aihe: Antibioottien k(cid:228)ytt(cid:246) el(cid:228)inten ruokinnassa (22. syyskuuta 1999) Antibiootteja on k(cid:228)ytetty rehuissa jo vuosikymmenten ajan kasvua edist(cid:228)vin(cid:228) lis(cid:228)aineina. Niiden k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) piilee vaara, ett(cid:228) antibiootteja ei ehk(cid:228) voidakaan aina k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) el(cid:228)insairauksien hoitamiseen, koska baktee- rikannat ovat tulleet vastustuskykyisiksi. Lis(cid:228)ksi antibioottien j(cid:228)(cid:228)m(cid:228)t saattavat p(cid:228)(cid:228)ty(cid:228) ihmisiin esimerkiksi munien, maidon ja lihan kautta, mik(cid:228) on huomattava uhka terveydelle. Ruotsi kielsi antibioottien k(cid:228)yt(cid:246)n rehuissa kasvua edist(cid:228)vin(cid:228) lis(cid:228)aineina jo 1. 1. 1986 eli ennen liittymist(cid:228)(cid:228)n Euroopan unioniin. It(cid:228)vallan puheenjohtajakauden aikana EU:ssa kiellettiin nelj(cid:228)n eri antibiootin k(cid:228)ytt(cid:246) lis(cid:228)aineena. Kannattaako neuvosto kaikkien antibioottien kasvua edist(cid:228)v(cid:228)n k(cid:228)yt(cid:246)n kielt(cid:228)mist(cid:228) el(cid:228)inten ruokinnassa? Jos neuvosto kannattaa kielt(cid:228)mist(cid:228), mit(cid:228) toimia se aikoo toteuttaa, jotta kielto otetaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n kaikissa j(cid:228)senvaltioissa? Vastaus (24. tammikuuta 2000) joulukuuta 1998 asetuksen (1) rehujen lis(cid:228)aineista annetun neuvoston Neuvosto antoi direktiivin 70/524/ETY muuttamisesta silt(cid:228) osin kuin se koskee tiettyjen antibioottien hyv(cid:228)ksymisen peruuttamista. Kyseiset antibiootit ovat virginiamysiini, spiramysiini, tylosiinifosfaatti ja sinkkibasitrasiini. istunnossaan 17. Mainittua asetusta annettaessa neuvosto ja komissio vahvistivat, ett(cid:228) kaikki asiaa koskevat p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset on edelleenkin teht(cid:228)v(cid:228) yhteis(cid:246)n tieteellisten lausuntojen perusteella ja ottaen huomioon varovaisuusperiaate. Neuvosto merkitsi 14. ja 15. kes(cid:228)kuuta 1999 pit(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n istunnossa tiedoksi tieteen ohjailukomitean julkistetun lausunnon mikrobil(cid:228)(cid:228)keresistanssista. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) komission edustaja ilmoitti muiden lausunnossa mainittujen antibioottituotteiden luokkien osalta, ett(cid:228) komission yksik(cid:246)t valmistelevat parhail- laan tarvittavia ehdotuksia. Neuvosto tarkastelee eritt(cid:228)in huolellisesti kaikkia niit(cid:228) toimenpiteit(cid:228), t(cid:228)ss(cid:228) asiassa ehdottaa. joita komissio katsoo aiheelliseksi Antibioottien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s antibioottiresistenssi(cid:228) koskevassa neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmassa (cid:148)Mikrobiologisen uhan vastainen strategia(cid:148), annettu 8. kes(cid:228)kuuta 1999. T(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmassa komissiota kehotetaan ottamaan erityisesti antibioottiresistenssin seuranta huomioon ensisijaisena kysymyksen(cid:228) ihmis- l(cid:228)(cid:228)ketieteess(cid:228) ja zoonoosivalvonnan alalla. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 2821/98, annettu 17. 12. 1998, julkaistu EYVL L 351, 29. 12. 1998, s. 4


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1668/99 från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen. Stöd till unga konstnärer i Europa.

