title: Regionsudvalgets udtalelse om «Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget «Den Fælles Transportpolitik - Bæredygtig mobilitet: fremtidsperspektiver»»

eurovoc_concepts:
combined transport
common transport policy
organisation of transport
transport market
transport safety
transportation tariff

text: C 374/76 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 1999 Regionsudvalgets udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget “Den Fælles Transportpolitik — Bæredygtig mobilitet: fremtidsperspektiver”« (1999/C 374/17) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Den fælles transportpolitik — Bæredygtig mobilitet: fremtidsperspek- tiver« (KOM(1998) 716 endelig udg. ), under henvisning til Kommissionens beslutning af 10. december 1998 om i henhold til EF-traktatens artikel 198 C, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse, under henvisning til præsidiets beslutning af 10. marts 1999 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 3 »Europæiske Net, Transport, Informationssamfundet«, under henvisning til følgende tidligere udtalelser fra Regionsudvalget: — »Kommissionens grønbog om søhavne og skibsfartsinfrastruktur« (CdR 331/98 fin) (1), — »Kommissionens forslag til Rådets direktiv om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet« (CdR 58/99 rev. 1), — »Den fælles transportpolitik: Handlingsprogram 1995-2000« (CdR 406/95 fin) (2), — »En alsidig og sammenhængende transportstrategi for de lokale og regionale myndigheder og EU« (CdR 255/97 fin) (3), »Udvikling af borgernes transportnet: Hvorfor det er vigtigt med en god lokal og regional personbefordring, og hvordan Europa-Kommissionen bidrager hertil« (CdR 436/98 fin) (4), — Kommissionens hvidbog »Fair betaling for brug af infrastruktur: En model for trinvis indførelse af fælles afgiftsbestemmelser for transportinfrastrukturen i EU« (CdR 408/98 fin) (5), — »Transport og CO2 — En løsningsmodel for EU« (CdR 230/98 fin) (6); under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 189/99 rev 1), som blev vedtaget af Underudvalg 3 den 15. juli 1999 med Betty Coffey (IRL, EA) som ordfører — på den 30. plenarforsamling den 15. -16. september 1999 (mødet den 16. september) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Meddelelsen fra Kommissionen har til formål at give et overblik over udviklingen og de politiske tendenser i den fælles transportpolitik. Meddelelsen beskæftiger sig med foranstalt- ningerne inden for den overordnede ramme, ser på perspekti- verne for den fælles transportpolitik og opstiller mål for dens videre udvikling. Der er sket meget siden offentliggørelsen af »Den fælles transportpolitik: Handlingsprogram 1995- 2000« (7), men målsætningerne for dette handlingsprogram er stadig gældende. 1. 1. 1. Regionsudvalget har kommenteret udviklingen i den fælles transportpolitik siden handlingsprogrammet for 1995- 2000 gennem udtalelser om handlingsprogrammets foranstalt- ninger. I nærværende udtalelse tages stilling til meddelelsen om »Bæredygtig mobilitet: fremtidsperspektiver« og dens forslag til fremtidige foranstaltninger i lyset af Regionsudvalgets tidligere udtalelser. (1) EFT C 93 af 6. 4. 1999, s. 20. (2) EFT C 337 af 11. 11. 1996, s. 13. (3) EFT C 180 af 11. 6. 1998, s. 1. (4) EFT C 198 af 14. 7. 1999, s. 8. (5) EFT C 198 af 14. 7. 1999, s. 16. (6) EFT C 198 af 14. 7. 1999, s. 3. (7) KOM(95) 302 endelig udg. 23. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 374/77 1. 2. Den fælles transportpolitiks målsætninger Forbedring af kvalitet og større effektivitet i forholdet 1. 2. 1. til tredjelande hører ifølge Kommissionens meddelelse til den fælles transportpolitiks centrale målsætninger og bør derfor undersøges for at sikre, at der føres en bæredygtig transportpo- litik på alle områder. 1. 2. 2. Fem store mål sigter mod større effektivitet og en konkurrencedygtig udvikling inden for den fælles transportpo- litik. Målene skal generelt sikre det fulde potentiale i de europæiske transportsystemer og styrke det europæiske er- hvervslivs konkurrenceevne med henblik på størst mulig vækst, beskæftigelse og miljømæssig bæredygtighed: 2. 2. 3. I Kommissionens meddelelse tages nogle af de pro- blemer op, som jernbanesektoren står overfor på flere fronter. Jernbanetransportens markedsandele er faldet stødt i forhold til de andre transportformers. I det mindste for så vidt angår bæredygtighed, kan behovet for at begunstige jernbane- transporten ikke understreges tit nok. Jernbanetransport står i en meget gunstig konkurrencesituation, når det gælder miljøvirkningerne, hvis man ved prissætningen medtænker forureneren-betaler-princippet og princippet om internalise- ring af de eksterne omkostninger. Regionsudvalget glæder sig over Kommissionens forslag, men erkender samtidig, at alle aktører i sektoren må arbejde for, at jernbanerne bliver mere konkurrencedygtige. — liberalisering af markedsadgangen, 2. 3. Havne — integrerede transportsystemer i hele Europa, — fair og effektiv prissætning inden for og imellem de enkelte transportformer, — styrkelse af de sociale aspekter, — sikring af, at bestemmelserne anvendes. 2. Markedsadgang og markedsfunktion Kommissionens to hovedprioriteringer med hensyn til 2. 1. markedsadgang og markedsfunktion er: jernbanesektoren og havne. 2. 2. Jernbanerne 2. 2. 1. I forlængelse af hvidbogen »En strategi for et effektivt og moderne jernbanesystem i EU« træffes der foranstaltninger, som vedrører opkrævning af afgifter, tildeling af kapacitet, adskillelse af forvaltning og drift og udstedelse af licenser i forbindelse med infrastruktur. Der vil komme forslag om kontrakter om offentlige tjenesteydelser og om statsstøtte til landtransport samt en meddelelse, der sigter på at integrere de nationale systemer, herunder teknisk interoperabilitet. I udtalelsen om »jernbanepakken« hilser Regionsud- 2. 2. 2. valget Kommissionens forslag til foranstaltninger velkommen. Kommissionen bør dog alvorligt overveje Regionsudvalgets henstillinger, der især sigter mod at sprede fordelene ved en omstrukturering af jernbanesektoren til alle de berørte regioner i Europa. F. eks. skal infrastrukturforvalteren kunne fastsætte afgifterne på et forretningsmæssigt grundlag og ikke efter stive og på forhånd fastlagte kriterier. Forslagene i direktivet kunne give infrastrukturforvalterne, der kan være lokale/regionale myndigheder, problemer, hvis de ikke har beføjelser til at træffe de foranstaltninger, som kræves for at rette op på dysfunktioner i systemet. 2. 3. 1. Kommissionen agter at forelægge forslag om liberali- sering af havnetjenesteydelser efter høringen om grønbogen om søhavne og skibsfartsinfrastruktur. Regionsudvalgets udta- lelse om denne grønbog indeholder en del henstillinger vedrørende konkurrenceevnen. I konklusionerne fremhæves lovgivning vedrørende på ny betydningen af en ensartet miljøbeskyttelse, sikkerhed på arbejdspladsen og arbejdsvilkår samt ekstern sikkerhed og grænsekontrol for at sikre fair konkurrencevilkår. Lovgivningen og afgiftsfastsættelsen for anvendelsen af havnefaciliteter skal tage hensyn til såvel naturlige (dvs. geografiske) som menneskelige (dvs. forvalt- ningsmæssige/organisatoriske) forskelle. For at sikre fri og fair konkurrence i havnesektoren er der også brug for retningslinjer for statsstøtte. 2. 3. 2. Da EU’s havne og skibsfartsinfrastruktur er af afgø- rende betydning for bestemte EU-regioners økonomiske og sociale velfærd, lægger Regionsudvalget stor vægt på overhol- delsen af subsidiaritetsprincippet. De lokale og regionale myndigheder sidder inde med stor viden om, hvilke foranstalt- ninger der er nødvendige, når der skal træffes beslutning om etablering af havnefaciliteter. Regionsudvalget understreger derfor vigtigheden af, at de endelige beslutninger vedrørende havne og skibsfartsinfrastruktur træffes af den offentlige og private sektor på lokalt og regionalt niveau. 3. Integrerede transportsystemer 3. 1. Kommissionen har længe prioriteret integration af EU’s transportsystemer højt, og meddelelsen er endnu et led i disse bestræbelser. Kommissionen tilskynder til gennemførelsen af de prioriterede transeuropæiske transportnet, som blev defineret på topmødet i Essen, og den agter at offentliggøre nye retningslinjer for TEN-T. Desuden anerkender Kommissionen betydningen af en udvidelse af TEN til ansøgerlandene. Kombi- neret transport og intermodalitet skal fremmes gennem hand- lingsplanen for globale navigationssatellitsystemer. Transport- telematik skal understøtte intermodaliteten og således forbedre de forskellige transportformers effektivitet. C 374/78 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 1999 3. 2. Regionsudvalget glæder sig over, at Kommissionen viser de transeuropæiske transportnet så megen opmærksom- hed i sit forslag til arbejdsprogram for den kommende periode. Vægtningen af intelligente transportsystemer og telematik, som skal øge den eksisterende infrastrukturs effektivitet, i stedet for kun at vægte etablering af ny infrastruktur, er en udvikling, som bør opmuntres. Rådets søsætning af en strategi for fremme af nytænkning på transportområdet og debatten om udvikling af et globalt navigationssatellitsystem (Galileo) og transporttelematik er et yderligere skridt i den retning. Sådanne systemer kunne omfatte jernbanesignaler, navigation til søs, kontrol med fly- og vejtransport. 3. 3. Selv om Kommissionen har udarbejdet nye bestemmel- ser for kombineret transport, der skal fremme intermodalite- ten, kunne denne teknik efter Regionsudvalgets mening gøre langt større gavn. Markedet for kombineret transport er lille, og større vægtning af intelligente transportsystemer kunne resultere i langt flere intermodale skift end de midler, der anvendes i dag til at fremme kombineret transport, med langtrækkende sikkerheds- og miljømæssige fordele til følge. 3. 4. Som påpeget i Regionsudvalgets udtalelse »En alsidig og sammenhængende transportstrategi« (1) bør de forskellige transportnet inden for alle transportformer integreres i regio- nerne. De regionale net skal integreres i de nationale og internationale transportsystemer, og de transeuropæiske trans- portnet skal knyttes sammen med ansøgerlandenes trans- portnet. 3. 5. Det bør være et vigtigt princip for enhver ramme for borgernes transportnet, at de transeuropæiske transportnet skal knyttes sammen med de lokale og regionale transportnet. I udtalelsen om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (2) understregede Regions- udvalget problemet med manglende forbindelser, hvor de transeuropæiske transportsystemer møder regionaltrafikken, og der opstår alvorlige kødannelser, som sinker de transeuro- pæiske transportnet og strider imod deres målsætninger. Der er brug for særlig støtte til finansiering af projekter, som kan fremme transportinfrastruktur til pendlere, f. eks. særlige buskorridorer, lette bybaner o. lign. Man håber, at afgiftsfastsæt- telsen kan fremme intermodale skift og lette presset på den lokale og regionale transport og på den måde skabe fri passage for de transeuropæiske transportnet. 3. 6. Regionsudvalgets udtalelse om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net påpeger flere mangler i Rådets forordning, bl. a. er der brug for større bevillinger, en forenkling af de administrative procedurer, flere penge til undersøgelser, cost-benefit-analyser af små projekter, en større rolle til de lokale og regionale myndigheder og større vægtning af offentlig-private partner- skaber. Efter Regionsudvalgets mening bør disse mangler udbedres i forbindelse med revisionen af retningslinjerne for perioden 2000-2004. 4. Fair og effektiv prissætning 4. 1. I forbindelse med offentliggørelsen af Kommissionens hvidbog om fair betaling for brug af infrastruktur (3) priste Regionsudvalget Kommissionens princip om at basere afgifter- ne på de marginale samfundsmæssige omkostninger. Hvidbog- en havde til formål at fremme intermodalitet og en mere effektiv anvendelse af transportinfrastruktur. Forureneren- betaler-princippet og princippet om betaling i brugerleddet må også medtænkes ved afgiftsberegningen. Med hensyn til subsidiaritetsprincippet bør der i højere grad tilskyndes til ren teknologi, ligesom afgiftssystemerne bør udformes på en måde, så køretøjer med lave emissionsværdier og samkørsel m. m. befordres. Regionsudvalget håber dog, at Kommissionen vil indar- 4. 2. bejde Regionsudvalgets forslag i den kommende periode (fase 2: 2001-2004), herunder påvirkning af brugeradfærd med andre midler end direkte afgifter ved at tage fat på problemet med skatteordninger, som synes at fremme bilkørsel. Endvidere henstiller Regionsudvalget, at privatbilen også indgår i en EU-transportstrategi. Ved en effektiv samlet tilgang til trans- portudgifter kan man ikke vurdere offentlig transport og privatbilkørsel separat. Fleksibilitet i afgiftsfastsættelsen er nødvendig af flere grunde, og Regionsudvalget insisterer på, at skift forekomme, når brugbare alternativer er for hånden — og dette gælder både for virksomhedskunder og private passagerer. Som et første tiltag opfordrer Regionsudvalget Kommissionen til at undersøge, hvorvidt fjernarbejde er gennemførligt og rummer sociale, økonomiske og miljømæssige fordele. i brugeradfærden kun vil Det er vigtigt, at de lokale og regionale myndigheder 4. 3. inddrages fuldt ud i beslutningsprocessen i forbindelse med afgiftsfastsættelsen og er passende repræsenteret i ekspertud- valget vedrørende beregningen af afgifter for anvendelse af infrastruktur. Der skal tages behørigt hensyn til de enkelte regioners særlige behov, og der skal udvises fleksibilitet, så problemer som manglende adgang eller perifer geografisk beliggenhed ikke forværres. Eftersom det bliver de lokale og regionale myndigheders opgave at implementere en stor del af principperne og løse problemerne, bør de også være med til at bestemme, hvad indtægterne fra afgifterne skal bruges til. (1) CdR 255/97 fin — EFT C 180 af 11. 6. 1998, s. 1. (2) CdR 217/98 fin — EFT C 93 af 6. 4. 1999, s. 29. (3) KOM(1998) 466 endelig udg. 23. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 374/79 5. Økonomisk og social samhørighed 5. 1. Økonomisk og social samhørighed prioriteres højt af Kommissionen, og emnet blev grundigt behandlet i Kommis- sionens meddelelse »Samhørighed og transport« (1). Meddelel- sen beskrev den fælles transportpolitiks muligheder for på linje med instrumenter som strukturfondene og samhørighedsfon- den at reducere regionale og sociale skævheder i EU. Et bedre transportsystem kan gøre ugunstigt stillede regioner attraktive for investeringer og generelt bidrage til at styrke den økonomi- ske udvikling i disse regioner. Regionsudvalget glæder sig især over, at bæredygtighed og forbedring af adgangen vægtes højt i Kommissionens meddelelse. Let adgang til billig offentlig transport tjener et socialt, økonomisk og miljømæssigt formål og skal derfor fortsat være berettiget til statsstøtte, så længe EU’s lovgivning om statsstøtte overholdes. 5. 2. Kommissionen undersøger løbende, hvordan man kan åbne op for konkurrence i den offentlige transport uden, at det går ud over princippet om adgang for alle. Kommissionens undersøgelser af regler inden for offentlig transport og praksis inden for landtransport har ført til erkendelsen af, at det er nødvendigt at fremme gennemsigtighed og forbedre effektivite- ten inden for den offentlige transport for ugunstigt stillede regioner og sårbare grupper. De lokale og regionale myndighe- der skal tildeles flere beføjelser og ansvarsområder, så de frit kan udvikle deres egne transportsystemer. Dette forudsætter, at de har de nødvendige økonomiske midler til rådighed — midler som de, så vidt muligt, skal kunne skaffe via lokale skatter og afgifter. Kommissionen forsøger til stadighed at skabe ligevægt 5. 