title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1747/99 di Karl von Wogau (PPE-DE) alla Commissione. Controlli del carburante al passaggio del confine con l'Ungheria.

eurovoc_concepts:
Bulgaria
Hungary
Romania
Switzerland
UN convention
VAT
commercial vehicle
customs duties
customs inspection
excise duty
external border of the EU
import tax
international road transport
motor fuel
negotiation of an agreement (EU)
regulation (EU)

formats: html pdf print

text: C 170 E/92 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 6. 2000 Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (9 novembre 1999) Durante l(cid:146)attuale periodo di programmazione, la regione Umbria Ł parzialmente coperta dagli obiettivi 2 e 5b dei Fondi strutturali, i cui programmi prevedono una misura promozionale nel settore turistico. Nel quadro della misura in parola, qualsiasi concessione di aiuto agli imprenditori Ł soggetta alla normativa comunitaria, segnatamente a quella relativa alla concorrenza. E(cid:146) l(cid:146)autorit(cid:224) responsabile della gestione dei programmi, nella fattispecie la regione Umbria, che deve garantire il rispetto di tale normativa nonchØ delle norme che disciplinano l(cid:146)ammissibilit(cid:224) delle spese, secondo quanto stabilito dalle decisioni in materia. Stando alle informazioni in possesso della Commissione, la manifestazione «Perugia Classico» Ł interamente finanziata dal comune di Perugia. Va inoltre osservato che il suddetto comune non rientra nelle zone aventi diritto a sovvenzioni da parte dei Fondi strutturali. (2000/C 170 E/106) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1747/99 di Karl von Wogau (PPE-DE) alla Commissione (1o ottobre 1999) Oggetto: Controlli del carburante al passaggio del confine con l(cid:146)Ungheria E(cid:146) noto alla Commissione che le autorit(cid:224) doganali ungheresi effettuano controlli sul carburante degli automezzi pesanti che attraversano il confine, imponendo una tassa se il serbatoio contiene piø di 200 litri di carburante e comminando multe in caso di mancata dichiarazione? Pu(cid:242) la Commissione precisare se Ł vero che questo tipo di controlli non viene effettuato sui veicoli che viaggiano in direzione opposta? In tale contesto ritiene la Commissione sensato reintrodurre i documenti doganali che in passato venivano abitualmente richiesti per dichiarare il contenuto del serbatoio al momento del passaggio del confine? Ritiene la Commissione opportuno concludere con l(cid:146)Ungheria, come gi(cid:224) fatto con la Svizzera, un accordo che consenta di abolire tali controlli? Risposta data dal sig. Verheugen in nome della Commissione (16 novembre 1999) A norma dell(cid:146)articolo 4 della Convenzione doganale relativa all(cid:146)importazione temporanea dei veicoli stradali ad uso commerciale (18 maggio 1956): «I combustibili e i carburanti contenuti nei serbatoi normali dei veicoli importati temporaneamente sono ammessi in franchigia dei dazi e tasse all(cid:146)importazione e senza proibizioni o restrizioni all(cid:146)importazione. Ciascuna delle parti contraenti ha tuttavia il diritto di stabilire dei massimali per le quantit(cid:224) di combustibili e di carburanti che possono essere ammesse sul suo territorio e che sono contenute nel serbatoio del veicolo importato temporaneamente. » Sia l(cid:146)Ungheria che la Comunit(cid:224) sono firmatari di tale convenzione (Decisione del Consiglio 94/0111/CE del 16 dicembre 1993 concernente la conclusione della convenzione doganale relativa all(cid:146)importazione temporanea dei veicoli stradali ad uso commerciale (1956) e l(cid:146)applicazione della risoluzione delle Nazioni Unite sull(cid:146)applicabilit(cid:224) dei carnet de passage en douane e dei carnet CPD per i veicoli stradali ad uso commerciale (1)). In linea con quanto sopra, la legislazione ungherese stabilisce che le importazioni di carburante superiori a 200 litri sono soggette a IVA e alle imposte sui consumi. Dal momento che attualmente il dazio doganale per il carburante Ł pari allo 0 %, le importazioni sono soggette in pratica solo all(cid:146)IVA e all(cid:146)imposta sui consumi. Tuttavia, l(cid:146)Ungheria ha concluso degli accordi bilaterali con taluni paesi che prevedono l(cid:146)applicazione, su base reciproca, di massimali diversi da quelli summenzionati. 20. 6. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 170 E/93 Taluni Stati membri si avvalgono attualmente della possibilit(cid:224) di introdurre limitazioni prevista dall(cid:146)articolo 113 del Regolamento (CEE) 1315/88 del Consiglio del 3 maggio 1988 che modifica il regolamento (CEE) 2658/87 relativo alla nomenclatura tariffaria e statistica ed alla tariffa doganale comune e il regolamento (CEE) 0918/83 relativo alla fissazione del regime comunitario delle franchigie doganali (2). Tale articolo stabilisce che: «Per quanto riguarda il carburante contenuto nei serbatoi normali di autoveicoli commerciali e dei contenitori per usi speciali, gli Stati membri possono limitare l(cid:146)applicazione della franchigia a 200 litri per veicolo, per contenitore per usi speciali e per viaggio. » Nel dicembre del 1995, il Consiglio ha incaricato la Commissione di negoziare degli accordi con la Bulgaria, l(cid:146)Ungheria e la Romania con lo scopo di fissare determinate condizioni relative al trasporto su strada delle merci e alla promozione del trasporto combinato, al fine di facilitare il transito di veicoli stradali attraverso il territorio delle parti contraenti. Sono stati siglati degli accordi con la Bulgaria e l(cid:146)Ungheria rispettivamente nel dicembre 1998 e nell(cid:146)aprile 1999, mentre continuano i negoziati con la Romania. Tuttavia, la questione della franchigia per i quantitativi di carburante superiori a 200 litri forma ancora oggetto di discussione in seno al Consiglio. (1) GU L 56 del 27. 2. 1994. (2) GU L 123 del 17. 5. 1988. (2000/C 170 E/107) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1752/99 di Olivier Dupuis (TDI) alla Commissione (1o ottobre 1999) Oggetto: «Supplementi» dei quotidiani d(cid:146)informazione e diritti dei consumatori In alcuni paesi dell(cid:146)Unione europea un crescente numero di quotidiani pratica la vendita di supplementi settimanali. Tali supplementi sono venduti, un determinato giorno della settimana, con la normale edizione del quotidiano il cui prezzo, in quel giorno, Ł fortemente maggiorato. I lettori abituali o occasionali dei quotidiani in questione non hanno la possibilit(cid:224) di accettare o rifiutare di acquistare il supplemento. Non ritiene che la Commissione che tali pratiche violino i diritti dei consumatori in quanto li obbligano ad acquistare due prodotti chiaramente distinti? Non ritiene la Commissione che la nozione stessa di supplemento dovrebbe implicare la scelta, per il consumatore, di decidere se vuole, o meno, acquistare il suddetto supplemento pagando una somma addizionale, e che il consumatore debba comunque poter conservare il diritto di acquistare il solo prodotto di base (il quotidiano) al prezzo pagato gli altri giorni della settimana? Quali misure ha adottato, o intende adottare, la Commissione per garantire questo diritto dei consumatori? Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (8 novembre 1999) Decisioni unilaterali riguardanti la determinazione dei prezzi di vendita dei giornali, comprese le pratiche di vendita di supplementi settimanali in abbinamento con l(cid:146)edizione normale del quotidiano, ad un prezzo maggiorato, rientrano di regola nella libera scelta commerciale di ogni editore e, generalmente, non ricadono nel campo di applicazione delle norme di concorrenza del trattato che vietano gli accordi restrittivi trattato CE, ex-articolo 85) o lo sfruttamento abusivo di una posizione dominante (articolo 82 del trattato CE, ex-articolo 86). (articolo 81 del In questo caso, risulta che la maggiorazione di prezzo dei quotidiani d(cid:146)informazione venduti con un supplemento non corrisponde ad una pratica concertata degli editori dei quotidiani d(cid:146)informazione in tutti gli Stati membri, tanto piø che la vendita del supplemento settimanale comporta in alcuni casi soltanto un aumento modesto, o addirittura nullo, del prezzo del quotidiano. Non si pu(cid:242) quindi concludere che esiste un coordinamento del comportamento di tutti gli editori di giornali inteso ad adottare eventualmente la stessa pratica restrittiva nei confronti del supplemento settimanale