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
artistic creation
artistic profession
cultural policy
young person

text: 20. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170 E/69 Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Pedro Solbes Mira (3 november 1999) Betr(cid:228)ffande de allm(cid:228)nna fr(cid:229)gorna om p(cid:229)st(cid:229)dd ekonomisk korruption i Ryssland h(cid:229)ller kommissionen fast vid de synpunkter som den gav uttryck (cid:229)t i parlamentet den 16 september 1999. P(cid:229) parlamentsledamotens s(cid:228)rskilda fr(cid:229)ga (cid:246)verl(cid:228)mnar kommissionen f(cid:246)ljande uppgifter vilka den har tillg(cid:229)ng till i egenskap av gemenskapens f(cid:246)retr(cid:228)dare i styrelsen f(cid:246)r Europeiska banken f(cid:246)r (cid:229)teruppbyggnad och utveckling (EBRD): i sitt tal Olaglig kapitalflykt utg(cid:246)r brottslig verksamhet och f(cid:246)r(cid:246)varna kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att f(cid:246)rs(cid:246)ka d(cid:246)lja sin verksamhet fr(cid:229)n offentlig insyn, inklusive insyn fr(cid:229)n EBRD. EBRD bek(cid:228)mpar d(cid:228)rf(cid:246)r penningtv(cid:228)tt och kr(cid:228)ver att de finansinstitut som den beviljar l(cid:229)n utformar redovisningar som minskar sannolikheten f(cid:246)r att banken utan vetskap dras in i s(cid:229)dan verksamhet. Dessutom har EBRD:s samtliga betalningar till och fr(cid:229)n Ryssland tillst(cid:229)nd fr(cid:229)n centralbanken. Ungef(cid:228)r en fj(cid:228)rdedel av EBRD:s finansiering g(cid:246)rs med ryska motparter. EBRD:s verksamhet med de finansiering av godk(cid:228)nda projekt vilkas anv(cid:228)ndning av medlen ryska motparterna begr(cid:228)nsas till fastst(cid:228)lls i detalj. Inom EBRD g(cid:246)rs strikta betalningskontroller som inneb(cid:228)r att medlen s(cid:229) fort det (cid:228)r m(cid:246)jligt betalas direkt till avtalsparterna. N(cid:228)r andra betalningsmekanismer anv(cid:228)nds, s(cid:229)som s(cid:228)rskilda konton, g(cid:246)rs regelbundna avst(cid:228)mningar av dessa konton f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att medlen anv(cid:228)nds enligt avsedda (cid:228)ndam(cid:229)l. Personalen informeras regelbundet av den tj(cid:228)nsteman som banken 1996 uts(cid:229)g som ansvarig f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa penningtv(cid:228)tt. Efter det nyligen intr(cid:228)ffade fallet med Bank of New York har EBRD genomf(cid:246)rt en egen granskning av utl(cid:229)ningen till ryska motparter och bett dess revisorer att utf(cid:246)ra en granskning av s(cid:228)rskilda ryska projekt som skulle kunna vara utsatta f(cid:246)r penningtv(cid:228)tt. ˜ven om den externa granskningen forts(cid:228)tter (cid:228)r den prelimin(cid:228)ra bed(cid:246)mningen p(cid:229) grundval av bankens egen granskning att det inte finns n(cid:229)gra projekt d(cid:228)r man vid f(cid:246)rsta p(cid:229)seendet har kunnat p(cid:229)visa att f(cid:246)rvaltningen eller transaktionerna skulle vara inblandad i penningtv(cid:228)tt. Kommissionen har inga bevis p(cid:229) att ovanst(cid:229)ende uppgifter skulle vara tvivelaktiga. (2000/C 170 E/078) SKRIFTLIG FR¯GA E-1668/99 fr(cid:229)n Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (22 september 1999) ˜mne: St(cid:246)d till unga konstn(cid:228)rer i Europa St(cid:246)det till och finansieringen av konstn(cid:228)rlig verksamhet i medlemsstaterna (cid:228)r huvudsakligen tillg(cid:228)ngliga enbart f(cid:246)r organisationer och verksamhet inom ramen f(cid:246)r n(cid:228)tverk mellan flera medlemsstater. Huvuddelen av den konstn(cid:228)rliga produktionen, som utg(cid:246)r ett kulturarv med en enorm utvecklingspotential f(cid:246)r Europa, uppst(cid:229)r emellertid p(cid:229) grund av enskilda personer som har en obestridlig roll i s(cid:229)v(cid:228)l kulturellt som socialt h(cid:228)nseende. Man b(cid:246)r (cid:228)ven minnas att de enskilda akt(cid:246)rerna inom de olika omr(cid:229)dena av konsten inneb(cid:228)r en m(cid:246)jlighet till syssels(cid:228)ttning som inte f(cid:229)r underskattas. De enskilda konstn(cid:228)rernas alster, som (cid:228)r ett uttryck f(cid:246)r v(cid:228)sterl(cid:228)ndska och europeiska v(cid:228)rderingar, tillh(cid:246)r alla medborgare i Europeiska unionen. Kommissionen uppmanas att besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Finns det program f(cid:246)r finansiering av s(cid:228)rskilt erk(cid:228)nda konstn(cid:228)rers verksamhet? 