3. mellem konkurrenceevne og arbejdsbetingelser samt forslag vedrørende arbejdstid. Efter offentliggørelsen af arbejdstids- direktivet er Kommissionen så småt gået i gang med de såkaldt udelukkede sektorer, som bl. a. omfatter ansatte i transportsektoren. Man er ikke nået til fuld enighed om alle aspekter af disse ansattes arbejdsvilkår, men det er vigtigt snart at få løst problemerne og skabt en hårfin balance mellem de to prioriterede områder: fair konkurrencevilkår og social beskyttelse. 6. Det skal sikres, at bestemmelserne anvendes Det interne transportmarked kan kun fungere tilfreds- 6. 1. stillende, hvis medlemsstaterne omsætter og gennemfører konkurrencebestemmelserne korrekt, og Kommissionen viser fasthed i håndhævelsen af dem. Regionsudvalget støtter Kom- missionens bestræbelser, der sigter mod at garantere fair vilkår for alle. Regionsudvalget henstiller, at man i forbindelse med den løbende tydeliggørelse og revision af lovgivningen tager de særlige behov hos de lokale og regionale myndigheder med i betragtning. Regionsudvalget ønsker desuden at blive repræsenteret i ethvert organ, som oprettes med regulerende beføjelser inden for transportsektoren. F. eks. skal der oprettes et rådgivende ekspertudvalg under myndigheden for luftfarts- sikkerhed, som Regionsudvalget ønsker at være repræsenteret i, ligesom det ønsker at være repræsenteret i andre regulerende udvalg. 7. Kvalitetsforbedring 7. 1. Kommissionens meddelelse indeholder et helt afsnit om sikkerheds- og miljøaspekterne af EU’s transportpolitik. EU spiller en vigtig rolle for sikringen af et højt sikkerhedsni- veau for såvel forbrugere som ansatte i transportsektoren. Regionsudvalget støtter både den pakke af foranstaltninger, som allerede er på vej, og de foranstaltninger, der foreslås for perioden 2000-2004. 7. 2. Sikkerhed Sikkerhed for forbrugere og ansatte er en nøglemål- 7. 2. 1. sætning for Kommissionen på et marked, der er i stadig vækst med deraf følgende overbelastning af transportsystemerne. Kommissionen har udarbejdet forslag vedrørende civil luft- fart(2), ro-ro passagerfærger (3) og vejtransport gennem bilaf- prøvningsprogrammet EURO-NCAP. I sin udtalelse (4) — påpe- gede Regionsudvalget med hensyn til luftfartssikkerhed, at små lufthavne har andre behov end store, hvilket man bør tage højde for i forbindelse med udformningen af EU-regler. 7. 2. 2. Sikkerhed er et vigtigt emne, som Kommissionen ikke behandler tilfredsstillende i sin meddelelse. I sin udtalelse om meddelelsen om den fælles transportpolitik 1995-2000 påpegede Regionsudvalget behovet for en ændring af hastig- hedsgrænserne, slog til lyd for foranstaltninger, der kan styrke færdselsreguleringen og retsforfølgelsen i tilfælde af overtrædelser. Man kunne også indføre begrænsninger vedrø- rende retten til at køre bil (f. eks. på grundlag af forholdet mellem alder og motorstørrelse). Regionsudvalget udbad sig en oversigt over virkningen af sikkerhedsforanstaltninger i EU’s medlemsstater og afventer spændt Kommissionens meddelelse om fastsættelse af prioriteringer vedrørende færdselssikkerhed. foreslog desuden en »nulfejlstrategi« som Regionsudvalget inden for industriens kvalitetskontrol, som vil skabe forbindel- se mellem færdselssikkerhedsforanstaltninger og sundhedsvæ- senet. Regionsudvalget så gerne flere fremskridt på dette område. (1) KOM(1998) 806 endelig udg. (2) KOM(97) 55 endelig udg. og KOM(97) 382 endelig udg. (3) KOM(98) 71 endelig udg. (4) CdR 406/95 fin — EFT C 337 af 11. 11. 1996, s. 13. C 374/80 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 1999 7. 3. Miljø 7. 3. 1. Ifølge Amsterdam-traktatens artikel 6 (tidligere arti- kel 3 C) skal miljøbeskyttelseskrav integreres i udformningen og gennemførelsen af Fællesskabets politikker med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling. Strategien til integrering af miljøbeskyttelseskravene skal følges nøje. Blandt de emner, som behandles på miljøområdet, er støj og emissioner på lufttransportområdet, driftsaffald og lastrester fra skibe, miljø- problemer, som skyldes tung lastbiltrafik, og emissionskrav under programmet Auto-Oil II. Kommissionen planlægger desuden at udvikle nye initiativer, som ligger uden for Rådets arbejdsprogram og strategi. 7. 3. 2. I udtalelsen om Den fælles transportpolitik: Hand- lingsprogram 1995-2000 skriver Regionsudvalget, at hand- lingsprogrammet bør suppleres med særlige foranstaltninger til beskyttelse af økologisk sårbare regioner og områder, der belastes af det europæiske transportsystem. Sådanne indebære egnede anlægsmæssige for- foranstaltninger skal holdsregler og integrerede løsninger for nettet af transportin- frastrukturer, og i undtagelsestilfælde må man endog give afkald på et fuldstændigt frit valg af transportmidler, såfremt der kan tilbydes alternative løsninger. Regionsudvalget ønsker endvidere at fremme forskningen i og udviklingen af køretøjer med lavere emissionsværdier for CO2 og andre skadelige stoffer samt forskningen i vedvarende energi. 7. 3. 3. Den mest effektive og bæredygtige metode til at reducere væksten i emissionerne er at begrænse transportefter- spørgslen. Her er fysisk planlægning af central betydning, fordi man gennem den kan medvirke til at reducere afstandene. Desuden kræves supplerende foranstaltninger, der skal føre til reduktioner af emissionerne med en tredjedel inden år 2010. Selv om Fællesskabet ingen kompetence har inden for fysisk planlægning, er det et område, hvor Kommissionen kan foreslå »bløde« politikker med en betydelig positiv effekt for miljøet og en bæredygtig udvikling. Selv om en gennemgang af den fælles transportpolitiks rolle på baggrund af Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv vil blive hilst velkommen, kan det slet ikke måle sig med de foranstaltninger, som foreslås af Regionsudvalget, dvs. foranstaltninger, som kan føre til en effektiv standsning af væksten i CO2-emissioner. 7. 3. 4. Vej- og lufttransport bør prioriteres højest, eftersom de producerer mest CO2 pr. passager/km. Godstransport med fly eller ad landevej er problematisk af samme grund. I sin udtalelse om transport og CO2 foreslog Regionsudvalget en række former for brændstofbeskatning ved privat transport og en tilnærmelse af afgifterne på kerosen for lufttransportens vedkommende. Regionsudvalget erkender dog, at man bør være fleksibel med hensyn til fly- og vejtransport i randområ- derne, eftersom disse transportformer er meget effektive. Selv om Kommissionens forslag om at indføre infrastrukturafgifter har til hensigt at fremme et skift i valg af transportformer med henblik på en mere effektiv udnyttelse af infrastrukturen, må en sådan skattepolitik kombineres med strukturelle forandringer i infrastrukturanvendelsen, f. eks. via strategier for fysisk plan- lægning. 7. 4. Offentlig passagertransport Specifikke 7. 4. 1. forbrugerbeskyttelsesforanstaltninger overvejes med henblik på at øge forbrugernes tillid. Handlings- programmet om lokal offentlig transport, som er den eneste form for transport, der står til rådighed for alle borgere, vil omfatte områder som bedste praksis, intermodale, integrerede passagertjenesteydelser og benchmarking. I forbindelse med det femte rammeprogram for forskning og udvikling er en række målrettede forskningsaktioner blevet foreslået med henblik på at forbedre effektiviteten og bæredygtigheden samt fremme sikkerheden og intermodaliteten i transportsystem- erne. Forskningsaktiviteter under det femte rammepro- 7. 4. 2. gram for forskning og udvikling skal inddrage de lokale og regionale myndigheder. Disse er ideelle partnere under gennemførelsen af forskningsprogrammer, eftersom de er tættest på borgerne og bedst kender de lokale behov. Desuden er flere af de aktioner, som foreslås i det femte rammeprogram, af særlig relevans for den lokale passagertransport, f. eks. »bæredygtig mobilitet og intermodalitet« og »systemer og tjenester til borgerne«. 7. 4. 3. Der må lægges mere vægt på liberaliseringen af den offentlige transport for at sikre borgerne et højt serviceniveau med færre midler fra de offentlige finansmyndigheder. Udbud i licitation på konkurrencevilkår på transportmarkedet kan være med til at reducere behovet for offentlig støtte. Lokal busservice, hvor udbyderne konkurrerer om koncession på ruter, der på forhånd er fastlagt af de lokale eller regionale myndigheder, er et godt eksempel. Den relevante myndighed fastsætter kvaliteten af servicen og tildeler kun kontrakten på de specificerede vilkår. Tildeling af transportkontrakter vil frigive ressourcer, som kan anvendes til at finansiere bedre offentlig transport og til at gøre den offentlige transport mere effektiv. Privatisering og inddragelse af offentlige/private partnerskaber vil højne serviceniveauet, hvilket vil komme forbrugerne til gavn. Dette bør prioriteres højt i Kommissio- nens program for 2000-2004. 7. 4. 4. Som overordnet strategi mener Regionsudvalget, at opkoblingen til de lokale passagertransportnet er af afgørende betydning. I sin udtalelse om »udvikling af borgernes transport- net« (1) fokuserer Regionsudvalget på de lokale og regionale (1) CdR 436/98 fin — EFT C 198 af 14. 7. 1999, s. 8. 23. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 374/81 myndigheders betydning for den offentlige passagertransport. Det understreger, at 9. Henstillinger — et godt lokalt og regionalt transportnet er afgørende for et velfungerende nationalt og europæisk transportnet, — et effektivt transportsystem har en række effekter af stor økonomisk, miljømæssig og social betydning, — fleksibilitet er nødvendig i forbindelse med oprettelsen af et integreret og intermodalt system, — et velfungerende borgernes transportnet er centralt for en bæredygtig udvikling i byerne. 9. 1. Regionsudvalget ønsker at knytte følgende forslag til bemærkningerne til Kommissionens meddelelse. Det drejer sig om spørgsmål, som efter Regionsudvalgets opfattelse skal tages i betragtning ved udformningen af den fælles transport- politik, men som ikke behandles i meddelelsen. 9. 2. I tråd med opfordringen i udtalelsen »en alsidig og sammenhængende transportstrategi for de lokale og regionale myndigheder og EU« understreger Regionsudvalget på ny, at de lokale og regionale myndigheder må inddrages i alle faser af udviklingen af en europæisk transportpolitik. Eftersom de lokale og regionale myndigheder ofte anmodes om at medfinansiere transportprojekter, bør de også inddrages i et tæt samarbejde omkring udformningen af politikken, så man sikrer, at de lokale behov bliver taget med i betragtning og integreres. 8. Større effektivitet i forholdet til tredjelande 8. 1. EU er meget opsat på at gøre udvidelsesprocessen effektiv og sikre en smertefri integration af ansøgerlandene i EU. Erfaringerne fra oprettelsen af det indre marked er en hjælp i forbindelse med den kommende store opgave med at kortlægge og tilpasse lovgivningen. Der pågår allerede forhandlinger med tredjelande om civil luftfart, tunge lastbiler, buskørsel og indre vandveje. På længere sigt vil Fællesskabet løbende følge transportmarkedet bl. a. ved at overvåge trans- portsystemernes indvirkning på regionaludvikling, miljø og sikkerhed gennem datasystemet for europæisk transport (The European Transport Data System). Skønt Fællesskabet ikke har nogen kompetence inden 9. 3. for fysisk planlægning, bør Kommissionen tilse, at anbefalin- gerne i Regionsudvalgets udtalelse om Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv følges i forbindelse med udformningen af den fremtidige politik. Som beskrevet i denne udtalelse kan et forbedret transportsystem som led i et program for revitalisering af byerne blive en nøglefaktor for økonomisk og social genrejsning af fattige byområder. Fysisk planlægning er af vital betydning for enhver strategi for bæredygtig transport, idet den bl. a. kan reducere behovet for at pendle og rejse. Kommissionen skal bidrage til, at en ny synsvinkel på 9. 4. transport udbredes i befolkningen. Befolkningens opbakning er altafgørende for, om en ny politik krones med held. Lokale og regionale myndigheder er bedst egnet til at kommunikere budskaberne om bæredygtighed og miljøbeskyttelse ud til borgerne, hvorfor et tæt samarbejde mellem myndighederne og befolkningen bør fremmes. 8. 2. På et tidspunkt vil man skulle tage reguleringsrammen op til fornyet overvejelse, navnlig med henblik på at ændre retningslinjerne vedrørende statsstøtte. Regionsudvalget anbe- faler i den forbindelse en forenkling af bestemmelserne. Den nuværende administrationsstruktur er nogle gange for tung. En forenkling vil give større effektivitet og klarhed. De transeuropæiske transportnet vil skulle tilpasses udvidelsespro- cessen, og de finansielle bestemmelser skal tage hensyn til ansøgerlandenes særlige behov. Ovennævnte vil skulle tages op til nyvurdering i lyset af udvidelsen. Udvidelsen af EU og udviklingen af transportnettene i de nye medlemsstater og mellem disse må ikke kompromittere økologisk følsomme områder i ansøgerlandene. Hvis den generelle politik ikke kan sikre det højest mulige miljøbeskyttelsesniveau, bør Kommis- sionen overveje et økopointsystem i stil med det, der for øjeblikket anvendes i alpeordningen. Det er nødvendigt med obligatorisk høring af offentlig- 9. 5. heden, inden infrastrukturprojekter igangsættes. Dette krav kan sommetider forsinke projekter — i sjældne tilfælde med tab af økonomiske ressourcer og en fordyring af budgettet til følge. Høringen af offentligheden skal derfor gøres mere effektiv, hvor dette er muligt, uden at der slækkes på beskyttel- sen af borgernes demokratiske rettigheder. Dette er et problem, som Kommissionen kunne tage op og foreslå løsninger på, f. eks. i form af god praksis, ved udarbejdelsen af de fremtidige retningslinjer for den fælles transportpolitik. 9. 6. En anden vigtig opgave for Kommissionen er at trække private investeringer til offentlig transport. Kommissionen C 374/82 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 1999 kunne spille en mere aktiv rolle i forbindelse med tildelingen af midler og udformningen af forslag og projekter for at sikre, at det er opgaver som færdselssikkerhed eller forskning i renere teknologi, der bliver taget op. Bruxelles, den 16. september 1999. Manfred DAMMEYER Formand for Regionsudvalget Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 96/53/EF om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Fællesskabet« (1999/C 374/18) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til Kommissionens oversigt over endnu ikke vedtagne forslag pr. 1. maj 1999, der som følge af Amsterdam-traktatens ikrafttræden baseres på en ændring af retsgrundlag og/eller procedure (SEK(1999) 581 endelig udg. ), under henvisning til »Kommissionens forslag til Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 96/53/EF om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Fællesskabet« (KOM(1998) 414 endelig udg. — 98/0227 COD ex SYN) (1), under henvisning til Rådets beslutning, meddelt pr. brev af 14. juni 1999, om i henhold til EF-traktatens artikel 265, første afsnit, og artikel 71 at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom, under henvisning til præsidiets beslutning af 15. september 1999 om at udpege James Walsh (UK, ELDR) til som hovedordfører at udarbejde en udtalelse om emnet i henhold til forretningsordenens artikel 39 — på den 30. plenarforsamling den 15. -16. september 1999 (mødet den 16. september) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse. 1. Indledning Skønt Parlamentet generelt støtter kombineret trans- 1. 2. port, forkastede det under førstebehandlingen den 15. april 1999 Kommissionens forslag og bad om alternative mulig- heder. Rådets direktiv 96/53/EF omhandler bl. a. indførelsen 1. 1. af 44 t lastbiler på europæiske landeveje. Kommissionens forslag går ud på at ændre direktivet, således at der i kombineret transport tillades en række køretøjer over 40 t og alle med 11,5 t drivakseltryk. (1) EFT C 261 af 19. 8. 1998, s. 13. 1. 3. Det vigtigste spørgsmål for de lokale og regionale myndigheder er, hvorvidt de foreslåede transportenheder vil øge vejslitagen og kræve en forstærkning af infrastrukturen, navnlig broer, for så vidt som de lokale og regionale myndighe- der har ansvaret for dette