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-1798/99 υποβολή: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Εφαρμογή της αρχής της εταιρικότητας κατά την εκπόνηση του Σχεδίου Περιφερειακής Ανάπτυξης 2000-2006 των Αυτόνομων Κοινοτήτων του ισπανικού κράτους του Στόχου 1, όπως η Γαλικία.

eurovoc_concepts: relations between the State and the regions

text: 18. 7. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 203 E/51 yperbei· to ejhkosto· e·tow thw hliki·aw toyw den e·xoyn to dikai·vma a·skhshw kauhko·ntvn sygkybernh·th stiw en lo·gv pth·seiw. (cid:201)tsi, env· orisme·na kra·th me·lh e·xoyn eisaga·gei ejai·resh sto para·thma I thw Sy·mbashw toy Sika·go prokeime·noy na ejakoloyuoy·n na isxy·oyn gia o·soyw e·xoyn yperbei· to ejhkosto· e·tow thw hliki·aw toyw, oi a·deiew poy e·xoyn ekdv·sei gia thn a·skhsh kauhko·ntvn ston tome·a tvn emporikv·n aerometaforv·n, den ypa·rxoyn nomika· me·sa poy na ypoxrev·noyn a·lla kra·th me·lh na apodexuoy·n thn en lo·gv ejai·resh gia thn pro·sbash ston enae·rio xv·ro toyw. Oi Koine·w Epitrope·w Yphresiv·n Politikh·w Aeropori·aw (KEYPA) epejerga·zontai thn enarmo·nish tvn kano·nvn sxetika· me th xorh·ghsh adeiv·n plhrv·matow aeroskafv·n, prokei·menoy na epity·xoyn symbibasmo·, sy·mfvna me ton opoi·o oi a·deiew gia thn a·skhsh kauhko·ntvn ston tome·a tvn emporikv·n aerometaforv·n ua ejakoloyuoy·n na isxy·oyn e·vw to ejhkosto· pe·mpto e·tow thw hliki·aw tvn kato·xvn toyw, efo·son oi ka·toxoi· toyw epibai·noyn se aeroska·fow me polymere·w plh·rvma, toy opoi·oy o dey·terow pilo·tow den e·xei symplhrv·sei to ejhkosto· e·tow thw hliki·aw toy. Molatay·ta, e·naw te·toiow symbibasmo·w den ei·nai desmeytiko·w gia ta kra·th me·lh tvn KEYPA, ta opoi·a dy·nantai na apagorey·soyn thn pro·sbash ston enae·rio xv·ro toyw se emporikoy·w aerometaforei·w tvn opoi·vn o kybernh·thw e·xei jepera·sei to ejhkosto· e·tow thw hliki·aw toy. H Epitroph· epejerga·zetai epi· toy paro·ntow pro·tash enarmo·nishw tvn krithri·vn kai tvn apaith·sevn gia th xorh·ghsh adeiv·n plhrv·matow tvn aeroskafv·n ston endokoinotiko· xv·ro. H en lo·gv pro·tash ua ypoblhuei· sth diadikasi·a poy proble·petai apo· thn Koino·thta, kai ue·mata, o·pvw to o·rio hliki·aw, mporoy·n na syzhthuoy·n ektene·stera sto Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio kai to Symboy·lio. (2000/C 203 E/061) GRAPTH ERVTHSH P-1798/99 ypobolh·: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (1 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: Efarmogh· thw arxh·w thw etairiko·thtaw kata· thn ekpo·nhsh toy Sxedi·oy Perifereiakh·w Ana·ptyjhw 2000- 2006 tvn Ayto·nomvn Koinoth·tvn toy ispanikoy· kra·toyw toy Sto·xoy 1, o·pvw h Galiki·a Opvw h·dh epesh·mana me epistolh· moy prow ton Epi·tropo Michel Barnier, h kentrikh· kybe·rnhsh thw Ispani·aw den efh·rmose, kata· thn ekpo·nhsh kai e·gkrish toy Progra·mmatow Perifereiakh·w Ana·ptyjhw 2000-2006 toy ispanikoy· kra·toyw gia tiw perioxe·w toy sto·xoy 1, thn arxh· thw etairiko·thtaw, efo·son den symmete·sxon oi oikonomikoi· kai koinvnikoi· etai·roi oy·te epe·trece thn dhmokratikh· symmetoxh· tvn koinoboyli·vn tvn endiafero·- menvn ayto·nomvn koinoth·tvn, agnov·ntaw ma·lista tiw politike·w kai oikonomike·w toyw armodio·thtew. Oy·tvw exo·ntvn tvn pragma·tvn, pv·w skopey·ei h Epitroph· na epiba·lei ton sebasmo· thw arxh·w thw etairiko·thtaw kai tvn armodioth·tvn tvn ayto·nomvn koinoth·tvn, o·pvw h Galiki·a, kata· thn ekpo·nhsh toy Progra·mmatow Perifereiakh·w Ana·ptyjhw 2000-2006 kai kata· thn diaxei·rish toy Koinotikoy· Plaisi·oy Sth·rijhw 2000-2006, o·poy, sthn oysi·a, sygkentrv·nontai o·lew oi ependy·seiw gia thn oikonomikh· ana·ptyjh, th dhmioyrgi·a ue·sevn apasxo·lhshw kai metaforikv·n dikty·vn gia thn peri·odo ayth·; Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (28 Oktvbri·oy 1999) H Epitroph· den e·labe ako·mh to sxe·dio perifereiakh·w ana·ptyjhw, sto opoi·o anafe·retai to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. Mo·liw la·bei to e·ggrafo ua to ejeta·sei prosektika·, kyri·vw o·son afora· thn th·rhsh thw arxh·w thw etairikh·w sxe·shw, o·pvw ayth· proble·petai apo· ton kanonismo· (EK) ariu. 1260/99 toy Symboyli·oy thw 21hw Ioyni·oy 1999 peri· genikv·n diata·jevn gia ta Diarurvtika· Tamei·a (1). Dedome·noy o·ti pro·keitai gia sxe·dia, ta a·rura 15 kai 16 toy proanaferue·ntow kanonismoy· proble·poyn pra·gmati antistoi·xvw o·ti «ta sxe·dia ypoba·llontai apo· to kra·tow me·low sthn Epitroph· kato·pin diaboy·leyshw me toyw etai·royw» kai perilamba·noyn «apologismo· tvn diata·jevn poy te·uhkan se efarmogh· gia diaboy·leysh me toyw etai·royw». (1) EE L 161 thw 26. 6. 1999


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1745/99 från Isidoro Sánchez García (ELDR) till rådet. Invandring: regioner i gemenskapens yttersta randområden.

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU migration policy
Schengen Agreement
action programme
illegal migration
peripheral region
repatriation grant
right of asylum