2. H(cid:229)ller man f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) att unders(cid:246)ka s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder? C 170 E/70 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 6. 2000 3. Finns det s(cid:228)rskilda EU-unders(cid:246)kningar om konst och dess syssels(cid:228)ttningspolitiska effekter? 4. Hur betraktar kommissionen denna fr(cid:229)ga rent generellt? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Viviane Reding (5 november 1999) I EG-f(cid:246)rdraget ges gemenskapen beh(cid:246)righet p(cid:229) det kulturella omr(cid:229)det. Enligt artikel 151 (f. d. artikel 128) skall gemenskapens insatser syfta till att bidra till samarbetet mellan medlemsstaterna, bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt f(cid:246)r deras nationella och regionala m(cid:229)ngfald, fr(cid:228)mja det kulturella samarbetet mellan medlemsstaterna, med tredje land och med beh(cid:246)riga internationella organisationer. Genomf(cid:246)randet av gemenskapsinsatser f(cid:246)r kultur har hitintills utm(cid:228)rkts av antagandet av tre program (Kalejdoskop, Ariane och Rafael). F(cid:246)r framtiden h(cid:229)ller ett nytt ramprogram ((cid:148)Kultur 2000(cid:148)) p(cid:229) att godk(cid:228)nnas av institutionerna. 1. I enlighet med EG-f(cid:246)rdraget och subsidiaritetsprincipen har programmen till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r kulturen, som grundas p(cid:229) artikel 151 (f. d. artikel 128) i EG-f(cid:246)rdraget, tidigare haft, och kommer (cid:228)ven i framtiden att ha, som fr(cid:228)msta m(cid:229)l att uppmuntra det kulturella samarbetet mellan medlemsstaterna. F(cid:246)ljaktligen syftar gemenskapens insatser i praktiken inte till att st(cid:246)dja enskilda konstn(cid:228)rers verk, utan till att fr(cid:228)mja projekt som visar ett verkligt europeiskt merv(cid:228)rde och i vilka flera akt(cid:246)rer (institutioner, organisationer, grupper av enskilda) fr(cid:229)n minst tre medlemsstater samarbetar. Det (cid:228)r viktigt att notera att gemenskapens insatser inneb(cid:228)r st(cid:246)d till enskilda konstn(cid:228)rer endast n(cid:228)r det g(cid:228)ller vissa europeiska utm(cid:228)rkelser (t. ex. Aristeion-prisen f(cid:246)r litteratur och (cid:246)vers(cid:228)ttning och det europeiska arkitekturpriset Mies van der Rohe). 2. Eftersom artikel 151 i EG-f(cid:246)rdraget ocks(cid:229) utg(cid:246)r den r(cid:228)ttsliga grunden f(cid:246)r det nya ramprogrammet (cid:148)Kultur 2000(cid:148) (cid:129) som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande h(cid:229)ller p(cid:229) att godk(cid:228)nnas av institutionerna (cid:129) f(cid:246)rblir de huvudsakliga m(cid:229)len f(cid:246)r detta ramprogram desamma. Den 14 maj 1998 publicerade kommissionen ett arbetsdokument med titeln (cid:148)Culture, the cultural 3. industries and employment(cid:148) (1). 4. Kommissionen uttryckte nyligen sina (cid:229)sikter i fr(cid:229)ga om gemenskapens framtida insatser p(cid:229) det kulturella omr(cid:229)det i sitt meddelande (2) till parlamentet om r(cid:229)dets gemensamma st(cid:229)ndpunkt om skapandet av ett enhetligt instrument f(cid:246)r finansiering och programplanering f(cid:246)r kulturpolitik (cid:148)Kultur 2000-program- met(cid:148), gemenskapens f(cid:246)rsta ramprogram. (1) (2) SEK(98) 837. SEK(1999) 1227 slutlig. (2000/C 170 E/079) SKRIFTLIG FR¯GA E-1674/99 fr(cid:229)n Marialiese Flemming (PPE-DE) till kommissionen (22 september 1999) ˜mne: Sj(cid:228)lvmedicinering I den resolution om en industripolitik f(cid:246)r l(cid:228)kemedelssektorn som Europaparlamentet antog den 16 april 1996 (A4-0104/1996 (1)) betraktas sj(cid:228)lvmedicinering som ett viktigt inslag i en l(cid:229)ngsiktig h(cid:228)lsov(cid:229)rdspolitik. Detta (cid:246)verensst(cid:228)mmer med kommissionens st(cid:229)ndpunkt och i synnerhet med meddelandet den 1 juni 1994 om ett handlingsprogram f(cid:246)r h(cid:228)lsov(cid:229)rd, information, utbildning och fortbildning som lagts fram i samband med ramarna f(cid:246)r gemenskaps(cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) folkh(cid:228)lsoomr(cid:229)det


title: WRITTEN QUESTION E-1668/99 by Roberta Angelilli (UEN) to the Commission. Aid to young artists.