title: Avis du Comité des régions sur le «Rapport de la Commission au Conseil, au Parlement européen et au Comité économique et social «Rapport annuel final sur l'état d'avancement de la mise en oeuvre du plan d'action pour l'introduction de services de télévision avancés en Europe»»

eurovoc_concepts:
European television
electrical industry
high-definition television
television

formats: html pdf print

text: 23. 12. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 374/41 Avis du Comité des régions sur le «Rapport de la Commission au Conseil, au Parlement européen et au Comité économique et social “Rapport annuel final sur l’état d’avancement de la mise en œuvre du plan d’action pour l’introduction de services de télévision avancés en Europe”» LE COMITE´ DES RE´ GIONS, (1999/C 374/10) vu le rapport de la Commission au Conseil, au Parlement européen et au Comité économique et social sur le «Rapport annuel final sur l’état d’avancement de la mise en œuvre du plan d’action pour l’introduction de services de télévision avancés en Europe» (COM(1998) 441 final; vu la décision de son Bureau en date du 15 juillet 1998, conformément à l’article 198C, quatrième alinéa du Traité instituant la Communauté européenne, d’émettre un avis à ce sujet et de charger la commission 3 «Réseaux transeuropéens, transports, société de l’information» de sa préparation; vu le projet d’avis (CdR 61/99 rév. 1), adopté par la commission 3 le 15 avril 1999 (rapporteur: M. Pella) (I-PPE), a adopté lors de sa 30e session plénière des 15 et 16 septembre 1999 (séance du 16 septembre) le présent avis à la majorité. 1. Introduction Par la décision 93/424/CEE du 22 juillet 1993(1), le 1. 1. Conseil a arrêté, pour la période allant de la date d’adoption du document jusqu’au 30 juin 1997, la mise en œuvre d’un plan d’action qui vise à assurer un développement accéléré du marché des services de télévision avancés au format 16/9. 1. 2. L’objectif principal est d’aboutir au développement d’une masse critique de services de télévision avancés au format 16/9 et de produire un volume suffisant et croissant de programmes au format 16/9 de haute qualité technique, de nature à faciliter l’obtention de taux d’écoute optimaux. 1. 3. Au départ, seuls les utilisateurs qui étaient abonnés à la télévision payante regardaient les programmes digitaux sur un récepteur à écran panoramique 16/9 (c’est le rapport entre la largeur et la hauteur du moniteur), alors qu’aujourd’hui, grâce à une diffusion supérieure à 2 millions de récepteurs, le format 16/9 commence à faire son apparition dans beaucoup de foyers, en remplaçant le vieil écran de télévision avec les défauts qui lui sont intrinsèques pour se rapprocher de l’effet visuel cinématographique. 1. 4. Aussi le format 16/9 représente-t-il le grand défi de cette décennie; il prévoit une image capable de supprimer les défauts des systèmes traditionnels, dotée d’un son digital stéréophonique, avec une qualité d’image se prêtant tantôt à la fiction, tantôt aux documentaires, aux émissions sportives et culturelles. 1. 5. La décision sur le plan d’action prévoit la présentation au Conseil, au Parlement européen et au Comité économique et social d’un rapport annuel sur les activités de l’année écoulée. 1. 6. Un premier rapport sur l’année 1994 a été présenté le 16 juin 1995 (2), un deuxième relatif à l’année 1995 a été présenté le 26 juillet 1996 (3), le troisième, publié au mois de juillet de l’année passée, fait l’objet de la présente note et porte sur les activités qui se sont déroulées en 1996 et 1997. 1. 7. Pour faire face aux coûts supplémentaires liés à l’intro- duction du nouveau format, dans la période allant de la mi-93 à la mi-97, des crédits communautaires ont été dégagés pour un total de 228 millions d’écus, crédits auxquels on accède par voie d’appel, dont 116,2 millions ont servi à cofinancer 25 422 heures de programmes 16/9, à raison de 105,2 mil- lions pour produire 16 856 heures de nouveaux programmes et 11 millions pour convertir 8 565 heures par le procédé de la remastérisation. Le 31 juillet 1997, 1. 8. la Commission a octroyé les dernières aides financières prévues par le plan d’action: 7,8 mil- lions d’écus pour soutenir la télévision dans la diffusion de programmes au nouveau format et 9,5 millions d’écus pour stimuler la production de tels programmes. 1. 9. Le document à l’examen est le rapport annuel final sur les activités du plan d’action arrivé à son terme en décembre 1998 (date d’expiration des contrats de l’appel 97/1). (1) JO L 196 du 5. 8. 1993, p. 48. (2) COM(95) 263 final du 16. 6. 1995. (3) COM(96) 346 final du 26. 7. 1996. C 374/42 FR Journal officiel des Communautés européennes 23. 12. 1999 1. 10. En 1999 suivra un rapport d’appréciation qui en analysera les effets sur le marché et sur les secteurs concernés; l’appel pour la préparation du rapport devrait être publié au cours de l’été prochain. 2. Contenu de la directive 2. 1. Le rapport indique les résultats obtenus à ce jour dans la poursuite des objectifs du plan d’action en ce qui concerne la radiodiffusion (section A) et la production des programmes (section B). 2. 2. Il expose notamment les résultats obtenus à la suite des deux appels (96/1 et 97/1) faisant l’objet du rapport à l’examen. le rapport 2. 3. Avec l’appel 97/1, l’émetteur de service public italien a pu lui aussi profiter pour la première fois des fonds disponibles. En effet, fait apparaître que, sur la base de l’expérience d’autres pays, il aurait été raisonnable de s’attendre à ce que l’émetteur public RAI soit le premier à diffuser des émissions au format 16/9 en Italie, et cela également au cours des années précédentes. Or, les premières émissions ont été diffusées par des petites stations régionales (appel 95/3), tandis qu’avec l’appel 96/1 le financement a été octroyé à 6 radiodiffuseurs, parmi lesquels figuraient, pour la première fois, deux radiodiffuseurs nationaux (Gruppo Cecchi Gori) et 4 régionaux. 2. 4. En ce qui concerne la radiodiffusion, tant les opérateurs de télévision payante que les radiodiffuseurs publics ont soutenu vigoureusement le format à écran panoramique. Les premiers ont testé l’intérêt commercial de ce format dans leurs services analogiques déjà existants et ont contribué à mettre en place une base suffisamment large de récepteurs 16/9 parmi les abonnés, en prévision d’un développement de la diffusion des services digitaux. Par contre, les secondes ont rassuré la Commission, qui doutait au début que le public, plus réduit, des chaînes payantes constituerait un moyen d’encouragement au développement de l’écran panoramique dans la mesure où il est moins efficace que le public plus nombreux des chaînes gratuites. 2. 5. Pour ce qui est de la production, le plan d’action a bénéficié aux deux catégories, les fonds ayant été répartis entre producteurs indépendants (45 % des fonds pour produire 31 % des heures de programmes) et radiodiffuseurs (55 % pour produire 60 % des heures de programmes). 2. 6. S’agissant du produit, il convient d’opérer une distinc- tion entre les nouvelles productions et le remastérisation pour la diffusion au format 16/9 de programmes déjà existants. Entre 1993 et 1997 le plan d’action a cofinancé la production de 16 856 heures de nouveaux programmes 16/9, dont la moitié était composée de programmes pouvant être archivés et réutilisés plusieurs fois (2 223 heures de fictions, 4 001 heu- res de documentaires, 2 515 heures de manifestations culturel- les), 29 % de programmes de plateau (5 043 heures de jeux et d’émissions en direct avec le public), 20 % de sports (3 445 heures) et 1 % seulement d’animation (130 heures). 2. 7. En revanche, pour ce qui est des préférences des radiodiffuseurs et des producteurs, la situation peut se résumer comme suit: 70 % des programmes produits par les radiodiffu- seurs sont des programmes à très courte durée de vie — direct plateau ou sport. Les 30 % restant se répartissent entre programmes culturels, documentaires et fictions. 85 % des programmes réalisés par les producteurs indépendants sont des documentaires et des fictions, œuvres de catalogues. Le reste de la production indépendante est composé de manifestations culturelles. D’une manière générale, le format qui domine nette- 2. 8. ment les services analogiques 16/9 est la vidéo 625, avec 11 780 heures dont 80 % ont été produits par les radiodiffu- seurs, alors que la haute définition (vidéo 1250) n’a eu que 2 779 heures de production (une baisse de presque la moitié par rapport à 1993), consacrées surtout aux manifestations sportives de haut niveau (jeux olympiques ou championnats du monde), aux événements culturels et aux documentaires de création, productions de haut prestige qui gagnent beaucoup en qualité et en esthétique grâce à la haute définition associée au format 16/9. 2. 9. Le processus de remastérisation, c’est-à-dire la transpo- sition sur un support compatible avec une diffusion 16/9 de programmes réalisés à l’origine sur un autre support (il s’agit presque toujours de films de cinéma) a été très utilisé surtout lors du lancement des services 16/9 (8 565 heures de programmes), parce qu’ils permettaient de remplir immédiate- ment les grilles de programmation à un coût très intérieur à celui de nouvelles productions et pouvait être effectué rapide- ment à partir d’une copie de bonne qualité. A` mesure que le marché du 16/9 se développe, le 2. 10. catalogue européen de ce nouveau format offre un volume croissant de programmes et la circulation de ces programmes permettra d’élargir progressivement l’offre en réduisant la demande de remastérisation de programmes. En effet, les remastérisations sont passées de 12 % d’heures dans l’appel 93/1 à 4 % dans l’appel 97/1; en conséquence, la demande de remastérisation est appelée à diminuer jusqu’à atteindre des niveaux minimes. 3. La communication et les orientations futures L’objectif du plan d’action était de contribuer à la 3. 1. pénétration des récepteurs sur le marché. Devant une base d’environ 2 millions de récepteurs au format 16/9 prévue pour 1997, la Commission a foi en l’avenir commercial du format 16/9 et estime que le marché s’est beaucoup développé. Aussi n’a-t-elle pas proposé de suite au plan d’action. Dès lors qu’il existe une base de récepteurs à écran panoramique, il ne s’agit plus là d’une simple possibilité technique intéressante: le format 16/9 est désormais sur le marché, non seulement en Europe, mais aussi au Japon et aux E´ tats-Unis. 3. 2. L’industrie audiovisuelle européenne sera dès lors confrontée dans une mesure croissante, au cours des prochai- nes années, à la concurrence internationale, et ce tant en termes de production de moyens technologiques qu’en termes de productions de programmes en format 16/9. 23. 12. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 374/43 3. 3. Il y aura en outre le défi permanent de l’innovation technologique, le seul en mesure de préserver la compétitivité de l’industrie européenne du secteur sur les marchés internatio- naux. En effet, un aspect à ne pas négliger est la révolution digitale en cours, laquelle apportera une contribution précieuse à l’amélioration qualitative des programmes de télévision dans le nouveau format. 