text: C 170 E/90 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 6. 2000 Europeiska unionens egna f(cid:246)rdrag inbegriper dessutom principer som frihet, r(cid:228)tt till och respekt f(cid:246)r fritt val av religion, politisk (cid:229)sk(cid:229)dning och sexuell l(cid:228)ggning samt f(cid:246)rbud mot diskriminering av ovann(cid:228)mnda orsaker. Den nya artikel 13 i Amsterdamf(cid:246)rdraget fastst(cid:228)ller en m(cid:246)jlighet f(cid:246)r r(cid:229)det att p(cid:229) f(cid:246)rslag av kommissionen vidta l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa diskriminering p(cid:229) grund av (bl. a. ) sexuell l(cid:228)ggning. Denna typ av beklagansv(cid:228)rda angrepp kr(cid:228)ver d(cid:228)rf(cid:246)r ett klart och tydligt st(cid:228)llningstagande fr(cid:229)n unionens institutioner och mer konkret fr(cid:229)n Europeiska kommissionen, som (cid:228)r f(cid:246)rdragens sanna v(cid:228)ktare. Mot bakgrund av ovanst(cid:229)ende st(cid:228)lls f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Kan kommissionen tillhandah(cid:229)lla oss uppgifter om antalet angrepp, fr(cid:229)n och med 1995 till dags dato, lesbiska och transsexuella inom Europeiska unionen och i var och en av mot homosexuella, medlemsstaterna? 2. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har kommissionen f(cid:246)r avsikt att vidta f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga och undvika denna form av angrepp? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Anna Diamantopoulou (3 november 1999) 1. Kommissionen har inte den information som efterfr(cid:229)gas. N(cid:228)r det g(cid:228)ller icke-diskriminering p(cid:229) grund av sexuell l(cid:228)ggning delfinansierade kommissionen 1998 en rapport fr(cid:229)n International lesbian and gay association (ILGA) med titeln (cid:148)Equality for lesbians and gay men(cid:148) (j(cid:228)mlikhet f(cid:246)r lesbiska och homosexuella). I denna rapport ges en (cid:246)vergripande syn p(cid:229) den r(cid:228)ttsliga och sociala situationen f(cid:246)r lesbiska och homosexuella i de femton medlemsstaterna. Kommissionen s(cid:228)nder en rapport direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat. I artikel 13 i EG-f(cid:246)rdraget (f. d. artikel 6a), ges r(cid:229)det befogenhet att p(cid:229) f(cid:246)rslag fr(cid:229)n kommissionen 2. vidta l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa diskriminering p(cid:229) grund av bl. a. sexuell l(cid:228)ggning. Efter omfattande samr(cid:229)d avser kommissionen att inom en snar framtid f(cid:246)resl(cid:229) en rad antidiskriminerings(cid:229)tg(cid:228)rder som grundas p(cid:229) artikel 13 och som omfattar b(cid:229)de lagstiftning och handlingsprogram. (2000/C 170 E/104) SKRIFTLIG FR¯GA E-1745/99 fr(cid:229)n Isidoro SÆnchez Garc(cid:237)a (ELDR) till r(cid:229)det (1 oktober 1999) ˜mne: Invandring: regioner i gemenskapens yttersta randomr(cid:229)den Trots att r(cid:229)det visat prov p(cid:229) god vilja under de senaste (cid:229)ren n(cid:228)r det g(cid:228)llt att driva en f(cid:246)rnuftig politik p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r migration och asylfr(cid:229)gor, sker en illegal invandring till Europeiska unionen via vissa regioner i de yttersta randomr(cid:229)dena intill den afrikanska kontinenten, exempelvis Kanarie(cid:246)arna. Hur har r(cid:229)det f(cid:246)r avsikt att konkret utforma gemenskapens strategi f(cid:246)r att kontrollera denna form av invandring och vilka operativa program har r(cid:229)det eventuellt f(cid:246)r avsikt att genomf(cid:246)ra i denna enskilda gr(cid:228)nsregion? Svar (7 december 1999) 1. Den (cid:228)rade parlamentsledamotens fr(cid:229)ga r(cid:246)r r(cid:229)dets insatser dels f(cid:246)r medlemsstaternas kontroll av de yttre luftrums- och sj(cid:246)gr(cid:228)nserna och dels de grundl(cid:228)ggande orsakerna till flykt och immigration fr(cid:229)n vissa afrikanska l(cid:228)nder. 20. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170 E/91 ¯tg(cid:228)rderna f(cid:246)r att (cid:246)ka effektiviteten i medlemsstaternas kontroll av de yttre luftrums- och sj(cid:246)gr(cid:228)n- 2. serna har fr(cid:228)mst utarbetats inom ramen f(cid:246)r Schengen och (cid:228)r efter det att Amsterdamf(cid:246)rdraget har tr(cid:228)tt i kraft nu integrerade i Europeiska unionens regelverk. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder genomf(cid:246)rs av medlemsstaterna sj(cid:228)lva, men r(cid:229)det (cid:246)vervakar det faktiska genomf(cid:246)randet genom sina beh(cid:246)riga organ. Exempelvis genomf(cid:246)rs i samarbete med utvalda afrikanska l(cid:228)nder praktiska (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra olaglig invandring luft- eller sj(cid:246)v(cid:228)gen p(cid:229) grundval av beslutet i Verkst(cid:228)llande kommittØn (Schengen) av den 18 december 1998 om en samordnad insats fr(cid:229)n dokumentr(cid:229)dgivarna. 3. F(cid:246)rutom Schengenregelverket utarbetas ocks(cid:229) praktiska (cid:229)tg(cid:228)rder av detta slag p(cid:229) hela EU:s v(cid:228)gnar p(cid:229) grundval av det tidigare g(cid:228)llande regelverket f(cid:246)r Europeiska unionen, s(cid:228)rskilt den gemensamma st(cid:229)nd- punkten av den 25 oktober 1996 om bist(cid:229)nds- och informationsuppdrag i omr(cid:229)det f(cid:246)re gr(cid:228)nsen (EGT L 281, 31. 10. 1996). Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder kommer att samordnas inom de beh(cid:246)riga r(cid:229)dsorganen men r(cid:246)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte n(cid:229)gra afrikanska l(cid:228)nder. 4. F(cid:246)r de grundl(cid:228)ggande orsakerna till flykt och migration fr(cid:229)n vissa afrikanska l(cid:228)nder h(cid:228)nvisas till handlingsplanen f(cid:246)r Marocko, godk(cid:228)nd av r(cid:229)det den 11 oktober 1999. Denna handlingsplan (cid:228)r en av sammanlagt fem handlingsplaner, som var och en fastst(cid:228)ller en helt(cid:228)ckande och sammanh(cid:228)ngande syn p(cid:229) I handlingsplanerna l(cid:228)get i ett viktigt ursprungs- och/eller transitland f(cid:246)r asyls(cid:246)kande och migranter. redovisas f(cid:246)r vart och ett av de utvalda l(cid:228)nderna en sammanh(cid:228)ngande och v(cid:228)lavv(cid:228)gd sammanst(cid:228)llning av Europeiska unionens olika m(cid:246)jligheter p(cid:229) omr(cid:229)dena utrikespolitik, utveckling samt humanit(cid:228)rt och ekonomiskt bist(cid:229)nd. 5. I handlingsplanen f(cid:246)r Marocko ans(cid:229)gs detta land vara b(cid:229)de ett ursprungs- och ett transitland f(cid:246)r ekonomiska migranter till de europeiska l(cid:228)nderna. De (cid:229)tg(cid:228)rder som rekommenderas i handlingsplanen (cid:228)r s(cid:228)rskilt f(cid:246)ljande: Med hj(cid:228)lp av existerande kanaler f(cid:246)rb(cid:228)ttra insamlingen av relevanta uppgifter, sprida korrekt information om migration, utveckla strategier f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa m(cid:228)nniskosmuggling, fr(cid:228)mja (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av (cid:229)tertagandeavtal. Fr(cid:228)mja utl(cid:228)ndska direktinvesteringar, yrkesutbildning och verksam- het som egenf(cid:246)retagare och i sm(cid:229)f(cid:246)retag. Underl(cid:228)tta frivilligt (cid:229)terv(cid:228)ndande och (cid:229)teranpassning, integrering i samh(cid:228)llet av marockaner som (cid:228)r lagligen bosatta i EU-l(cid:228)nder. Europeiska r(cid:229)det ans(cid:229)g vid sitt m(cid:246)te i Tammerfors den 15(cid:141)16 oktober 1999 att de f(cid:246)rsta 6. handlingsplanerna, vilka godk(cid:228)nts av r(cid:229)det, (cid:228)r ett v(cid:228)rdefullt bidrag och uppmanade r(cid:229)det och kommis- sionen att rapportera tillbaka till Europeiska r(cid:229)det i december 2000 om hur de genomf(cid:246)rts. (2000/C 170 E/105) SKRIFTLIG FR¯GA E-1746/99 fr(cid:229)n Winfried Menrad (PPE-DE) till kommissionen (1 oktober 1999) ˜mne: Konkurrenssnedvridning till f(cid:246)ljd av EU-st(cid:246)d till italienska f(cid:246)retag Flera f(cid:246)retag i Tauberkreis, Badem-W(cid:252)rttemberg, och industri- och handelskammaren i Heilbronn har kontaktat mig f(cid:246)r att besv(cid:228)ra sig (cid:246)ver att kommissionen beviljar ekonomiskt st(cid:246)d f(cid:246)r fr(cid:228)mjande av m(cid:228)ssdeltagande, (cid:148)Promotion-Action(cid:148) i Umbrien-regionen, som anv(cid:228)nds till samfinansiering av de lokala nationella och regionala myndigheterna. Samfinansieringen sker inom ramen f(cid:246)r ett operationellt program, som regionen lagt (eller GD V). D(cid:229) fram f(cid:246)r kommissionen. Samfinansieringen sker via GD XVI musikinstrumentm(cid:228)ssan (cid:148)Perugia Classico(cid:148) anordnas i Perugia anv(cid:228)nds dessa medel inte enbart till st(cid:229)nd- och m(cid:228)sskostnader utan ocks(cid:229) till m(cid:228)ssbes(cid:246)karnas rese- och uppeh(cid:229)llskostnader (bl. a. flyg- och hotellkost- nader, matkostnader och turistprogram vid sidan om). 1. ˜r de uppgifter som jag har f(cid:229)tt (cid:246)verensst(cid:228)mmande med verkligheten? 2. Anser ni ocks(cid:229) att f(cid:246)retagen i detta fall f(cid:229)r en otill(cid:229)ten konkurrensf(cid:246)rdel i f(cid:246)rh(cid:229)llande till tyska f(cid:246)retag?