text: 20. 6. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 170 E/69 Answer given by Mr Solbes Mira on behalf of the Commission (3 November 1999) On the general issues of alleged financial corruption in Russia, the Commission(cid:146)s view remains as set out in its statement in Parliament on 16 September 1999. On the particular question by the Honourable Member, in its capacity as the representative of the Community in the board of directors of the European bank for reconstruction and development (EBRD): the Commission hereby transmits the information available to it Illegal capital flight is a criminal activity and its perpetrators will therefore attempt to conceal their activities from official view, including that of the EBRD. Therefore the EBRD has an anti-money laundering policy, and requires that financial institutions to whom it extends credit make representa- tions, which are designed to reduce the likelihood of the Bank becoming unwittingly involved in such activities. In addition, all EBRD payments to and from Russia are covered by appropriate Central Bank licences. Approximately a quarter of all EBRD financing is with Russian counterparties. The EBRD(cid:146)s activities with Russian counterparties are restricted to financing of approved projects where use of funds is closely defined. Strict disbursement controls are in place at EBRD which mean that funds are paid directly to contractors wherever this is possible. Where other disbursement mechanisms such as Special Accounts are used, these accounts are reconciled regularly to ensure that funds are used for the intended purpose. Regular staff briefings are held by the anti money laundering officer, appointed by the Bank in 1996. Following the recent Bank of New York case, the EBRD has conducted its own review of Russian exposures and has asked its auditors to conduct a review of specific Russian projects which could be vulnerable to money laundering activities. Although the external review is continuing, the Bank(cid:146)s preliminary assessment from its own review is that there are no projects which exhibit prima facie conduct or transactions that would indicate laundering. The Commission has no evidence, which could put in doubt the above information. (2000/C 170 E/078) WRITTEN QUESTION E-1668/99 by Roberta Angelilli (NI) to the Commission (22 September 1999) Subject: Aid to young artists The aid and funding earmarked for artistic activities in the Member States are to a great extent made available exclusively to organisations and activities carried out jointly by several Member States. A large proportion of artistic output, an enormous heritage of culture and development for Europe, is the work of individuals, who carry out an undeniably useful role both culturally and socially. It should also be borne in mind that individual operators in the various artistic fields represent an employment opportunity which must not be underestimated. The work of individual artists, the expression of Western and European thought, is an asset shared by all the citizens of the European Union. In view of the above, can the Commission say: 1. whether there are programmes designed to fund the activities of individual artists considered to be of particular merit; 2. whether relevant provisions are currently being considered; C 170 E/70 Official Journal of the European Communities EN 20. 6. 2000 3. whether specific research has been carried out on art in the EU and its repercussions on employment; 4. what its general views on the subject are? Answer given by Mrs Reding on behalf of the Commission (5 November 1999) The EC Treaty gives the Community jurisdiction in the field of the arts. According to Article 151 (ex Article 128), action by the Community shall be aimed at encouraging cooperation between Member States, shall contribute to the flowering of the cultures of the Member States, while respecting their national and regional diversity, and shall foster cooperation with third countries and the competent international organisations in the sphere of culture. Community action to promote culture has so far programmes (Kaleidoscope, Ariane and Raphaºl) and, ((cid:145)Culture 2000(cid:146)) is currently being approved by the institutions. taken the form of three for the future, a new framework programme the adoption of 1. In full accordance with the EC Treaty and the principle of subsidiarity, the main objective of programmes in support of culture, based on Article 151 (ex Article 128) of the EC Treaty, has been (cid:129) and will continue to be (cid:129) to encourage cooperation between Member States in the cultural sphere. As a result, in practice, Community action does not aim to support the work of individual artists; instead, it supports projects which show real European added value and involve cooperation between several parties (institutions, organisations, groups of individuals) from at least three different Member States. It is important to note that Community action supports individual artists only in the specific context of certain European prizes (e. g. the Aristeion Prizes for literature and translation and the Mies van der Rohe Prize for European architecture). 2. As Article 151 of the EC Treaty also constitutes the legal basis of the new (cid:145)Culture 2000(cid:146) framework programme (cid:129) currently being approved by the institutions (cid:129) the principal objectives of this programme must necessarily remain the same. On 14 May 1998 the Commission published a working document on (cid:145)Culture, the Cultural Industries 3. and Employment(cid:146) (1). The Commission recently expressed an opinion on the future of Community action in the cultural 4. sphere in its communication (2) to Parliament concerning the common position of the Council on the establishment of a single financing and programming instrument for cultural cooperation, in (cid:145)Culture 2000(cid:146), the first Community framework programme. (1) (2) SEC(98) 837. SEC(1999) 1227 final. (2000/C 170 E/079) WRITTEN QUESTION E-1674/99 by Marialiese Flemming (PPE-DE) to the Commission (22 September 1999) Subject: Self-medication In a resolution on an industrial policy for the pharmaceutical sector adopted by the European Parliament on 16 April 1996 (A4-0104/96 (1)), self-medication is described as an important element in a long-term policy for health. This position is in line with that adopted by the Commission, notably in its commu- nication of 1 June 1994 regarding a programme of Community action on health promotion, information, education and training within the framework for action in the field of public health


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1673/99 från Horst Schnellhardt (PPE-DE) till kommissionen. Förordning (EG) nr 820/97 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur och om märkning av nötkött och nötköttsprodukter.