3. 4. Aussi au cours des prochaines années, sera-t-il indis- pensable de développer de façon optimale un système de partenariat entre les E´ tats européens, afin d’optimaliser et de rassembler les efforts au niveau de la recherche et de la production, afin de rendre l’Europe gagnante vis-à-vis de productions analogues réalisées par les E´ tats-Unis et le Japon. La Commission affirme que le plan d’action a contribué 3. 5. efficacement à introduire le nouveau format et à préparer à la fois les utilisateurs, les radiodiffuseurs et les producteurs au lancement de services numériques en 16/9. 3. 6. La commercialisation de téléviseurs digitaux avec écran panoramique a vu ses ventes s’accroître considérablement en 1998. On enregistre actuellement une croissance significative en Grande-Bretagne et encore davantage aux Pays-Bas et en Belgique, qui ont enregistré le taux de pénétration le plus élevé (6,5 %) sur 6,5 millions d’utilisateurs hollandais, ce qui correspond à 400 000 nouveaux téléviseurs. 3. 7. D’une manière générale, les détenteurs d’abonnements aux chaînes payantes sont les principaux acheteurs de télévi- seurs en 16/9. En France, en Belgique, aux Pays-Bas, les chaînes payantes produisent et émettent de plus en plus de programmes dans le nouveau format. En Grande-Bretagne, les chaînes principales, y compris la BBC, prévoient un passage rapide au 16/9. 3. 8. La production de programmes 16/9 se prêtera mieux à l’introduction éventuelle de la haute définition en Europe; en effet les E´ tats-Unis ont prévu des dispositifs légaux particuliers pour accélérer la production et la transmission en haute définition. Les choix opérés Outre-Atlantique auront probable- ment une incidence également en Europe. Afin de ne pas subir passivement l’adaptation aux 3. 9. choix opérés par d’autres, il conviendra de tenir compte des grandes options retenues dans les pays extra-européens, et essayer ensuite de faire de l’Europe un acteur conscient et de premier plan sur la scène internationale, en la dotant d’instruments efficaces tant en termes de recherche technologi- que qu’en termes de production de programmes de télévision en format 16/9. A` noter que les principaux producteurs de téléviseurs 3. 10. européens (Thompson et Philips) opèrent aux E´ tats-Unis. Selon les E´ tats-Unis s’orienteront vers de petits la Commission, écrans avec réception à haute définition pour le marché de masse tandis qu’un créneau continuera à se développer sur le marché pour les écrans de type cinématographique (home- theatre). 4. Conclusions et recommandations 4. 1. Le Comité félicite la Commission pour son excellent rapport, qui brosse un tableau vaste et complet des résultats obtenus dans le cadre de la diffusion audiovisuelle au format 16/9, un rapport riche en suggestions, qui décrit avec précision le scénario de la télévision et de l’industrie qui lui est liée pour les prochaines années. 4. 2. Le Comité est d’accord avec la Commission lorsqu’elle affirme que l’on a atteint un rapport de diffusion approprié du format 16/9 sur le marché européen, également en termes de récepteurs. Il suffit de penser que le marché de téléviseurs à écran panoramique est passé de 220 000 récepteurs vendus en 1995 à 800 000 vendus en 1997, chiffre qui passera selon les prévisions à 3 500 000 en l’an 2000. Le Comité est entièrement d’accord avec la Commis- 4. 3. sion lorsqu’elle estime que l’industrie audiovisuelle européenne doit faire face à la concurrence internationale en mettant au point des stratégies et des actions visant à assurer une croissance continue de l’innovation technologique et à attein- dre le degré d’évolution qui est indispensable pour s’affirmer dans la compétition mondiale. Le Comité relève avec satisfaction que dans les E´ tats 4. 4. européens où les radiodiffuseurs ont favorisé la diffusion des récepteurs à écran panoramique prêts à capter les services digitaux, le plan d’action a garanti la disponibilité sur le marché de services digitaux dans ce format. Le fait que les abonnés à la télévision payante soient grosso modo les mêmes que ceux qui achètent des récepteurs 16/9 prouve que la convergence entre les deux secteurs a été presque atteinte et que le développement du nouveau format va donc de pair avec l’introduction de la télévision digitale. Le Comité relève la rapidité avec laquelle les émissions 4. 5. en 16/9 sont en train de se répandre dans le monde entier, notamment au Japon, où 50 % des téléviseurs sont de format 16/9 ou aux E´ tats-Unis, où une initiative «courageuse» a été à l’origine de la proposition d’un système propre de télévision à haute définition, entièrement numérique et pouvant être distribué sur les canaux existants moyennant compression du signal, sans pour autant devoir recourir à la distribution par satellite, assurément plus onéreuse du point de vue économi- que et organisationnelle. 4. 6. Le Comité estime qu’à présent que s’est créée en Europe une base de récepteurs à écran panoramique, leurs propriétaires ayant pu bénéficier dans une première phase de la vague de télévision digitale lancée par les chaînes payantes qui émet- taient par câble et par satellite, la seconde phase devra se caractériser par la diffusion d’émissions terrestres gratuites. Le Comité des régions estime que l’introduction des techniques numériques de radiodiffusion terrestres (DAB, DVB-T) suppose de prévoir des scénarios de transition bien adaptés, qui soient notamment attentifs à la protection du consommateur. A` cet effet, il est nécessaire qu’un travail soit entrepris dans les Etats membres afin de développer, en collaboration avec les collectivités locales et régionales et non associer les radiodiffuseurs les associations et les entreprises à ce processus, des stratégies appropriées de basculement de l’actuelle radio analogique vers la radio numérique. Le Comité des régions apprécierait que les E´ tats membres abordent la question sur de telles bases et entament une réflexion sur une stratégie européenne commune. C 374/44 FR Journal officiel des Communautés européennes 23. 12. 1999 Selon le Comité, 4. 7. le marché de l’électronique étant désormais numériquement saturé (le rapport entre personnes et téléviseurs est élevé) et plutôt stable en ce qui concerne les prix, l’expansion ne pourra concerner que des nouveautés techniques et la compétitivité ne pourra jouer que du côté de l’offre, avec la proposition, à prix égaux, de prestations supérieures. Aussi convient-il de garder présent à l’esprit que les progrès de la haute définition n’entraîneront de changements substantiels au niveau général que s’ils affectent l’ensemble de la chaîne de la production d’images et misent sur une image totalement numérique, ce qui correspond à l’approche normative retenue par les E´ tats-Unis et le Japon. 4. 8. Le Comité considère que si l’Europe entend obtenir des résultats semblables, elle doit encourager les services 16/9, surtout dans les marchés les moins évolués. 4. 9. Le Comité souhaite que la Commission soutienne la production et développe à l’aide de contributions diverses la production de catalogues européens audiovisuels 16/9 contenant des documentaires, des manifestations culturelles ou des sports mineurs, dans la mesure où des œuvres de ce genre peuvent être exploitées pendant beaucoup de temps, permettant à des millions de citoyens de découvrir les différen- tes réalités locales (régions et communes) à partir des usages et coutumes, pour arriver à l’économie et au tourisme, en passant par l’histoire et la culture. 4. 9. 1. Afin de faciliter l’accès du public à l’information diffusée par les pouvoirs locaux, des centres d’appel téléphoni- que ont été mis en place au cours des dernières années. Toutefois, en raison du processus d’enregistrement de la question/sélection par clavier, la recherche de l’information souhaitée est souvent difficile ou prend beaucoup de temps. interactive est L’apparition de la télévision numérique et l’occasion appropriée d’inviter la Commission à apporter son aide à la production de contenus et de services interactifs locaux. 4. 10. Le Comité souhaite qu’après avoir publié son rapport final sur l’état d’avancement de la diffusion des programmes en 16/9, qui sera rendu public à la fin de l’année, la Commission, consciente de la chance à saisir pour l’Europe dans ce domaine, continuera à encourager et à favoriser la production des nouvelles technologies dans le secteur de l’audiovisuel et l’apparition de nouveaux radiodiffuseurs, sur- tout régionaux et locaux. Dans cette optique, il juge exemplaire la stratégie mise en œuvre aux E´ tats-Unis, qui a eu pour effet, Bruxelles, le 16 septembre 1999. grâce aux précieux encouragements à tous les radiodiffuseurs, l’adoption rapide par ces derniers des nouvelles normes en matière d’émissions digitales. 4. 11. Le Comité souhaite que, compte tenu de l’existence sur le marché de différents types d’appareils à écran panorami- que, les radiodiffuseurs et les producteurs puissent travailler en étroite synergie et opérer comme de véritables partenaires sur le terrain du nouveau format, en mettant à profit leur complémentarité, afin de créer une offre effective de program- mes, de manière à généraliser les services 16/9 dans toute l’Europe. 4. 12. Le Comité espère que l’industrie audiovisuelle euro- péenne, qui doit faire face à la concurrence internationale, saura à la fois se moderniser et s’étendre. A` cette fin, il est l’industrie nécessaire de dépasser un seuil au-delà duquel audiovisuelle pourra enclencher une dynamique autonome qui devra aboutir à la généralisation des services 16/9 à l’échelle européenne. Le Comité estime donc que l’obstacle le plus insidieux 4. 13. à une plus grande diffusion du format 16/9 est de nature principalement économique; en effet, les technologies nécessai- res sont particulièrement coûteuses et même la recherche vouée à l’amélioration de ces technologies exige de pouvoir disposer de ressources financières considérables que même les particuliers qui pèsent le plus économiquement sur le marché ont du mal à réunir. Dans ce contexte, il est fondamental de ne négliger aucun effort afin qu’à l’avenir ce secteur parvienne à coordonner les initiatives pour s’adapter, de façon à atteindre la dimension européenne indispensable pour garantir la pré- sence de l’industrie audiovisuelle européenne dans la concur- rence mondiale. 4. 14. Le Comité juge indispensable que les forces déjà présentes en Europe soient davantage aidées afin de pouvoir s’affirmer et que, pour ce faire, la Commission prévoie de nouveaux appels de financement afin de donner suite au plan d’action non seulement dans le domaine des services de télévision avancés mais aussi dans le domaine radiophonique, où les ressources financières privées sont très limitées. 4. 15. Le Comité est d’accord avec les radiodiffuseurs pour considérer que le format 16/9 peut être l’un des principaux promoteurs de la diffusion digitale comme «télévision du futur» dans la mesure où la digitalisation, comme le montrent les chiffres du rapport, est devenue une réalité tangible et de plus en plus étendue. Le Président du Comité des régions Manfred DAMMEYER