title: PERGUNTA ESCRITA E-1738/99 apresentada por Umberto Bossi (TDI) à Comissão. Ausência de controlos por parte da Itália nos pontos de passagem na fronteira com a Eslovénia.

eurovoc_concepts:
Italy
Schengen Agreement
Slovenia
border control
external border of the EU
infringement of EU law

text: 18. 7. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 203 E/35 Resposta dada por Neil Kinnock em nome da Comissªo (1 de Dezembro de 1999) Em 1998, os funcionÆrios da Comissªo efectuaram 2. 581 missıes a Estrasburgo, a que corresponde um custo total de 1. 242. 602 €. O custo mØdio por missªo ascendeu, pois, a 481,44 €. De Janeiro a Maio de 1999, os funcionÆrios da Comissªo efectuaram 1. 122 missıes a Estrasburgo. O custo total ascendeu a 598. 310 €, o que representa 533,25 € por missªo. A Comissªo nªo dispıe de informa(cid:231)ıes a respeito das missıes efectuadas pelo pessoal do Conselho e do Parlamento. Os pedidos de informa(cid:231)ªo a este respeito devem ser dirigidos a cada uma dessas institui(cid:231)ıes. Os valores acima indicados referem-se aos custos de transporte e de alojamento necessÆrios. Os nœmeros relativos ao que o Senhor Deputado chama «a despesa global», incluindo por exemplo o cÆlculo do tempo necessÆrio, nªo podem ser obtidos sem um dispŒndio desproporcionado de fundos pœblicos. (2000/C 203 E/043) PERGUNTA ESCRITA E-1738/99 apresentada por Umberto Bossi (TDI) (cid:224) Comissªo (1 de Outubro de 1999) Objecto: AusŒncia de controlos por parte da ItÆlia nos pontos de passagem na fronteira com a EslovØnia A situa(cid:231)ªo nos pontos de passagem nªo controlados na fronteira com a Repœblica eslovena Ø alarmante. Exceptuando alguns pontos de passagem internacionais, que sªo controlados 24 horas sobre 24 e para os quais sªo necessÆrios documentos de identidade, existem com efeito outros isentos de controlo das 8 (cid:224)s 20 horas, enquanto que os pontos de passagem agr(cid:237)colas sªo controlados apenas durante as primeiras horas da manhª. A t(cid:237)tulo de exemplo, na prov(cid:237)ncia de Gorizia sªo apenas controlados 5 dos 22 pontos. PoderÆ a Comissªo informar se: 1. 2. Tem conhecimento desta ausŒncia de controlos nas fronteiras externas da Uniªo por parte da ItÆlia; Nªo considera que, agindo deste modo, a ItÆlia viola os Acordos de Schengen. Nªo considera que, cidadªos extracomunitÆrios podem facilmente aceder ao territ(cid:243)rio da Uniªo 3. atravØs dos pontos de passagem nªo controlados. Nªo considera necessÆrio intervir para obrigar a ItÆlia a respeitar os controlos nas suas fronteiras 4. externas. Resposta de Ant(cid:243)nio Vitorino em nome da Comissªo (17 de Novembro de 1999) Os dez Estados-membros que aplicam o acervo de Schengen sªo obrigados a aplicar, nomeadamente, o dispositivo em matØria de controlo e vigil(cid:226)ncia das fronteiras externas previsto nos artigos 3o e seguintes da Conven(cid:231)ªo de aplica(cid:231)ªo do Acordo de Schengen e nas decisıes adoptadas pelo ComitØ Executivo na matØria integradas no quadro da Uniªo. Este dispositivo implica, na prÆtica, os seguintes elementos: em princ(cid:237)pio, as pessoas sªo obrigadas a atravessar as fronteiras externas exclusivamente nos postos fronteiri(cid:231)os e durante o horÆrio de abertura fixado; cabe ao Estado-membro em causa fixar, em princ(cid:237)pio, os postos autorizados e o horÆrio de abertura; podem ser adoptadas disposi(cid:231)ıes espec(cid:237)ficas relativamente ao pequeno trÆfego fronteiri(cid:231)o; o controlo das fronteiras externas deve ser efectuado segundo princ(cid:237)pios uniformes; os Estados-membros comprometeram-se a vigiar atravØs de unidades m(cid:243)veis os intervalos das fronteiras externas entre os postos fronteiri(cid:231)os fora das suas horas normais de abertura; comprometeram-se igualmente a dispor de pessoal adequado e em nœmero suficiente para assegurar o controlo e a vigil(cid:226)ncia das fronteiras externas; por C 203 E/36 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 18. 7. 2000 œltimo, os Estados-membros implicados devem prestar-se assistŒncia mœtua e garantir uma coopera(cid:231)ªo estreita e permanente com vista a assegurar uma execu(cid:231)ªo eficaz dos controlos e vigil(cid:226)ncias. Tendo em conta os elementos apresentados pelo Senhor Deputado, a Comissªo nªo pode concluir que ItÆlia nªo estÆ a cumprir os compromissos acima referidos no (cid:226)mbito do acervo de Schengen integrado no quadro da Uniªo. (2000/C 203 E/044) PERGUNTA ESCRITA E-1743/99 apresentada por Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (1 de Outubro de 1999) Objecto: Aplica(cid:231)ªo do Regulamento CITES A 12 de Junho de 1999, a Lufthansa Cargo transportou 35 fenecos (vulpes zerda) e 10 grous-pequenos (espØcies constantes do Anexo II do Regulamento CITES) do Sudªo para Frankfurt e da(cid:237) para Joanesburgo. (cid:192) chegada a Joanesburgo, trŒs fenecos tinham morrido, um estava a morrer e os outros apresentavam sintomas de grande sofrimento. Devido (cid:224)s condi(cid:231)ıes em que os animais se encontravam e (cid:224) ausŒncia dos adequados certificados sanitÆrios, os restantes 31 fenecos foram devolvidos ao Sudªo, novamente via Frankfurt. O sofrimento dos animais poderia ter sido atenuado se, no aeroporto de Frankfurt, tivessem sido realizados os exames veterinÆrios obrigat(cid:243)rios. Pode a Comissªo indicar quais as medidas que tomou para garantir que as condi(cid:231)ıes previstas no Regulamento CITES estªo a ser cumpridas nos aeroportos da UE, particularmente em Frankfurt, por onde passam anualmente muitos milhıes de animais? Resposta da ComissÆria M. Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (12 de Novembro de 1999) A Comissªo deplora que o disposto no artigo 9o, no 5, do Regulamento (CE) no 338/97 do Conselho, de 9 de Dezembro de 1996, relativo (cid:224) protec(cid:231)ªo de espØcies da fauna e da flora selvagens atravØs do controlo do seu comØrcio (1), nªo tenha sido cumprido no caso que a Senhora Deputada refere. A Comissªo tenciona chamar a aten(cid:231)ªo do grupo de controlo da aplica(cid:231)ªo, criado em conformidade com o artigo 14o do mesmo regulamento, para este incidente, bem como para o controlo do transporte de espØcimes animais vivos ao abrigo da regulamenta(cid:231)ªo da IATA (Associa(cid:231)ªo do Transporte AØreo Internacional) relativa ao transporte de animais vivos, e ainda para a necessidade de controlos adequados nos aeroportos e outros pontos de tr(cid:226)nsito ou transbordo dentro da Comunidade. (1) JO L 61 de 3. 3. 1997, p. 1. (2000/C 203 E/045) PERGUNTA ESCRITA E-1755/99 apresentada por Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Custos de contrata(cid:231)ªo do Sr. Hombach e respectiva equipa (1 de Outubro de 1999) Em 10 de Junho de 1999, os Ministros dos Neg(cid:243)cios Estrangeiros da UE designaram o Sr. Bodo Hombach coordenador do Pacto de Estabilidade para o Sudeste da Europa. PoderÆ a Comissªo informar: 1. Que pessoas integram a equipa do Sr. Hombach e de que Estados-membros procedem? 2. Quais os custos, em termos de pessoal, resultantes da contrata(cid:231)ªo do Sr. Hombach e respectiva equipa? 3. Que percentagem dos custos, de contrata(cid:231)ªo do Sr. Hombach e respectiva equipa procede do or(cid:231)amento da UE?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1742/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen. Bygning af et atomkraftværk i jordskælvsområdet Akkuyu i Tyrkiet.