text: C 303 E/6 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Som redan n(cid:228)mndes i punkt 1 ers(cid:228)tter kommissionen - vad de variabla konstnaderna betr(cid:228)ffar - 4. endast faktiskt levererade och godk(cid:228)nda tj(cid:228)nster (baserade p(cid:229) antalet f(cid:246)rslag eller expertarbetsdagar f(cid:246)r vilka bidrag l(cid:228)mnats). Alla parter medgav att de ramvillkor under vilka de f(cid:246)rsta f(cid:246)rslagen mottogs, registrerades och skickades till kommissionen och under vilka de f(cid:246)rsta utv(cid:228)rdringsomg(cid:229)ngarna (cid:228)gde rum, inte var de b(cid:228)sta m(cid:246)jliga (p. g. a. att hyreskontraktet undertecknades s(cid:229) sent och villkorens begr(cid:228)nsningar vid genomf(cid:246)randet av budgeten f(cid:246)r 1999). Vissa delar av byggnaden var inte helt f(cid:228)rdigst(cid:228)llda f(cid:246)r tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)ren och utv(cid:228)rderingsexperterna, och infrastrukturen f(cid:246)r databehandlingen var inte helt installerad. Endast genom en gemensam anstr(cid:228)ngning fr(cid:229)n Wangs och kommissionens sida var det under dessa extraordin(cid:228)ra omst(cid:228)ndigheter m(cid:246)jligt att genomf(cid:246)ra utv(cid:228)rderingen och garantera att det viktiga arbetet utf(cid:246)rdes och att de viktigaste tidsfristerna kunde h(cid:229)llas. 5. Den huvudsakliga delen av fr(cid:229)gan har besvarats under punkt 3 ovan. De f(cid:246)rseningar som intr(cid:228)ffade som en f(cid:246)ljd av of(cid:246)rutsedda omst(cid:228)ndigheter kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte tillskrivas n(cid:229)gon s(cid:228)rskild tj(cid:228)nstegren eller person. 6. Under det fj(cid:228)rde ramprogrammet genomf(cid:246)rdes utv(cid:228)rderingarna i huvudsak i tillf(cid:228)lliga kontor och hotell under perioder mellan tre och sex m(cid:229)nader. Detta kr(cid:228)vde f(cid:246)rst att infrastruktur, n(cid:228)tverk och inventarier installerades och sedan monterades ned. Dessutom anst(cid:228)lldes tillf(cid:228)llig personal (b(cid:229)de ledande och administrativ). Det (cid:228)r sv(cid:229)rt att ber(cid:228)kna de samlade konstnaderna, eftersom r(cid:228)kenskapssystemet inte gjorde det m(cid:246)jligt att kalkylera in dessa konstnader, i vilka det ocks(cid:229) ingick m(cid:229)nga indirekta kostnader. Kommissionen anser att kostnaderna i samband med en s(cid:229)dan utv(cid:228)rdring skulle bli densamma som om man sj(cid:228)lv hade utf(cid:246)rt utv(cid:228)rderingen. 7. Datorsystemen som anv(cid:228)ndes f(cid:246)r de f(cid:246)rsta utv(cid:228)rdringarna var mycket v(cid:228)l anpassade och fungerade bra f(cid:246)r (cid:228)ndam(cid:229)let. Bristen p(cid:229) infrastruktur innebar dock att deras tillg(cid:228)nglihet var begr(cid:228)nsad. Nu n(cid:228)r n(cid:228)tverket och infrastrukturen till datorlokalerna (cid:228)r installerade i byggnaden flyttas datorerna till s(cid:228)krare lokaler d(cid:228)r alla anv(cid:228)ndare i byggnaden kan dra nytta av dem. (2000/C 303 E/005) SKRIFTLIG FR¯GA E-1673/99 fr(cid:229)n Horst Schnellhardt (PPE-DE) till kommissionen (22 september 1999) ˜mne: F(cid:246)rordning (EG) nr 820/97 om uppr(cid:228)ttande av ett system f(cid:246)r identifiering och registrering av n(cid:246)tkreatur och om m(cid:228)rkning av n(cid:246)tk(cid:246)tt och n(cid:246)tk(cid:246)ttsprodukter f(cid:246)rordning nr. 820/97 (1) av den 21. 4. 1997 om uppr(cid:228)ttande av ett system f(cid:246)r identifiering och I registrering av n(cid:246)tkreatur och om m(cid:228)rkning av n(cid:246)tk(cid:246)tt och n(cid:246)tk(cid:246)ttsprodukter beslutade r(cid:229)det (jordbruk) att inf(cid:246)ra en obligatorisk m(cid:228)rkning av n(cid:246)tk(cid:246)tt i samtliga medlemsstater fr(cid:229)n och med den 1 januari 2000. Enligt rapporter i pressen har kommissionen f(cid:246)r avsikt att inte h(cid:229)lla fast vid denna tidpunkt och att inf(cid:246)ra den obligatoriska m(cid:228)rkningen i den form som beslutats 1997 f(cid:246)rst fr(cid:229)n och med 2002. I samband h(cid:228)rmed uppst(cid:229)r f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: Hur l(cid:229)ngt g(cid:229)ngna (cid:228)r f(cid:246)rberedelserna hittills i medlemsstaterna vad g(cid:228)ller inf(cid:246)randet av ett system f(cid:246)r 1. att garantera ursprunget? Vilka problem f(cid:246)religger betr(cid:228)ffande genomf(cid:246)rande av f(cid:246)rordningen? Och i vilka medlemsstater 2. f(cid:246)rekommer dessa problem i s(cid:228)rskilt h(cid:246)g grad? 