eurovoc_concepts:
Iran
human rights
political situation
right to justice

formats: pdf print

text: C 54/112 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 25. 2. 2000 Quinta-feira, 16 de Setembro de 1999 Exorta o Governo birmanês a pôr termo imediato à prática generalizada de trabalhos forçados e às 3. violações dos direitos humanos daí decorrentes, qualificadas pela OIT como crime contra a humanidade; 4. Apela ao Conselho para que garanta que a actual posição comum da PESC sobre a Birmânia seja confirmada e estritamente aplicada, em particular no que respeita à abolição de vistos de entrada, e, além disso, exorta os Estados-membros da União Europeia a deixarem de conceder vistos de trânsito aos mem- bros do CEPD e aos militares birmaneses; Apela ao Conselho e aos Estados-membros para que aumentem a pressão sobre o CEPD no sentido 5. de este promover um diálogo com a oposição democrática e as minorias étnicas, incluindo sanções eco- nómicas na sua posição comum sobre a Birmânia; 6. Reitera a sua posição de excluir a Birmânia do processo ASEAN-UE; Solicita ao Conselho que utilize as suas negociações com a ASEAN e com os outros Estados da região 7. para pressionar o CEPD a estabelecer o diálogo com a oposição democrática e as minorias étnicas; Encarrega a sua Presidente de transmitir a presente resolução ao Conselho, à Comissão, aos parla- 8. mentos dos Estados-membros, à ASEAN, à LND e à sua presidente, Aung San Suu Kyi, bem como ao Governo da Birmânia. c) B5-0079, 0093, 0098 e 0107/1999 Resolução sobre a situação de prisioneiros acusados de espionagem no Irão O Parlamento Europeu, A. Considerando que o ministério da Informação iraniano anunciou a sua intenção de entregar à justiça o processo dos iranianos, muçulmanos e judeus, acusados de espionagem, bem como os processos ins- taurados contra estudantes, B. Considerando a acusação de transmissão de «informações ao regime sionista inequivocamente impli- cado neste caso de espionagem», que justifica, segundo a lei, o recurso ao Tribunal Revolucionário, C. Considerando que o novo Código Penal iraniano, inspirado na Xária, prevê explicitamente a pena de morte para quem incorra no crime de espionagem a favor de Israel ou dos Estados Unidos, D. Considerando que vários detidos foram já executados sob a mesma acusação, sendo o último um judeu de 60 anos, enforcado em Teerão em 2 de Junho de 1998, E. Considerando que um Tribunal Revolucionário iraniano condenou à morte quatro pessoas devido ao seu envolvimento nas manifestações estudantis de Julho último em prol da democracia, e que outras pessoas presas no decurso das mesmas manifestações estão a ser submetidas a investigação e enfren- tam graves acusações, F. Tendo em conta o gravoso relatório da Amnistia Internacional sobre as condições de detenção no Irão, que refere numerosos casos de sentenças de flagelação, lapidação e morte, G. Considerando que o mais jovem dos acusados tem 16 anos, 1. Expressa a sua indignação pelo processo reservado aos presos acusados de espionagem no Irão; Exige a libertação imediata de todos os presos, a fim de que estes possam preparar livremente a sua 2. defesa com advogados da sua escolha; Reclama o respeito dos direitos da defesa e o acesso imediato de observadores internacionais aos 3. dossiers dos acusados, por forma a que estes possam acompanhar livremente todo o processo; Insta o Supremo Tribunal a suspender de imediato a execução da pena de morte e a promover a 4. revisão judicial do processo; 25. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 54/113 Insiste em que qualquer diálogo entre a União Europeia e a República Islâmica do Irão deve depender 5. do respeito pelos direitos humanos fundamentais; Encarrega a sua Presidente de transmitir a presente resolução à Comissão, ao Conselho e ao Governo 6. iraniano. Quinta-feira, 16 de Setembro de 1999 d) B5-0083, 0097 e 0106/1999 Resolução sobre as violações dos direitos humanos no Togo O Parlamento Europeu, I Tendo em conta as suas anteriores resoluções sobre a situação no Togo, A. Considerando que o processo de democratização no Togo sofreu um grande número de reveses nos últimos anos, e que as eleições presidenciais de Junho de 1998 enfermaram de irregularidades, B. Considerando que as eleições legislativas de Março de 1999 foram boicotadas pela oposição por não haver garantias suficientes de imparcialidade do processo eleitoral, C. Considerando que o diálogo interno entre o Governo e a oposição, assistido por três mediadores euro- peus e um africano, regista actualmente progressos no que respeita à organização de novas eleições legislativas, D. Tomando nota do compromisso assumido publicamente pelo Presidente Eyadema de não se candidatar a novo mandato presidencial e de dissolver o Parlamento no prazo de alguns meses, E. Considerando que se têm verificado persistentes violações dos direitos humanos, cometidas com total impunidade pelas forças de segurança durante os últimos anos, e que a Amnistia Internacional alega que ocorreram centenas de execuções sumárias e casos de tortura imediatamente após a eleição presi- dencial, F. Considerando que a cooperação da UE com o Togo foi suspensa em Janeiro de 1992, Condena firmemente todas as formas de violência e de violação dos direitos humanos cometidas no 1. Togo; Congratula-se com o acordo alcançado em Julho de 1999 no âmbito do diálogo interno do Togo 2. sobre a organização de novas eleições legislativas no próximo ano, e exprime o seu pleno apoio ao traba- lho dos mediadores europeus; Pede uma investigação independente das alegações de execuções sumárias e de tortura e exorta a que 3. os responsáveis por esses actos sejam julgados, a fim de pôr termo à actual situação de impunidade; 4. Considera que a cooperação entre a União Europeia e o Togo só poderá ser retomada quando este país cumprir integralmente as disposições do artigo 5o da Convenção de Lomé e salienta, entretanto, a importância do apoio aos meios de comunicação independentes e aos grupos da sociedade civil no Togo, através de projectos executados por ONG; Exorta os Estados-membros a agirem a uma só voz no quadro das suas relações bilaterais com o 5. Togo; Encarrega a sua Presidente de transmitir a presente resolução ao Conselho, à Comissão, aos co-presi- 6. dentes da Assembleia Paritária ACP-UE, à OUA e ao Governo e ao Parlamento do Togo. -


eurovoc_concepts:
Chechen question
Russia
civilian victim
cooperation agreement (EU)
international issue
military occupation
paramilitary force
political situation
refugee