eurovoc_concepts:
Türkiye
earthquake
environmental risk prevention
nuclear power station
nuclear safety
siting of power stations

text: 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/89 Hvis en medlemsstats virksomheder bliver udsat for uretf(cid:230)rdig behandling, vil sagen naturligvis blive behandlet efter de procedurer, der er vedtaget af F(cid:230)llesskabets institutioner. Forholdet mellem F(cid:230)llesskabet og dets medlemsstater p(cid:229) den ene siden og Chile p(cid:229) den anden side er omfattet af rammeaftalen om samarbejde. Artikel 33, stk. 2, i denne aftale fasts(cid:230)tter s(cid:229)ledes at Det F(cid:230)lles R(cid:229)d, som best(cid:229)r af medlemmer af R(cid:229)det, medlemmer af Kommissionen og repr(cid:230)sentanter for Chile, undersłger alle stłrre problemer og alle andre bilaterale eller internationale spłrgsm(cid:229)l af f(cid:230)lles interesse med henblik p(cid:229) at virkeliggłre aftalens m(cid:229)l. Form(cid:229)let med aftalen er at styrke den best(cid:229)ende forbindelse mellem F(cid:230)llesskabet og Chile, og Kommissionen vil s(cid:229) vidt muligt arbejde p(cid:229) at bevare og intensivere denne forbindelse. (2000/C 170 E/102) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1742/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (1. oktober 1999) Om: Bygning af et atomkraftv(cid:230)rk i jordsk(cid:230)lvsomr(cid:229)det Akkuyu i Tyrkiet Det seneste łdel(cid:230)ggende jordsk(cid:230)lv af styrke 7,4 p(cid:229) Richterskalaen i det nordvestlige Tyrkiet og jordsk(cid:230)lvet i Adana af styrke 6 sidste (cid:229)r har givet anledning til ny frygt for et fremtidigt jordsk(cid:230)lv i jordsk(cid:230)lvsomr(cid:229)det Akkuyu, hvor Tyrkiet har planer om at bygge et atomkraftv(cid:230)rk. Dette omr(cid:229)de ligger knap 27 km fra den aktive brudlinje ved Ecemis. Det er velkendt, at Den Europ(cid:230)iske Union »ikke har befłjelser til at deltage i proceduren for udv(cid:230)lgelse af steder for placering af kernereaktorer«, men dette beroliger ikke indbyggerne i Tyrkiet og dets nabolande, der uds(cid:230)ttes for risikoen for et atomuheld p(cid:229) grund af den hłje sandsynlighed for jordsk(cid:230)lv i omr(cid:229)det. Hvilke midler r(cid:229)der Kommissionen over med henblik p(cid:229) at overtale Tyrkiet til at foresl(cid:229) andre lłsninger p(cid:229) energiproblemet? Hvilke initiativer agter Kommissionen at tage? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (11. november 1999) Det (cid:230)rede medlem henvises til Kommissionens svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel P-1423/99 fra Antonios Trakatellis (1). (1) Se side 9. (2000/C 170 E/103) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1744/99 af Carmen Cerdeira Morterero (PSE) til Kommissionen (1. oktober 1999) Om: Overfald p(cid:229) homoseksuelle Der er i den senere tid sket en eskalering i overfaldene p(cid:229) homoseksuelle miljłer i hele Europa. Begivenheder som f. eks. spr(cid:230)ngstofattentatet p(cid:229) en błssebar i Gij(cid:243)n den 1. august 1999 eller det i London, hvor flere personer omkom, er yderst terroristiske overfald p(cid:229) et alarmerende. lignende etablissement Disse overfald er s(cid:230)rligt alvorlige inden for et omr(cid:229)de som Den Europ(cid:230)iske Union, hvor respekten for menneskerettighederne er et fundamentalt tema, ikke mindst i łjeblikket, hvor man er i f(cid:230)rd med at udarbejde et europ(cid:230)isk charter om grundl(cid:230)ggende rettigheder


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1755/99 υποβολή: Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) προς την Επιτροπή. ξοδα προσωπικού για τον κ. Hombach και το επιτελείο του.

eurovoc_concepts:
EU Council committee
Western Balkans
common foreign and security policy
distribution of EU funding
wage cost