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/7 St(cid:229)r kommissionen, 3. identifiering och m(cid:228)rkning skall inf(cid:246)ras fr(cid:229)n och med den 1 januari 2000? i motsats till vad som sagts i pressen, fast vid att det nya systemet f(cid:246)r (1) EGT L 117, 7. 5. 1997, s. 1. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 november 1999) I artikel 19 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 820/97 av den 21 april 1997 om uppr(cid:228)ttande av ett system f(cid:246)r identifiering och registrering av n(cid:246)tkreatur och om m(cid:228)rkning av n(cid:246)tk(cid:246)tt och n(cid:246)tk(cid:246)ttsprodukter (1) f(cid:246)reskrivs att kommissionen skall f(cid:229) rapporter fr(cid:229)n alla medlemsstater om genomf(cid:246)randet av systemet f(cid:246)r m(cid:228)rkning av n(cid:246)tk(cid:246)tt och att den skall utarbeta en rapport till r(cid:229)det och parlamentet, tillsammans med f(cid:246)rslag inf(cid:246)r framtiden, om situationen i hela unionen. Ett p(cid:229)litligt, obligatoriskt system f(cid:246)r m(cid:228)rkning av n(cid:246)tk(cid:246)tt (cid:228)r avh(cid:228)ngigt av ett till fullo fungerande system f(cid:246)r identifiering och registrering av n(cid:246)tkreatur. N(cid:228)r rapporten utarbetades kunde kommissionen dra slutsatsen att det i alla medlemsstater utom en finns l(cid:228)mpliga system f(cid:246)r att sp(cid:229)ra djurkroppar tillbaka till den anl(cid:228)ggning fr(cid:229)n vilken de n(cid:228)rmast kommit. F(cid:246)r minst h(cid:228)lften av medlemsstaterna kommer det dock inte att vara m(cid:246)jligt att fr(cid:229)n och med den 1 Januari 2000 veta f(cid:246)r varje slaktat djur var det (cid:228)r f(cid:246)tt och alla anl(cid:228)ggningar eller l(cid:228)nder d(cid:228)r det har h(cid:229)llits under sin livstid, s(cid:228)rskilt eftersom kraven p(cid:229) ett fullst(cid:228)ndigt register om ett djur i form av ett pass endast g(cid:228)ller djur f(cid:246)dda efter den 1 januari 1998. Den 13 oktober 1999 antog kommissionen formellt rapporten (2) och tv(cid:229) f(cid:246)rslag (3) i vilka tidsramarna f(cid:246)r obligatorisk m(cid:228)rkning av n(cid:246)tk(cid:246)tt i europeiska gemenskapen fastst(cid:228)lls. B(cid:229)da f(cid:246)rslagen grundar sig p(cid:229) artikel 152 (folkh(cid:228)lsa) (f. d. artikel 129) i EG-f(cid:246)rdraget. Syftet med det f(cid:246)rsta f(cid:246)rslaget till f(cid:246)rordning (cid:228)r att ers(cid:228)tta den g(cid:228)llande r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 820/97 och att fastst(cid:228)lla allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r ett obligatoriskt m(cid:228)rkningssystem i tv(cid:229) steg. Det f(cid:246)rsta steget, som tr(cid:228)der i kraft en m(cid:229)nad efter det att f(cid:246)rordningen antagits, inneb(cid:228)r att det blir obligatoriskt att ange l(cid:228)tt tillg(cid:228)ngliga uppgifter om slaktort. Fr(cid:229)n och med den 1 januari 2003 m(cid:229)ste n(cid:246)tk(cid:246)ttsm(cid:228)rkningen (cid:228)ven inneh(cid:229)lla uppgifter om var djuret (cid:228)r f(cid:246)tt och var det har h(cid:229)llits. Med h(cid:228)nsyn till den tid det tar att f(cid:229) den f(cid:246)rsta f(cid:246)rordningen antagen enligt medbeslutandef(cid:246)rfarandet har en andra f(cid:246)rordning f(cid:246)reslagits. Genom denna (cid:228)ndringsf(cid:246)rordning f(cid:246)rl(cid:228)ngs giltighetstiden f(cid:246)r best(cid:228)mmel- serna i den nu g(cid:228)llande f(cid:246)rordningen (EG) nr 820/97, som ger den r(cid:228)ttsliga grunden f(cid:246)r frivillig m(cid:228)rkning endast till den 1 januari 2000. Denna f(cid:246)rl(cid:228)ngning kommer dock endast att g(cid:228)lla fram till dess att det f(cid:246)rsta f(cid:246)rslaget har antagits, dvs. senast den 1 januari 2001. (1) EGT L 117, 7. 5. 1997. (2) KOM(1999) 486 slutlig. (3) KOM(1999) 487. (2000/C 303 E/006) SKRIFTLIG FR¯GA E-1716/99 fr(cid:229)n Lucio Manisco (GUE/NGL) till kommissionen (29 september 1999) ˜mne: Ekologisk katastrof till f(cid:246)ljd av bombningen av Pancevo En ekologisk och humanit(cid:228)r katastrof utan motstycke f(cid:246)rorsakades under kriget p(cid:229) Balkan d(cid:229) missiler f(cid:246)rst(cid:246)rde raffinaderier och anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r g(cid:246)dningsmedel i Pancevo. Tusentals ton olja, vinylkloridmo- nomer, kvicksilver, svaveldioxid, salpetersyra och triklordifenyltrikloretan har l(cid:228)ckt ut i naturen till f(cid:246)ljd av detta


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1651/99 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle. Kyyhkyskilpailujen syrjintä Belgian ja Alankomaiden välisellä raja-alueella.