text: C 54/108 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 25. 2. 2000 Torsdag 16 september 1999 1. 2. Parlamentet uttrycker sitt djupa deltagande med de anhöriga till offren och med Attikas alla invånare, berömmer det arbete som har gjorts av det räddningsmanskap som har letat efter överlevande, uppmanar kommissionen, rådet och övriga behöriga organ att göra allt de förmår för att snabbt bistå 3. offren och reparera skadorna, anser att man snarast bör överväga att inrätta ett europeiskt forskningsinstitut för systematiska stu- 4. dier om och tillämpning av nya metoder för tidig varning för seismisk aktivitet, 5. uppmanar kommissionen att utforska möjligheterna att göra den organiserade humanitära hjälpen vid stora katastrofer inom och utom EU effektivare, till exempel genom att inrätta civilförsvarsstyrkor som kan samordna medlemsstaternas räddningsenheter och räddningsutrustning, och att rapportera resul- taten till parlamentet, uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, Greklands regering 6. samt behöriga instanser i regionen Attika och staden Aten. 15. Dagestan B5-0071, 0078, 0085, 0090, 0095 och 0103/1999 Resolution om den väpnade konflikten i Dagestan Europaparlamentet utfärdar denna resolution; ) med beaktande av att parlamentet den 30 november 1995 gav sitt samtycke till att ingå ett partner- skaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Ryska federationen å andra sidan (1), och den 11 juni 1997 gav sitt samtycke till ett protokoll till partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Ryska federationen (2), ) med beaktande av EU:s stöd till den fortsatta utvecklingen av samarbetet i Svartahavsrådet, ) med beaktande av EU:s gemensamma strategi för Ryssland, antagen av rådet i juni 1999, ) med beaktande av uttalandet från rådets ordförande på EU:s vägnar om situationen i den ryska re- publiken Dagestan, och uttalandet från OSSE:s ordförande om situationen i Dagestan av den 13 augusti 1999, och av följande skäl: A. Europeiska unionen har föresatt sig att stärka det strategiska partnerskapet med Ryssland beträffande ekonomisk integration och samarbete samtidigt som man upprätthåller stabiliteten och säkerheten i och utanför Europa. B. Ryssland har fullständig territorial integritet. C. Ryssland står inför en allvarlig ekonomisk, finansiell, social och institutionell kris. D. De våldshandlingar som beväpnade extremiststyrkor från Tjetjenien begår i den ryska republiken Dagestan är mycket oroande. E. Den väpnade konflikten mellan beväpnade extremiststyrkor och den ryska militären trappas tyvärr upp, vilket orsakar många offer och flyktingar bland civilbefolkningen i Dagestan och Tjetjenien. (1) (2) EGT C 339, 18. 12. 1995, s. 45. EGT C 200, 30. 6. 1997, s. 66. 25. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 54/109 Torsdag 16 september 1999 F. Den ekonomiska situationen i Dagestan förvärras och arbetslösheten är stor trots att regionen har betydande ekonomisk potential för transitering av olje- och gastransporter med tanke på dess strate- giska läge vid Kaspiska havet. G. Det allt sämre säkerhetsläget har allvarliga regionala återverkningar och det finns risk för ytterligare destabilisering i Kaukasus. 1. Parlamentet beklagar djupt dödsoffren bland civilbefolkningen och militären samt uppmanar de ryska myndigheterna att genomföra de operationer som krävs för att återupprätta den interna säkerheten och ordningen i Dagestan, använda rimlig styrka när de återupprättar ordningen, respektera de internationella principerna för mänskliga rättigheter och garantera civilbefolkningens säkerhet i de byar som ockuperats av de beväpnade extremiststyrkorna, uppmanar alla berörda parter att göra allt för att få ett slut på konflikten och se till att de många 2. människor som tvingats fly tryggt kan återvända hem, begär att alla internationella intressegrupper omedelbart skall upphöra med sitt stöd till alla olagliga 3. väpnade grupper, fördömer extremiststyrkornas våldsamma försök att destabilisera den ryska republiken Dagestan och 4. införa diktatur över folken i den nordkaukasiska regionen, uppmanar de tjetjenska myndigheterna att inte ge sitt stöd till de väpnade extremistgrupperna och att 5. arbeta tillsammans med de ryska myndigheterna för att uppnå säkerhet och stabilitet i området, 6. uppmanar de ryska myndigheterna att medverka i förtroendeskapande åtgärder i Tjetjenien, till exem- pel genomförandet av åtgärder för ekonomisk återuppbyggnad på grundval av fredsavtalet mellan Ryssland och myndigheterna i Groznyj, uppmanar OSSE att rapportera om genomförandet av avtalet mellan Ryssland och den autonoma 7. republiken Tjetjenien för att lösa deras tidigare konflikt, 8. uppmanar rådet och medlemsstaterna att i samarbete med OSSE stödja de ryska myndigheternas insatser för att återupprätta statens auktoritet, med vederbörlig respekt för rättsstaten, och att i detta syfte öka sitt ekonomiska stöd till OSSE;s verksamhet i Groznyj, uppmanar OSSE att rapportera till samarbetsrådet, kommissionen och parlamentet om det politiska 9. läget och situationen för de mänskliga rättigheterna i Dagestan och att göra rekommendationer, uppmanar rådet och kommissionen att bistå Ryssland med att utveckla ett program för regionalt 10. ekonomiskt samarbete för de nordkaukasiska republikerna, 11. uppmanar kommissionen att bedöma det humanitära läget i Dagestan och omkringliggande berörda områden och att, om den anser det nödvändigt och genomförbart, lägga fram ett förslag för parlamentet om humanitär hjälp på kort sikt som bygger på de erfarenheter man har sedan tidigare från området, uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Rysslands duma och 12. regering, myndigheterna i Dagestan och Tjetjenien, OSSE och FN:s generalsekreterare


title: Regulamento (CE) n° 1979/1999 da Comissão, de 16 de Setembro de 1999, que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

text: 17. 9. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 245/5 REGULAMENTO (CE) N. o 1979/1999 DA COMISSÃO de 16 de Setembro de 1999 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 3223/94 da Comissão, de 21 de Dezembro de 1994, que estabelece regras de execução do regime de importação dos frutos e dos produtos hortí- colas (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 1498/98 (2), e, nomeadamente, o n. o 1 do seu artigo 4. o, (1) Considerando que o Regulamento (CE) n. o 3223/94 prevê, em aplicação dos resultados das negociações comerciais multilaterais do «Uruguay Round», os crité- rios para a fixação pela Comissão dos valores forfetários de importação dos países terceiros, relativamente aos produtos e períodos que especifica no seu anexo; (2) Considerando que, em aplicação dos supracitados crité- rios, os valores forfetários de importação devem ser fixados nos níveis constantes em anexo, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os valores forfetários de importação referidos no artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 3223/94 são fixados como indicado no quadro constante do anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 17 de Setembro de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 16 de Setembro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 245/6 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 9. 1999 do regulamento da Comissão, de 16 de Setembro de 1999, que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas ANEXO Código NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 Código países terceiros (1) Valor forfetário de importação (EUR/100 kg) 052 060 999 628 999 052 999 388 524 528 999 052 064 400 999 388 400 508 512 528 800 804 999 052 064 388 720 999 052 999 052 064 066 624 999 77,1 49,8 63,4 125,1 125,1 70,2 70,2 68,8 77,2 68,8 71,6 101,5 68,5 226,9 132,3 59,8 48,9 20,3 47,6 43,9 180,8 72,0 67,6 81,4 45,4 46,9 88,4 65,5 104,0 104,0 46,7 46,2 60,3 184,9 84,5 (1) Nomenclatura dos países fixada pelo Regulamento (CE) n. o 2645/98 da Comissão (JO L 335 de 10. 12. 1998, p. 22). O código «999» representa «outras origens»


title: Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto - Työn organisoinnin uudistaminen - Myönteinen lähestymistapa muutokseen"

eurovoc_concepts:
employment policy
labour law
organisation of work
regional policy
social partners