text: C 203 E/36 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 18. 7. 2000 die·leyshw kata· tiw v·rew poy synh·uvw den ei·nai anoikta·• e·xoyn epi·shw anala·bei thn ypoxre·vsh na diaue·soyn eparke·w se ariumo· prosvpiko· gia thn ekte·lesh toy ele·gxoy kai thw epith·rhshw tvn ejvterikv·n syno·rvn• te·low, ta endiafero·mena kra·th me·lh pare·xoyn amoibai·a syndromh· kai synerga·zontai stena· kai mo·nima me sto·xo thn apotelesmatikh· a·skhsh tvn ele·gxvn kai epithrh·sevn. Sy·mfvna me ta stoixei·a poy pare·xei to ajio·timo me·low, h Epitroph· den mporei· para· na katalh·jei sto sympe·rasma o·ti h Itali·a den plhroi· tiw proanafero·menew ypoxrev·seiw tiw opoi·ew e·xei anala·bei sto plai·sio toy kekthme·noy toy Se·ngken poy isxy·ei sthn (cid:201)nvsh. (2000/C 203 E/044) GRAPTH ERVTHSH E-1743/99 ypobolh·: Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) prow thn Epitroph· (1 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: Efarmogh· toy Kanonismoy· CITES Stiw 2 Ioyni·oy 1999, forti·o me 35 alepoy·dew fe·nek kai 10 nyfogeranoy·w (kai ta dy·o ei·dh sygkatale·gontai sto Para·rthma II thw CITES), metafe·ruhke aeroporikv·w apo· to Soyda·n sth Frankfoy·rth kai apo· ekei· sto Gioxa·nnesmpoyrgk. Kata· thn a·fijh sto Gioxa·nnesmpoyrgk, treiw alepoy·dew ei·xan peua·nei, mi·a pe·uaine, env· oi ypo·loipew bri·skontan se kakh· kata·stash. Lo·gv thw kata·stashw tvn zv·vn kai thw e·lleichw kata·llhloy pistopoihtikoy· ygei·aw, oi ypo·loipew 31 alepoy·dew epestra·fhsan sto Soyda·n, kai pa·li me·sv Frankfoy·rthw. H talaipvri·a tvn zv·vn ua mporoy·se na meivuei· ea·n ei·xan dienerghuei· sto aerodro·mio thw Frankfoy·rthw oi de·ontew ypoxrevtikoi· e·legxoi. Mporei· na anafe·rei h Epitroph· poia· me·tra e·xei la·bei v·ste na ejasfali·sei o·ti oi diata·jeiw toy Kanonismoy· CITES efarmo·zontai se o·la ta aerodro·mia thw EE, kai eidiko·tera sto aerodro·mio thw Frankfoy·rthw apo· to opoi·o die·rxontai ekatommy·ria zv·vn ka·ue xro·no; Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (12 Noembri·oy 1999) Me ly·ph thw h Epitroph· diapistv·nei o·ti, sthn peri·ptvsh sthn opoi·a anafe·retai to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, den fai·netai na e·xoyn thrhuei· oi o·roi toy a·ruroy 9 para·grafow 5 toy kanonismoy· (EK) ariu. 338/97 toy Symboyli·oy thw 9hw Dekembri·oy 1996 gia thn prostasi·a tvn eidv·n a·griaw xlvri·daw kai pani·daw me thn ry·umish toy empori·oy toyw (1). H Epitroph· skopey·ei na episth·sei thn prosoxh· thw oma·daw efarmogh·w o·pvw ori·zetai apo· to a·ruro 14 toy kanonismoy·, sto sygkekrime·no ayto· peristatiko·, kauv·w kai ston e·legxo thw metafora·w zv·ntvn zv·vn ba·sei tvn kanonismv·n thw Dieunoy·w (cid:201)nvshw Aerometaforv·n (IATA), o·pvw epi·shw kai sthn ana·gkh diene·rgeiaw kata·llhlvn ele·gxvn sta aerodro·mia kai sta a·lla shmei·a eisagvgh·w gia skopoy·w diametako·mishw h· metafo·rtvshw sthn Koino·thta. (1) EE L 61 thw 3. 3. 1997, sel 1. (2000/C 203 E/045) GRAPTH ERVTHSH E-1755/99 ypobolh·: Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) prow thn Epitroph· (1 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: joda prosvpikoy· gia ton k. Hombach kai to epitelei·o toy Stiw 10 Ioyni·oy 1999 o·risan oi ypoyrgoi· ejvterikv·n thw EE ton k. Bodo Hombach vw syntonisth· toy Symfv·noy Stauero·thtaw gia th notioanatolikh· Eyrv·ph. Sto plai·sio ayto· proky·ptoyn oi ako·loyuew ervth·seiw: 1. Poia pro·svpa anh·koyn sto epitelei·o toy k. Hombach kai apo· poia kra·th me·lh e·xoyn apostalei·; 2. Po·so ychle·w ei·nai oi dapa·new prosvpikoy· gia thn topoue·thsh toy k. Hombach kai toy epitelei·oy toy; 3. Poio pososto· apo· tiw prosvpike·w dapa·new gia thn apostolh· toy k. Hombach kai thw oma·daw toy proe·rxetai apo· ton proy¤ pologismo· thw EE; 18. 7. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 203 E/37 4. Po·so ychle·w ei·nai oi dapa·new prosvpikoy·, tiw opoi·ew ua pre·pei na kataba·lloyn ta kra·th me·lh eka·stote gia thn en lo·gv apostolh·; 5. (cid:201)xei diasfali·sei h Omospondiakh· Dhmokrati·a thw Germani·aw sta a·lla kra·th me·lh, o·ti ua diaue·sei to megaly·tero tmh·ma toy prosvpikoy· kauv·w kai o·ti ua anala·bei to ky·rio ba·row gia tiw dapa·new prosvpikoy·; 6. xoyn dhlv·sei memonvme·na kra·th me·lh, o·ti den ua symmete·xoyn stiw dapa·new prosvpikoy· gia thn en lo·gv apostolh·; 7. Pv·w ua xrhmatodothuei· kata· ta epo·mena e·th h en lo·gv apostolh·; Apa·nthsh toy k. Patten ej ono·matow thw Epitroph·w (9 Noembri·oy 1999) To prosvpiko· toy syntonisth· toy symfv·noy stauero·thtaw e·xei systauei· en me·rei mo·non. Ayth· th stigmh·, 1. mo·no 20 me·lh toy prosvpikoy· ane·laban ta kauh·konta· toyw: trei·w anaplhrvte·w eidikoi·-syntoniste·w (1 apo· tiw Ka·tv Xv·rew, 1 e·naw apo· th Finlandi·a kai 1 e·naw apo· tiw Hnvme·new Politei·ew)• e·naw dieyuynth·w idiaite·roy grafei·oy (Germani·a)• e·naw anaplhrvth·w dieyuynth·w idiaite·roy grafei·oy kai e·naw epro·svpow Ty·poy (Hnvme·no Basi·leio)• e·naw sy·mboylow (Itali·a)• e·naw prosvpiko·w bohuo·w (Germani·a), e·naw logisth·w (Hnvme·no Basi·leio (cid:129) prosvrina·)• e·naw empeirognv·mvn (proedri·a: Finlandi·a (cid:129) e·vw 31 Dekembri·oy 1999)• 8 empeirognv·monew (apo· Dani·a, Germani·a, Galli·a, Aystri·a, Soyhdi·a, Elbeti·a, Slobeni·a kai tiw Hnvme·new Politei·ew)• 1 grammate·aw (apo· tiw Ka·tv Xv·rew/Epitroph·)• 1 empeirognv·mvn perifereiakv·n ypoue·sevn (apo· th Makedoni·a, katoikv·n sto Beroli·no, prosfe·retai se plh·rvw xrhmatodotoy·menh ba·sh). Enne·a a·lla me·lh thw oma·daw, symperilambanome·noy eno·w empeirognv·mona se dhmosionomike·w ypoue·seiw, eno·w empeirognv·mona kai epta· grammate·vn poy den e·xoyn ako·ma diorisuei·. H synolikh· dapa·nh gia to prosvpiko· thw apostolh·w toy Kyri·oy Hombach kai toy prosvpikoy· 2. , 3. kai 4. toy poy misuodotei·tai apo· ton koinotiko· proy¤ pologismo· gia thn peri·odo Aygoy·stoy-Dekembri·oy 1999 proble·petai na ane·luei se 168,419 € (mh symperilambanome·nvn tvn ejo·dvn gia apostole·w). To poso· ayto· den perilamba·nei misuoy·w kai ana·logew dapa·new tvn apospasme·nvn melv·n toy prosvpikoy·, vw syneisfora· eiw ei·dow, apo· ta kra·th me·lh. H Epitroph· den ei·nai enhmervme·nh gia th synolikh· dhmosionomikh· dapa·nh poy proky·ptei apo· tiw anafero·menew apospa·seiw kai, kata· syne·peia, den ei·nai se ue·sh na ektimh·sei thn synolikh· proky·ptoysa dapa·nh gia to prosvpiko·. (cid:211)xi. Den ypa·rxei eidikh· dia·tajh gia ton ariumo· h· to pososto· tvn melv·n toy prosvpikoy· poy ua diaue·sei 5. h Germani·a h· opoiodh·pote a·llo kra·tow. (cid:211)xi. Ta kra·th me·lh e·xoyn apoklei·sei th dynato·thta apo·spashw prosvpikoy· sthn oma·da kai, kata· 6. syne·peia, to na anala·boyn toyw anti·stoixoyw misuoy·w kai tiw synafei·w dapa·new. H sxetikh· koinh· dra·sh (1999/523/KEPPA, a·ruro 1, para·grafow 3) kauori·zei o·ti «h EE ua pre·pei, 7. diaue·tontaw ston eidiko· antipro·svpo· thw to anagkai·o anurv·pino dynamiko· kai me·sa, na syneisfe·rei eparkv·w kai sta kauh·konta toy vw eidikoy· syntonisth·. H Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh prosble·pei kai stoyw loipoy·w symmete·xontew sto sy·mfvno stauero·thtaw na syneisfe·royn iso·tima sth leitoyrgi·a toy symfv·noy». H koinotikh· syneisfora· gia th mellontikh· xrhmatodo·thsh thw domh·w toy symfv·noy stauero·thtaw ua kauorisuei· to·so apo· tiw apaith·seiw toy symfv·noy o·so kai apo· thn epiuymi·a tvn loipv·n symmetexo·ntvn na syneisfe·royn iso·tima. (2000/C 203 E/046) GRAPTH ERVTHSH E-1756/99 ypobolh·: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow to Symboy·lio (1 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: Ne·a dolofoni·a Ellhnoky·prioy sta katexo·mena H ne·a apotro·paia dolofoni·a me uy·ma ton Ste·lio Xa·rpa, Ellhnoky·prio poy zoy·se sta «katexo·mena» thw Ky·proy kai dra·stew Toy·rkoyw e·poikoyw, e·xei prokale·sei mega·lh anhsyxi·a kai kli·ma panikoy· metajy· tvn «egklvbi- sme·nvn» Ellhnokypri·vn. Dedome·noy o·ti me to ch·fisma thw 10. 4. 1997 (B4-0286/97) (1) to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio «katadika·zei aperi·frasta gia mia ako·mh fora· tiw sobare·w kai synexizo·menew parabia·seiw tvn anurvpi·nvn dikaivma·tvn kai tvn uemelivdv·n eleyueriv·n tvn »egklvbisme·nvn«, tiw opoi·ew diapra·ttei to para·nomo kauestv·w katoxh·w, kauv·w kai thn adiallaji·a toy kauestv·tow aytoy·» kai zhta· «megaly·terh eyaisuhtopoi·hsh toy OHE kai tvn orga·nvn idi·vw de toy Symboyli·oy kai thw Epitroph·w, prokeime·noy na ekponh·soyn kai na thw Eyrvpai¤kh·w nvshw, ylopoih·soyn ka·ue dra·sh poy uevroy·n aparai·thth, metajy· a·llvn kai se anurvpistiko· epi·pedo, me sto·xo th belti·vsh tvn synuhkv·n diabi·vshw tvn egklvbisme·nvn», ervta·tai to Symboy·lio:


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1747/99 von Karl von Wogau (PPE-DE) an die Kommission. Treibstoffkontrollen bei der Überschreitung der Grenze nach Ungarn.

text: C 170 E/92 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 6. 2000 Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (9. November 1999) Im laufenden Planungszeitraum fallen Teile der Region Umbrien unter die Ziele 2 und 5b der Struktur- fonds. Die entsprechenden operationellen Programme sehen eine Werbema(cid:223)nahme im Fremdenverkehrs- sektor vor. Die Vergabe von Finanzmitteln an Unternehmer im Rahmen dieser Beihilfe steht mit dem Gemeinschafts- recht und besonders mit den Wettbewerbsbestimmungen im Einklang. Die f(cid:252)r die Programmverwaltung zust(cid:228)ndige Stelle (cid:129) in diesem Fall die Region Umbrien (cid:129) sorgt daf(cid:252)r, da(cid:223) diese Regeln ebenso beachtet werden wie die in den jeweiligen Entscheidungen enthaltenen Bestimmungen (cid:252)ber die F(cid:246)rderf(cid:228)higkeit von Ausgaben. Den der Kommission vorliegenden Informationen zufolge wird die Veranstaltung (cid:132)Perugia Classico(cid:147) vollst(cid:228)ndig von der Stadt Perugia finanziert. Anzumerken w(cid:228)re, da(cid:223) diese Kommune au(cid:223)erhalb des Strukturfondsf(cid:246)rdergebiets gelegen ist. (2000/C 170 E/106) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1747/99 von Karl von Wogau (PPE-DE) an die Kommission (1. Oktober 1999) Betrifft: Treibstoffkontrollen bei der (cid:220)berschreitung der Grenze nach Ungarn Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) der ungarische Zoll bei Lastkraftwagen, welche die Grenze (cid:252)berschreiten, Treibstoffkontrollen durchf(cid:252)hrt und bei Mengen von mehr als 200 Litern Geb(cid:252)hren verlangt, bei Nicht- anmeldung auch Strafen verh(cid:228)ngt? Trifft es zu, da(cid:223) vergleichbare Kontrollen bei Fahrten in Gegenrichtung nicht stattfinden? H(cid:228)lt es die Kommission f(cid:252)r sinnvoll, in diesem Zusammenhang die fr(cid:252)her (cid:252)blichen Zolldokumente wieder ein- zuf(cid:252)hren, die dem Nachweis dienen, da(cid:223) der Tank beim (cid:220)berschreiten der Grenze einen bestimmten Inhalt hatte? H(cid:228)lt es die Kommission f(cid:252)r sinnvoll, mit Ungarn, wie bereits mit der Schweiz, ein Abkommen zu treffen, wonach diese Kontrollen unterbleiben sollen? Antwort von Herrn Verheugen im Namen der Kommission (16. November 1999) Nach Artikel 4 des Zollabkommens (cid:252)ber die vor(cid:252)bergehende Einfuhr gewerblicher Stra(cid:223)enfahrzeuge (18. Mai 1956): wird der Kraftstoff, der sich in den gew(cid:246)hnlichen Kraftstoffbeh(cid:228)ltern der vor(cid:252)bergehend eingef(cid:252)hrten Fahrzeuge befindet, frei von Einfuhrabgaben, Eingangsabgaben und frei von Einfuhrverboten und Einfuhrbeschr(cid:228)nkungen zugelassen. Jede Vertragspartei kann jedoch H(cid:246)chstgrenzen f(cid:252)r die Kraftstoff- mengen festsetzen, die auf diese Weise in den Kraftstoffbeh(cid:228)ltern der vor(cid:252)bergehend eingef(cid:252)hrten Fahrzeuge f(cid:252)r ihr Gebiet zugelassen werden. Sowohl Ungarn als auch die Gemeinschaft haben dieses Abkommen unterzeichnet (Beschlu(cid:223) des Rates 94/0111/EG vom 16. Dezember 1993 (cid:252)ber den Abschlu(cid:223) des Zollabkommens (cid:252)ber die vor(cid:252)bergehende Einfuhr gewerblicher Stra(cid:223)enfahrzeuge (1956) und die Annahme der Entschlie(cid:223)ung der Vereinten Nationen (cid:252)ber die Anwendbarkeit der Zollpassierscheinhefte auf gewerbliche Stra(cid:223)enfahrzeuge (1)). Im Einklang mit diesen Bestimmungen wird in den ungarischen Rechtsvorschriften festgelegt, da(cid:223) f(cid:252)r Kraftstoffeinfuhren, die 200 Liter (cid:252)berschreiten, MwSt und Verbrauchsteuern zu entrichten sind. Da der Zollsatz f(cid:252)r Kraftstoff derzeit 0 % betr(cid:228)gt, unterliegen die Einfuhren praktisch nur der MwSt und der Verbrauchsteuer. Ungarn hat jedoch mit einigen L(cid:228)ndern bilaterale Abkommen geschlossen, in denen auf der Grundlage der Gegenseitigkeit H(cid:246)chstmengen festgesetzt werden, die von den genannten abweichen. 20. 6. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 170 E/93 Einige Mitgliedstaaten nutzen zur Zeit die M(cid:246)glichkeit der Begrenzung gem(cid:228)(cid:223) Artikel 113 der Verordnung (EWG) 1315/88 des Rates vom 3. Mai 1988 zur ˜nderung der Verordnung (EWG) 2658/87 (cid:252)ber die zolltarifliche und statistische Nomenklatur sowie den Gemeinsamen Zolltarif und zur ˜nderung der Verordnung (EWG) 0918/83 (cid:252)ber das gemeinschaftliche System der Zollbefreiungen (2), in dem folgendes festgelegt wird: (cid:132)Bei Treibstoff in den Hauptbeh(cid:228)ltern von Nutzfahrzeugen und in Spezialcontainern k(cid:246)nnen die Mitgliedstaaten die Befreiung auf 200 l je Fahrzeug, Spezialcontainer und Reise beschr(cid:228)nken(cid:147). Im Dezember 1995 beauftragte der Rat die Kommission, mit Bulgarien, Ungarn und Rum(cid:228)nien Abkom- men zur Festlegung bestimmter Bedingungen f(cid:252)r den Warenverkehr auf der Stra(cid:223)e und die F(cid:246)rderung des kombinierten Verkehrs auszuhandeln, um den Transit von Stra(cid:223)enfahrzeugen durch das Hoheitsgebiet der Vertragsparteien zu erleichtern. Entsprechende Abkommen wurden im Dezember 1998 mit Bulgarien und im April 1999 mit Ungarn paraphiert; die Verhandlungen mit Rum(cid:228)nien dauern noch an. Die Frage der Zollerleichterungen f(cid:252)r Kraftstoffmengen von (cid:252)ber 200 l wird jedoch weiterhin im Rat diskutiert. (1) ABl. L 56 vom 27. 2. 1994. (2) ABl. L 123 vom 17. 5. 1988. (2000/C 170 E/107) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1752/99 von Olivier Dupuis (TDI) an die Kommission (1. Oktober 1999) Betrifft: Beilagen zu Tageszeitungen und Verbraucherrecht In bestimmten L(cid:228)ndern der Europ(cid:228)ischen Union ist es bei einer zunehmenden Zahl von Tageszeitungen usus geworden, w(cid:246)chentliche Beilagen zu verkaufen. Diese Beilagen werden an einem bestimmten Wochentag zusammen mit der normalen Tageszeitungsausgabe verkauft, deren Preis an diesem Tag den (cid:252)blichen Preis weit (cid:252)bertrifft. Die gewohnheitsm(cid:228)(cid:223)igen oder gelegentlichen Leser dieser Tageszeitungen haben an diesem Tag nicht die M(cid:246)glichkeit, den Erwerb der Beilage abzulehnen. Ist die Kommission nicht der Auffassung, da(cid:223) es sich hierbei um eine Verletzung der Rechte der Verbraucher handelt, da diesen auferlegt wird, zwei ganz unterschiedliche Erzeugnisse zu kaufen? Sollte nicht schon allein der Begriff (cid:132)Beilage(cid:147) bedeuten, da(cid:223) der Verbraucher entscheiden kann, ob er die Beilage erwerben will oder nicht, indem er daf(cid:252)r gegebenenfalls eine zus(cid:228)tzliche Summe zahlt, wobei er aber auf jeden Fall das Recht beibeh(cid:228)lt, nur das Grunderzeugnis (die Tageszeitung) zu einem Preis zu erwerben, der demjenigen der anderen Wochentage entspricht? Welche Ma(cid:223)nahmen hat die Kommission eingeleitet oder vorgesehen, um dieses Verbraucherrecht zu gew(cid:228)hrleisten? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (8. November 1999) Die einseitige Festlegung der Verkaufspreise von Tageszeitungen und ihrer w(cid:246)chentlichen Beilagen zu einem erh(cid:246)hten Preis ist eine freie Entscheidung der Zeitungsverlage und wird von den Wettbewerbsregeln des EG-Vertrags grunds(cid:228)tzlich nicht erfa(cid:223)t, wonach wettbewerbsbeschr(cid:228)nkende Vereinbarungen (Artikel 81 EGV, vormals Artikel 85) bzw. der Mi(cid:223)brauch einer marktbeherrschenden Stellung (Artikel 82 EGV, vormals Artikel 86) untersagt sind. Es hat nicht den Anschein, da(cid:223) die Preiserh(cid:246)hung von Tageszeitungen, die mit einer Beilage verkauft werden, auf eine abgestimmte Verhaltensweise der Herausgeber in s(cid:228)mtlichen Mitgliedstaaten zur(cid:252)ckgeht, wobei in einigen F(cid:228)llen die Beilage nur eine bescheidene bzw. keine Erh(cid:246)hung des Preises der Tageszeitung bedingt. Ein abgestimmtes Vorgehen s(cid:228)mtlicher Herausgeber von Tageszeitungen und damit eine Wett- bewerbsbeschr(cid:228)nkung bei den w(cid:246)chentlichen Beilagen kann hieraus nicht ermittelt werden