eurovoc_concepts:
Belgium
Netherlands
competition
frontier region
poultry farming
sporting event
sports body

text: 20. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 170 E/63 nen markkinatalousolosuhteissa toimiva sijoittaja olisi edellytt(cid:228)nyt (1). Komissio on l(cid:228)hett(cid:228)nyt Italian viran- omaisille tiedustelun saadakseen tietoja ENELin investoinnin tutkimiseksi ja sen arvioimiseksi, onko kyseess(cid:228) mahdollisesti valtiontuki. (1) Komission tiedonanto j(cid:228)senvaltioille EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sek(cid:228) komission direktiivin 80/723/ETY 5 artiklan soveltamisesta julkisiin teollisuusyrityksiin, EYVL C 307, 13. 11. 1993. (2000/C 170 E/071) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1651/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Kyyhkyskilpailujen syrjint(cid:228) Belgian ja Alankomaiden v(cid:228)lisell(cid:228) raja-alueella Belgialaiset kyyhkysten pit(cid:228)j(cid:228)t eiv(cid:228)t ole voineet osallistua kyyhkyskilpailuihin maansa rajojen ulkopuolella viiteenkymmeneen vuoteen. Alankomaalaiset kyyhkysen pit(cid:228)j(cid:228)t eiv(cid:228)t voi osallistua kilpailuihin Belgiassa ja p(cid:228)invastoin, mik(cid:228) aiheuttaa tyytym(cid:228)tt(cid:246)myytt(cid:228) raja-alueen molemmin puolin. Luultavasti n(cid:228)m(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t rikkovat perustamissopimuksen 49 artiklaa (ent. 59 artikla). S(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen ei kuitenkaan katsota olevan urheilijan syrjint(cid:228)(cid:228), koska kansainv(cid:228)linen olympiakomitea ei ole tunnustanut kyyhkyskilpailua urheilulajiksi. Suosittujen kyyhkyskilpailujen kannalta t(cid:228)m(cid:228) ei ole hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228). Kyyhkyskilpailuja j(cid:228)rjest(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) j(cid:228)rjest(cid:246)ll(cid:228) on lis(cid:228)ksi taloudellista luonnetta, sill(cid:228) se ker(cid:228)(cid:228) ilmoittautumismaksun. Tuntuu perustellulta kyseenalaistaa n(cid:228)m(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, sill(cid:228) alankomaalaisten osallistumiskielto Belgiassa pidett(cid:228)viin kilpailuihin on syrjint(cid:228)(cid:228) 49 artiklan mukaan. T(cid:228)m(cid:228) osallistumiskielto ei kuitenkaan johdu yleist(cid:228) j(cid:228)rjestyst(cid:228), turvallisuutta tai kansanterveytt(cid:228) koskevista syist(cid:228). 49 artiklaa sovelletaan julkishallinnon lis(cid:228)ksi palveluiden tarjontaan. Onko komissio sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) kielto rikkoo edell(cid:228) mainituista syist(cid:228) 49 artiklaa ja ett(cid:228) se t(cid:228)ytyy siksi kumota? Suositun urheilulajin syrjint(cid:228) raja-alueella tuntuu Euroopan yhdentymist(cid:228) silm(cid:228)ll(cid:228) pit(cid:228)en kovin ep(cid:228)sopi- valta. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (4. marraskuuta 1999) Komission tietojen mukaan kyyhkyskilpailuja j(cid:228)rjest(cid:228)v(cid:228)t yhdistykset, kyyhkysyhdistykseen asuinpaikkansa mukaisesti jollakin Belgian tai Alankomaiden alueella. ja kyyhkysten pit(cid:228)j(cid:228) voi liitty(cid:228) Sik(cid:228)li kun t(cid:228)ll(cid:228) urheilutoiminnalla on taloudellista merkityst(cid:228), on otettava huomioon EY:n perustamissopi- muksen 49 artiklan (entisen 59 artiklan) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset. Asuinpaikkaan perustuva rajoitus kilpailuihin osallistumiselle ei n(cid:228)yt(cid:228) olevan EY:n perustamissopimuksen 49 artiklan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten vastaista. Itse asiassa komission tietoon on tullut, ett(cid:228) kyyhkysyhdistykseen kuulumiselle asetettavan asuinpaikkara- joituksen tarkoituksena on ottaa huomioon kuljettavien matkojen pituus. N(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) silt(cid:228), ett(cid:228) kummassakin n(cid:228)ist(cid:228) kahdesta j(cid:228)senvaltiosta kyyhkysten pit(cid:228)j(cid:228) voi liitty(cid:228) j(cid:228)seneksi vain oman maantieteellisen alueensa yhdistykseen. C 170 E/64 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 6. 