text: C 374/32 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 23. 12. 1999 Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto – Työn organisoinnin uudistaminen – Myönteinen lähestymistapa muutokseen” (1999/C 374/08) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komitean lausunnon aiheesta ”Vihreä kirja – Yhteistyössä työn uudelleenorganisointiin” (CdR 288/97 fin) (1), ottaa huomioon komitean lausunnon komission tiedonannosta ”Sosiaalialan toimintaohjelma vuosiksi 1998–2000” (CdR 277/98 fin) (2), ottaa huomioon komitean lausunnon aiheesta ”Työllisyyspolitiikkaa koskevat suuntaviivat vuonna 1999” (CdR 279/98 fin) (3), ottaa huomioon komission tiedonannon ”Työn organisoinnin uudistaminen – Myönteinen lähestymistapa muutokseen” KOM(1998) 592 lopull, ottaa huomioon työvaliokunnan perustamissopimuksen 198 c artiklan neljännen kohdan nojalla 15. heinäkuuta 1998 tekemän päätöksen antaa aiheesta lausunto ja sen valmistelu valiokunta 5:n ”Sosiaalipolitiikka – Kansanterveys – Kuluttajansuoja – Tutkimus – Matkailu” tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 5:n maaliskuun 22. päivänä 1999 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 48/99 rev. 1, jonka esittelijä oli Martine Buron (F/PSE), hyväksyi 15. ja 16. syyskuuta 1999 pitämässään 30. täysistunnossa (syyskuun 16. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 2. Yleistä 1. 1. Alueiden komitea suhtautuu myönteisesti Euroopan jonka tarkoituksena on edistää ja komission tiedonantoon, vahvistaa työn organisoinnin uudistamiseen liittyvää yhteistyö- kumppanuutta. Komissio toivoo, että työmarkkinaosapuolet pohtivat tapoja, joilla voidaan parhaiten täydentää työllisyyttä koskevien suuntaviivojen sopeutumiskykypilarin täytäntöön- panoa. 1. 2. Alueiden komitea muistuttaa vihreästä kirjasta ”Yhteis- työssä työn uudelleenorganisointiin” antamastaan lausunnosta, jossa komissiota suositellaan ottamaan huomioon alue- ja paikallisyhteisöjen eri tehtävät: – työnantajina – paikalliskehityksen käynnistäjinä – useiden kansalaisille tarjottavien palveluiden toimittajina. Näiden kolmen tehtävän yhdistelmä erottaa alue- ja paikal- lisyhteisöt selvästi yksityisistä yrityksistä, koska niiden oman työn organisoinnin uudistamisen on vastattava kahteen tavoit- teeseen: joustavuuden ja turvallisuuden välisen tasapainon turvaaminen alue- ja paikallistason julkisissa palveluissa työs- kenteleville henkilöille sekä julkisten palveluiden jatkuvuus ja niiden käyttäjien tarpeisiin vastaaminen. (1) CdR 288/97 fin – EYVL C 64, 27. 2. 1998, s. 85. (2) CdR 277/98 fin – EYVL C 93, 6. 4. 1999, s. 8. (3) CdR 279/98 fin – EYVL C 51, 22. 2. 1999, s. 59-62. 2. 1. Alueiden komitea on Euroopan komission tavoin vakuuttunut siitä, että työn organisoinnin uudistus on toteutet- tava lainsäädäntöprosessin sijaan työmarkkinaosapuolten kanssa neuvottelemalla, vaikka lainsäädäntöön voidaankin joutua turvautumaan kunkin jäsenvaltion erilaisesta tilanteesta johtuen. Uusia työn organisointimalleja on kokeiltava eri toimialoilla, koska kullakin näistä on korostetut erityispiir- teensä. Työmarkkinoiden uudistus ja joustavoittaminen tulee joka tapauksessa sisällyttää EU:n yhteisiin oikeuspuitteisiin, joilla varmistetaan työntekijöiden suojelu eri työmuodoissa. 2. 2. Alueiden komitea korostaa sitoutuneensa työllisyyspo- liittisiin suuntaviivoihin, kuten komitea toteaa vuoden 1999 työllisyyspoliittisia suuntaviivoja koskevasta komission tiedo- nannosta antamassaan lausunnossa. Komitea muistuttaa, että sopeutumiskyvyn osalta alue- ja paikallisviranomaiset toimivat samalla työmarkkinaosapuolena ja liikkeellepanevana voimana työllisyyden edistämisessä. Viranomaisten on nimittäin edis- tettävä omien palveluidensa mukautumiskykyä sekä saman- aikaisesti tuettava sitä koko paikallisyhteisössä luomalla asian- mukaista koulutusta etenkin vaikeimmassa asemassa oleville ryhmille. Alue- ja paikallisviranomaiset täydentävät täten yri- tysten ajamaa politiikkaa ja muodostavat usein kumppanuus- suhteita työvoiman sopeutuvuuden parantamiseksi (etenkin sosiaalisesti syrjäytyneiden kouluttamiseksi ja saamiseksi takai- sin yhteiskuntaelämän piiriin). Alueiden komitea toivoo, että Euroopan komissio ottaa tämän alue- ja paikallistason talous- elämän tukemiseen tähtäävän näkökohdan huomioon työn organisointia ja sopeutumiskykyä koskevassa tulevassa työs- kentelyssään. 23. 12. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 374/33 3. Erityistä Tiedonannon johdanto 3. 1. Komissio korostaa, että työn organisoinnin uudistus- prosessin tulee tapahtua tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosa- puolten kanssa. Alueiden komitea kehottaa komissiota tunnus- tamaan alue- ja paikallisviranomaiset työmarkkinaosapuoliksi, vaikka kyseisten viranomaisten asema vaihteleekin Euroopan unionin jäsenvaltiosta toiseen. Niiden asema työnantajina näet riippuu alueyhteisöjen toimivallasta ja juridisesta asemasta. Kaikkien eurooppalaisten alue- ja paikallisviranomaisten tulee kuitenkin voida osallistua työn organisoinnin nykyaikaistami- seen. Alueiden komitea muistuttaa, että alue- ja paikallisviran- omaiset osallistuvat jo alakohtaiseen sosiaalidialogiin. Alueiden komitea kehottaa komissiota jatkamaan kyseisen sosiaalidialo- gin tukemista. 3. 2. Komissio korostaa niin ikään, että työmarkkinaosa- puolten välisessä yhteistyössä on otettava huomioon talous- ja työllisyyspolitiikka. Alueiden komitea pyytää komissiota ottamaan alue- ja paikallisviranomaiset mukaan eurooppalai- sen työllisyyspolitiikan sekä työllisyyttä koskevien suuntaviivo- jen muotoiluun koordinaation parantamiseksi etenkin työlli- syyden alalla. Vuoropuhelun käynnistäminen edellä mainituis- ta suuntaviivoista ja etenkin niiden sopeutuvuudesta turvaisi paremmin Euroopan komission suositusten ja alue- ja paikal- lisyhteisöjen toimien yhtenäisyyden. Nämä jälkimmäiset ovat jäsenvaltioiden rinnalla tärkeitä toimijoita työllisyyden edistä- misessä. Vihreä kirja Alueiden komitea kannattaa Euroopan komission 3. 3. näkemystä, jonka mukaan se ei aio käyttää vihreää kirjaa uuden lainsäädäntöaloitteen perustana määrätäkseen yhden ainoan työn organisointimallin. Kunkin jäsenvaltion ja toimi- alan konsultaatiomuotoja on kunnioitettava, jotta voidaan ottaa huomioon työn organisoinnin erityispiirteet ja päätyä työntekijöiden neuvottelemiin ja hyväksymiin prosesseihin. Lisäksi jatkuvassa muutostilassa oleva työn organisointi ei anna mahdollisuuksia hyväksyä kertakaikkisesti laadittuja sääntöjä, vaan edellyttää sitä vastoin jatkuvan tarkistusprosessin käyn- nistämistä, semminkin kun joustavuus työaikojen ja ennen kaikkea eri ammatinkuvien ominaisuuksien osalta on nykyään tukevasti juurtunut työmaailmaan niin julkisella kuin yksityi- sellä sektorilla. ja paikallisviranomaiset ovat Komissio korostaa, että uudistusprosessia on nopeutet- 3. 4. tava. Alue- jo käynnistäneet uudistusprosesseja ja toivovat mahdollisuuksia tietojen vaih- toon voidakseen vertailla prosesseja ja siten oppia virkavel- jiltään. Alueiden komitea pyytää Euroopan komissiota autta- maan ja tukemaan tällaista tietojen vaihtoa. 3. 5. Alueiden komitea kiinnittää Euroopan komission huo- mion kilpailukyvyn ja tuottavuuden käsitteisiin, joiden merki- tys ei ole sama alue- ja paikallisviranomaisille ja yrityksille. Paikallistason julkiset palvelut ovat keskeinen osa yhteisö- elämää. Alue- ja paikallisviranomaisten on näin ollen sovitetta- va yhteen tuottavuus ja kansalaisten palveleminen sekä julkisen palvelun kilpailukyky ja jatkuvuus. Näin olleen alue- ja paikal- lisyhteisöjen ensisijaisia tavoitteita ovat palvelujen laatu ja niiden jatkuvuus, mikä ilmenee etenkin palvelupisteiden päivit- täisenä aukioloaikana (aukioloajat ovat viime vuosina huomat- tavasti pidentyneet, sillä näin pyritään huolehtimaan mahdolli- simman monien erityyppisiä työaikoja noudattavien kansalais- ten tarpeista). Tästä syystä työnantajien, ammatillisten järjestö- jen ja myös palveluiden käyttäjien välillä on oltava vuoropuhelua. 3. 6. Alue- ja paikallisviranomaisilla on myös merkittävä tehtävä perhe- ja työelämän yhteensovittamisessa. Työnantaji- na ne pyrkivät noudattamaan tasa-arvopolitiikkaa ja harjoitta- vat jopa myönteistä syrjintää päällikkötason viroissa. Mutta myös alue- ja paikallisviranomaiset ovat usein vastuussa näiden palvelujen (toisista riippuvaisten henkilöiden hoito ja avusta- minen) tarjoamisesta kaikille yhteisön työnantajille. Myös tässä niillä on kaksinkertainen tehtävä. Alueiden komitea korostaa, että alue- ja paikallisviran- 3. 7. omaiset ovat valmiit omaksumaan keskeisen roolin työn organisointia koskevan uuden lähestymistavan luomisessa. Ne suhtautuvat myönteisesti muutokseen, niinpä ne ovat jo ryhtyneet uudistusprosessiin ja neuvottelemaan ammatillisten edustajien kanssa toimialatasolla. Alueiden komitea toivoo, että Euroopan komissio ottaa alue- ja paikallisviranomaisten pitkäaikaisen työskentelyn tulokset huomioon. Komitea ehdot- taa, että vihreässä kirjassa luotua ja tällä tiedonannolla jatkettua kuulemisprosessia jatketaan myös tulevaisuudessa, jotta eten- kin sopeutumiskykyä koskevia eurooppalaisia politiikkoja voi- taisiin kehittää. Luxemburgin työllisyysstrategia 3. 8. Alueiden komitea esittää uudelleen toiveensa, että alue- ja paikallisviranomaiset otetaan mukaan eurooppalaisen työllisyyspolitiikan muotoiluun ja että Euroopan komissio luo todelliset yhteistyö- ja kuulemisrakenteet. Alue- ja paikallis- viranomaiset pyrkivät luomaan yhteistyötä alakohtaisen vuo- ropuhelun puitteissa, mutta ne toimivat myös liikkeellepanevi- na voimina aluetasolla. Ne nimittäin käyvät vuoropuhelua myös muiden kumppaneiden, palveluiden tarjoajien ja yritys- ten kanssa esim. julkisten työvoimapalveluiden kautta, jotka kehittävät yritysten työntekijöiden sopeutumiskykyä. Alueiden komitea suosittaa, että Euroopan työlainsäädännön kehitystä käsittelevä asiantuntijaryhmä jatkaa toimintaansa. Komitea toivoo myös voivansa käydä vuoropuhelua kyseisen ryhmän kanssa alue- ja paikallistason julkisten palveluiden uudistami- sesta. C 374/34 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 23. 12. 1999 Tulevien toimien suuntaviivat – Turvataan yhtäläiset mahdollisuudet tarjoamalla naisille ammatinharjoittamisen mahdollistavaa tukipalvelua. Alueiden komitea muistuttaa, että alue- ja paikallista- 3. 9. son julkisella sektorilla on tiettyjä vahvoja, edellä esitettyjä erityispiirteitä, ja pyytää komissiota ottamaan ne huomioon. 3. 10. Komitea myöntää komission korostaman tarpeen uudesta lähestymistavasta työn organisoinnin uudistamiseksi. Alueiden komitea toivoo kuitenkin, että komissio täsmentää oman näkemyksensä tästä uudesta lähestymistavasta. Alueiden komitea: – – suosittaa, että työmarkkinaosapuolille tarjotaan mahdolli- suus keskustella tavoitteistaan ja menetelmistään Euroopan tasolla, korostaa, että komission on kunnioitettava sekä läheisyys- periaatetta työmarkkinaosapuolten riippumatto- muutta, että – pyytää nimenomaisesti komissiolta, että työmarkkinaosa- puolten tekemät sopimukset liitetään työllisyyttä koskeviin suuntaviivoihin ja että kaikilla uudistusprosessiin osallistu- villa työmarkkinaosapuolilla on mahdollisuus osallistua työllisyyttä koskevien tulevien suuntaviivojen määrittämi- seen, – toivoo, että työmarkkinaosapuolten keskeinen asema tun- nustetaan kokonaisuudessaan, niin toimialakohtaisesti kuin toimialojen välillä, ja että tämän tehtävän hoitamiseen osoitetaan keinot. 3. 11. Tavoitteet: alueiden komitea korostaa, että alue- ja paikallistason julkisten palveluiden osalta työn organisoinnin uudistusprosessi on osa laajempaa, kaikille kansalaisille tarjot- tavien palveluiden uudistamisen ja parantamisen tavoitetta. Käyttäjien uusiin tarpeisiin vastaaminen edellyttää kahdentyyp- pistä joustavuutta: – – Joustava työaika, jotta julkisia palveluita voisi helpommin käyttää eri vuorokauden aikoina ja viikon päivinä. työtehtävät, Joustavat jotta voidaan vastata tiettyjen käyttäjäryhmien uusiin tarpeisiin (syrjäytyneiden avustami- nen, kulttuurinen ja sosiaalinen yhteiskuntaan sopeuttami- nen, uusien elinkeinojen kehittämisen tukeminen). Paikallistasolla julkisten palveluiden uudistaminen liittyy muita aloja tiiviimmin työllisyysongelmaan. Suorituskykyiset paikal- listason julkiset palvelut ovat tehokkaita työpaikkojen luojia paikallisyhteisöissä, vaikka julkishallinnon budjettipakotteet rasittavat työpaikkojen luomista julkisten palveluiden alalla. Paikallisten julkisten palveluiden työvoiman sopeutumiskyky vaikuttaa muihinkin suuntaviivoihin: – Luodaan yritystoimintaa auttamalla uusia yrittäjiä ja huo- noimmassa asemassa olevia ryhmiä perustamaan yrityksiä (esim. etnisten ryhmien, nuorten ja naisten tukeminen). 3. 12. Vaikka paikallistason julkisten palveluiden työsopi- muksilla onkin selviä erityispiirteitä useissa jäsenvaltioissa, sopimuskehystä on kehitettävä suosimalla joustavuutta ja koulutusta, samalla kun taataan pitkällä aikavälillä julkisten palveluiden jatkuvuuden kannalta välttämätön turvallisuus. 3. 13. Uusi tekniikka: uusi tekniikka koskee paikallistason julkisia palveluita sekä sisäisen käytön että kansalaisille tarjotta- vien palveluiden osalta. Uuden tekniikan käyttöönotto antaa mahdollisuuden hajauttaa kansalaisille tarjottavat palvelut ja tavoittaa syrjäseutujen asukkaat ja perifeeriset alueet, joilla on oikeus samaan palvelun laatuun kuin taajamien väestöllä. Alueiden komitea pyytää komissiota ottamaan uuden teknii- kan sosiaalisen roolin entistä paremmin huomioon. Tasa-arvo: paikallistason julkisten palveluiden työvoi- 3. 14. ma on perinteisesti naisvaltaista. Alue- ja paikallisviranomaiset haluavat kuitenkin edistää naisten pääsyä johtaviin tehtäviin sekä tukea heitä yritystoiminnan käynnistämisessä. 3. 15. Jäsenvaltioiden tehtävä: työllisyyttä koskevien suunta- viivojen ja kansallisten toimintasuunnitelmien osalta alueiden komitea pyytää komissiota lisäämään alue- ja paikallisulottu- vuuden tuleviin suuntaviivoihin. Tämä mahdollistaisi vuoropu- helun työpaikkojen luomiseksi kolmen parhaiten toimivan tason välillä. Nämä tasot ovat: – – – alue- ja paikallistaso, toteutetaan, jossa työpaikkoja luovat aloitteet jäsenvaltio- ja tietyissä tapauksissa aluetaso, jolla voidaan tukea aloitteita mukauttamalla myönteisesti lainsäädäntöä, Eurooppa-taso, jolla tulee jatkaa yllykkeiden antamista ja edistää kokemusten vaihtoa. Ainoastaan näiden kolmen tason välisillä koordinoiduilla ja yhteisesti sovituilla toimilla tulee olemaan myönteinen ja kestävä vaikutus työllisyyteen ja elämänlaatuun. 3. 16. Euroopan unionin tehtävä: alueiden komitea pyytää siis nimenomaan komissiolta alue- ja paikallisyhteisöjen edus- tajien ottamista mukaan perustettuun asiantuntijaryhmään alue- ja paikallisaloitteiden tukemiseksi. Alueiden komitea ilmaisee tyytyväisyytensä komission aikomukseen lisätä hyvien käytänteiden identifioimista ja niiden vaihtamista, edistää yhteistyötä sekä tukea vähemmän kehittyneitä aloja ja alueita, mutta komitean mielestä alue- ja paikallisviranomaiset on ehdottomasti otettava mukaan aiheisiin liittyviin pohdintoihin. Alueiden komitea muistuttaa käynnistäneensä aloitteen ”Pai- kallistason työllisyystoimet”, jolla pyritään takaamaan alue- ja/tai paikallistason sitoutuminen työllisyyttä koskeviin suunta- viivoihin. Komitea kehottaa komissiota sisältämään kyseisen aloitteen strategiaansa. 23. 12. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 374/35 Useissa jäsenvaltioissa alue- ja paikallisyhteisöt ovat 3. 17. vastuussa tehtävistä, joista toisissa jäsenvaltioissa vastaavat yksityiset yritykset. Näitä yksiköitä tulisi kohdella tasa- arvoisesti hankkeiden rahoituksen suhteen. Rakennerahastoja tulisi käyttää alue- ja paikallisyhteisöjen sekä myös yksityisten yritysten koulutus-, jatkokoulutus- ja muiden samanlaisten hankkeiden tukemiseen. Komissio on nimittänyt Luxemburgin huippukokouksen pyynnöstä korkean tason asiantuntijaryhmän tutkimaan Eu- roopan unionissa mahdollisesti tapahtuvia teollisia muutoksia. Vastaava ryhmä olisi perustettava tutkimaan Euroopan unionin julkisissa palveluissa tapahtuvia muutoksia. 4. Päätelmät: seuraavat vaiheet 4. 1. Alueiden komitea ilmaisee tyytyväisyytensä komission ehdotukseen työmarkkinaosapuolten mobilisoinnista ja tukee parhaalla mahdollisella tavalla tätä strategiaa. 4. 2. Alueiden komitean on erityisen huolissaan suuntavii- vojen kehittymisestä ja toivoo, että Helsingissä kokoontuva Eurooppa-neuvosto ottaa alue- ja paikallisulottuvuuden huo- mioon. Komitea tukee komission kaikkia tämänsuuntaisia toimenpiteitä. 4. 3. Alueiden komitea toivoo, että komissio laajentaa kuu- lemisprosessin koskemaan työn organisoinnin uudistamiseen liittyviä aiheita: etätyötä, tietoyhteiskuntaa, koulutusta ja yritys- demokratiaa. Alueiden komitea kehottaa komissiota ottamaan seu- 4. 4. raavissa vaiheissa huomioon erityisongelmat, jotka vaikuttavat syvästi työn organisointiin. Näitä ovat: – – väestön vanheneminen, mikä vaikuttaa työvoiman luontee- seen ja määrään sekä uudentyyppisiin palvelutarpeisiin. sosiaaliturvajärjestelmän tavoitteiden ja toimintamallien kehitys; sosiaaliturvan uudistaminen on välttämätöntä, mutta se ei saa heikentää työntekijöiden elintasoa ja elämänlaatua. Bryssel 16. syyskuuta 1999. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER


title: Resolutie over Birma

eurovoc_concepts:
Burma/Myanmar
dictatorship
human rights
military regime
political situation
political violence
social situation

text: 25. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 54/111 Donderdag, 16 september 1999 7. roept alle betrokkenen bij het proces van herstructurering van Zuidoost-Europa op om langetermijn- strategieën op te stellen ter bevordering en bescherming van de mensenrechten en ter bevordering van een cultuur van eerbiediging van de mensenrechten en van tolerantie; verzoekt zijn Voorzitster deze resolutie te doen toekomen aan de Raad, de Commissie, de autoriteiten 8. van Servië en de Federale Republiek Joegoslavië, de vertegenwoordiger van de VN voor Kosovo, de OVSE en het Internationaal Comité van het Rode Kruis. b) B5-0081, 0091, 0096 en 0108/1999 Resolutie over Birma Het Europees Parlement, + gezien zijn voorgaande resoluties over Birma, met name zijn resolutie van 15 april 1999 (1), A. sterk verontrust over de voortdurende schendingen van de mensenrechten door de militaire autoritei- ten in Birma, in het bijzonder de schending door het Birmese leger van de rechten van etnische min- derheden in door hen bewoonde gebieden, B. het betreurende dat nog steeds door de SPDC beperkingen worden opgelegd aan de bewegingsvrijheid van Aung San Suu Kyi en andere leden van de NLD en van alle overige politieke partijen, zodat deze het werken onmogelijk wordt gemaakt, C. eraan herinnerende dat het Committee Representing the People’s Parliament (CRPP), dat namens het hele parlement optreedt, nooit samen heeft mogen komen, D. zijn veroordeling uitsprekend over de recente arrestatie van meer dan 150 Birmese, vaak nog school- gaande actievoerders voor democratie omdat zij aan demonstraties hadden deelgenomen en pamfletten rondgedeeld waarop werd opgeroepen tot een algemene staking op 9 september 1999, E. F. overwegende dat een Brits staatsburger, Rachel Goldwin, in Birma is gearresteerd tijdens een protest- demonstratie, overwegende dat een week voor deze arrestatie een andere Britse campagnevoerder voor democratie, James Mawdsley, tot 17 jaar gevangenisstraf is veroordeeld omdat hij Birma illegaal zou zijn binnen- gekomen, G. het veroordelend dat een driejarig meisje in juli 1999 vijf dagen lang is gegijzeld om haar vader te dwingen zijn schuilplaats te verlaten, H. er nota van nemende dat de ILO in mei 1999 in een verslag voor haar bestuur vaststelt dat de SPDC het Birmese volk nog steeds onderwerpt aan dwangarbeid en concludeert dat dit land niet uitgenodigd moet worden om bijeenkomsten van de ILO bij te wonen, I. J. vaststellende dat Europese multinationale oliemaatschappijen bijna een derde van alle toegezegde offi- ciële buitenlandse investeringen in Birma voor hun rekening nemen en zelfs een hoger percentage van de daadwerkelijk bestede middelen, gezien de conclusies die tijdens een werkbezoek van de Europese Unie aan Rangoon in juli 1999 werden getrokken en het feit dat deze conclusies ten grondslag zullen liggen aan de herziening in oktober van het gemeenschappelijk standpunt van de Raad ten aanzien van Birma, K. vaststellende dat de Raad tot nu toe niet heeft geantwoord op het verzoek van mevrouw Aung San Suu Kyi en geen belangrijke economische maatregelen tegen de SPDC heeft genomen, spreekt nogmaals zijn veroordeling uit over de militaire dictatuur in Birma en alle schendingen van 1. de mensenrechten door de SPDC; 2. roept de Birmese regering opnieuw op om de grondrechten van het Birmese volk te eerbiedigen, alle politieke gevangenen vrij te laten en Aung San Suu Kyi en de leden van haar partij bewegingsvrijheid toe te staan; (1) PB C 219 van 30. 7. 1999, blz. 405. C 54/112 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 25. 2. 2000 Donderdag, 16 september 1999 3. roept de Birmese regering op om onmiddellijk een eind te maken aan de veelvuldig toegepaste dwangarbeid en de schendingen van de mensenrechten die daarbij optreden, een praktijk die door de ILO een „misdaad tegen de mensheid” is genoemd; verzoekt de Raad ervoor te zorgen dat het huidige gemeenschappelijk standpunt van het GBVB 4. inzake Birma wordt verlengd en strikt wordt toegepast, met name ten aanzien van het niet afgeven van visa, en dringt er ten sterkste bij de EU-lidstaten op aan geen visa af te geven aan SPDC-leden en militairen; 5. roept de Raad en de lidstaten tevens op meer druk op de SPDC uit te oefenen om deze te bewegen een dialoog met de democratische oppositie en de etnische minderheden aan te gaan, onder meer door in zijn gemeenschappelijk standpunt inzake Birma economische sancties op te nemen; stelt zich opnieuw op het standpunt dat Birma uitgesloten moet worden van het overleg tussen 6. ASEAN en EU; 7. verzoekt de Raad om van zijn contacten met de ASEAN en de staten in de regio gebruik te maken om de SPDC onder druk te zetten om een dialoog aan te gaan met de democratische oppositie en de etnische minderheden; 8. verzoekt zijn Voorzitster deze resolutie te doen toekomen aan de Raad, de Commissie, de parlemen- ten van de lidstaten, de ASEAN, de NLD en haar voorzitster, mevrouw Aung San Suu Kyi, alsook aan de regering van Birma. c) B5-0079, 0093, 0098 en 0107/1999 Resolutie over de situatie van gevangenen in Iran die van spionage worden beschuldigd Het Europees Parlement, A. gezien de aankondiging van het Iraanse Ministerie van Informatie om het dossier van de van spionage beschuldigde mohammedaanse en joodse Iraniërs aan justitie te zullen overdragen en gezien tegen studenten ingeleide procedures, B. gezien de beschuldiging van het doorgeven van informatie aan het zionistische bewind dat ongetwij- feld in deze spionagezaak betrokken is, hetgeen volgens de wet verwijzing naar de revolutionaire rechtbank rechtvaardigt, C. overwegende dat het nieuwe, op de Sjaria geïnspireerde Iraanse wetboek van strafrecht uitdrukkelijk de doodstraf eist voor een ieder die zich schuldig maakt aan spionage voor Israël of de Verenigde Staten, D. overwegende dat op grond van deze beschuldiging reeds verschillende gevangenen zijn geëxecuteerd waarbij de laatste een zestigjarige jood was die op 2 juni 1998 in Teheran werd opgehangen, E. F. overwegende dat een Iraanse revolutionaire rechtbank vier mensen ter dood heeft veroordeeld in ver- band met de studentenbetogingen voor de democratie in juli 1999 en dat tegen andere tijdens deze betogingen gearresteerde personen een onderzoek loopt waarbij zware beschuldigingen zijn geuit, gezien het verpletterende verslag van Amnesty International over de omstandigheden waaronder gevangenen in Iran vastzitten, waarin gewag wordt gemaakt van een groot aantal gevallen waarin mensen zijn veroordeeld tot geseling, steniging en de doodstraf, G. overwegende dat de jongste beschuldigde 16 jaar is, spreekt zijn verontwaardiging uit over het proces tegen de gevangenen in Iran die van spionage 1. worden beschuldigd; eist de onmiddellijke vrijlating van alle gevangenen, zodat deze in vrijheid met een raadsman naar 2. keuze hun verdediging kunnen voorbereiden; wenst dat de rechten van de verdediging worden geëerbiedigd en dat internationale waarnemers 3. onverwijld toegang krijgen tot de dossiers van de beschuldigden en het hele proces ongehinderd kunnen volgen; verzoekt het Hooggerechtshof de uitvoering van de doodstraf onmiddellijk op te schorten en de zaak 4. verder in rechte te onderzoeken;