2000 Euroopan tuomioistuimen vakiintuneen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan (1) EY:n perustamissopimuksen peri- aatteet eiv(cid:228)t ole ristiriidassa sellaisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen kanssa, jotka on annettu muista kuin taloudellisista syist(cid:228), kun otetaan huomioon kyseisen urheilutoiminnan erityispiirteet. Kyyhkyskilpailujen j(cid:228)rjest(cid:228)minen t(cid:228)ll(cid:228) tavalla liittyy toiminnan erityispiirteisiin eik(cid:228) siten n(cid:228)yt(cid:228) olevan EY:n perustamissopimuksen 49 artiklan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten vastaista. (1) Ks. 15. joulukuuta 1995 annettu viimeisin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Bosmanin tapauksessa C-415 /93. (2000/C 170 E/072) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1652/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Alueellisen kanavan (cid:148)66(cid:148) vesien saastuminen Alueellinen kanava (cid:148)66(cid:148) kulkee Imathian ja Pellan l(cid:228)(cid:228)nien l(cid:228)pi, siihen laskee pieni(cid:228) paikallisia jokia, se laskee Aliakmonas-jokeen, jonka kautta sen vedet p(cid:228)(cid:228)tyv(cid:228)t Thermaikoslahteen. Ymp(cid:228)r(cid:246)iv(cid:228)n alueen teolli- suusj(cid:228)tteet lasketaan laittomasti kanava (cid:148)66(cid:148):een. Sen eri kohdissa suoritetut n(cid:228)ytteidenotot ja mittaukset osoittavat, ett(cid:228) erityisesti kes(cid:228)kuukausien aikana on mahdotonta, ett(cid:228) siin(cid:228) esiintyisi mink(cid:228)(cid:228)nlaista el(cid:228)m(cid:228)(cid:228). Ottaen huomioon: (cid:129) ett(cid:228) tietyt teollisuuslaitokset toimivat alueella ilman biologista puhdistusj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228), muilla biologinen puhdistus joko ei toimi tai toimii vajaatehoisesti, p(cid:228)(cid:228)stet(cid:228)(cid:228)n kontrolloimattomasti ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) rikkoen, ja muutamilla joten alueen tehtaiden j(cid:228)tteet (cid:129) Irinoupoli (cid:129) Apostolos Pavlosin ja Anthemian pormestarien esitt(cid:228)m(cid:228) syyt(cid:246)s sek(cid:228) kanavaa ymp(cid:228)r(cid:246)iv(cid:228)n alueen asukkaiden ja paikallisten ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojeluyhdistysten jo kymmenen vuoden ajan esitt(cid:228)m(cid:228)t syyt(cid:246)kset ja voimakkaat vastalauseet, (cid:129) ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n ja kansanterveyteen kohdistuvat vahingolliset vaikutukset (myrkyllisyys, voimakas ep(cid:228)- miellytt(cid:228)v(cid:228) haju, hapenpuutteen aiheuttama kuolleiden kalojen nouseminen pintaan), (cid:129) ett(cid:228) yhteis(cid:246)n j(cid:228)tteit(cid:228), pohjavesien suojelua, juomaveden laatua ja meren saastumisen ehk(cid:228)isemist(cid:228) koskevien direktiivej(cid:228) rikotaan, komissiolta kysyt(cid:228)(cid:228)n: 1. Aikooko se pyyt(cid:228)(cid:228) toimivaltaisia kreikkalaisia viranomaisia takaamaan, ett(cid:228) alueellisen kanavan (cid:148)66(cid:148) saastuttaminen j(cid:228)tevesill(cid:228) ja j(cid:228)tteill(cid:228) loppuu? 2. Aikooko se pyydett(cid:228)ess(cid:228) rahoittaa kyseisen vy(cid:246)hykkeen hoitosuunnitelmaa, jotta v(cid:228)kivalloin horjutettu ymp(cid:228)rist(cid:246)n tasapaino palautetaan kanava (cid:148)66(cid:148):n uoman alueelle sen koko pituudelta? 3. Mit(cid:228) toimia se aikoo toteuttaa, mik(cid:228)li se toteaa yhteis(cid:246)n ymp(cid:228)rist(cid:246)lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) rikotun, jotta sen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset pannaan asianmukaisesti t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 1999) Komissiolle ei ole ilmoitettu alueellisen kanavan 66 vesien saastumisesta ja se kiitt(cid:228)(cid:228) parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) tiedoista. Komissio pyyt(cid:228)(cid:228) Kreikan viranomaisia toimittamaan tietoja puhdistuslaitosten toiminnasta, kyseisen alueen yritysten j(cid:228)te- ja j(cid:228)tevesihuollosta sek(cid:228) Aliakmona-joen laadullisia tavoitteita koskevien