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1753/99 di Marcello Dell'Utri (PPE-DE) alla Commissione. Utilizzazione delle strutture di informazione ai cittadini.

eurovoc_concepts:
access to EU information
dissemination of EU information
information centre
information policy
management
management accounting
mass media
sample survey

text: C 170 E/94 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 6. 2000 D(cid:146)altra parte, trattandosi di quotidiani d(cid:146)informazione e non di pubblicazioni specializzate che, avendo particolare autorit(cid:224) nel loro settore, possono godere piø facilmente di una posizione molto forte sul mercato, non sembra assolutamente rilevabile uno sfruttamento abusivo di posizione dominante. Infatti un quotidiano d(cid:146)informazione venduto con supplemento e a prezzo maggiorato, si trova generalmente in concorrenza, loro supplemento settimanale; di conseguenza, esso non dispone di una posizione sul mercato che possa essere considerata dominante, condizione indispensabile per l(cid:146)applicazione dell(cid:146)articolo 82. in ogni Stato membro, con altri quotidiani che scelgono di fatturare o meno il In queste condizioni, la pratica descritta dall(cid:146)onorevole parlamentare per i quotidiani d(cid:146)informazione non pu(cid:242) rientrare nel campo d(cid:146)applicazione del diritto comunitario in materia di concorrenza. (2000/C 170 E/108) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1753/99 di Marcello Dell(cid:146)Utri (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Utilizzazione delle strutture di informazione ai cittadini (1o ottobre 1999) Secondo i dati pubblicati da Eurobarometer (51. 0 Marzo-Aprile 1999, Fig. 2. 8) solo il 3 % dei cittadini europei che abbisognano di informazioni sull(cid:146)Unione europea utilizza gli Uffici di informazione della UE, gli Euro info-centres, gli Euro info-points e le Euro libraries. A fronte di questo dato, si chiede alla Commissione se tali valori possano ritenersi soddisfacenti avendo riguardo agli obiettivi prefissati e se il rapporto costi/benefici possa essere considerato adeguato. Ove le risposte fossero negative, si chiede che cosa intenda fare la Commissione per migliorare la gestione di queste strutture in modo da renderle piø efficienti e piø rispondenti alle esigenze del cittadino. Considerando che il problema Ł dovuto in parte anche alla scarsa conoscenza dei cittadini dell(cid:146)esistenza stessa di tali strutture, si chiede quali misure la Commissione intenda adottare per migliorarne la pubblicit(cid:224). Risposta della sig. ra Reding a nome della Commissione (10 novembre 1999) I dati che hanno attirato l(cid:146)attenzione dell(cid:146)onorevole parlamentare rappresentano la media delle risposte registrate in occasione di un sondaggio d(cid:146)opinione basato su un campione rappresentativo del complesso demografico di ciascuno Stato membro. Un sondaggio siffatto permette di misurare piø agevolmente e precisamente le opinioni e gli atteggiamenti rispetto ai comportamenti minoritari. La media registrata del 3 % della popolazione corrisponde a oltre 12. 000. 000 di cittadini. La cifra non Ł certo molto elevata rispetto alla popolazione totale degli Stati membri, rappresenta comunque un numero non trascurabile di cittadini che dichiarano di compiere un passo spontaneo nella ricerca dell(cid:146)informazione e che conoscono l(cid:146)esistenza delle strutture informative disponibili. Se si esaminano inoltre i risultati Stato membro per Stato membro, Ł possibile constatare che in taluni casi, in particolare nei paesi nordici abituati ad avere un atteggiamento attivo nei confronti dell(cid:146)informazione, la percentuale di popolazione che si rivolge alle informazione del Parlamento europeo come pure alle rappresentanze della Commissione, agli uffici antenne di informazione si colloca in una forcella compresa fra il 7 e il 9 % della popolazione interrogata, un risultato questo del tutto apprezzabile. I risultati ottenuti risultano ulteriormente sfumati per il fatto che non tutti i tipi di antenne di informazione attuali sono esplicitamente citati nella domanda- sia che si tratti dei luoghi d(cid:146)incontro d(cid:146)informazione e animazione rurale o dei centri di documentazione nelle universit(cid:224) oppure dei fora urbani (cid:129) e non sono stati pertanto riconosciuti dalle persone interrogate. Non mi sembra possibile stabilire un rapporto diretto fra il numero di cittadini al corrente dell(cid:146)esistenza delle rappresentanze, degli uffici o delle antenne d(cid:146)informazione ed il costo che la realizzazione di tali strutture pu(cid:242) comportare. Le rappresentanze e gli uffici della Comunit(cid:224), come pure le antenne, informano infatti il cittadino ma le loro azioni hanno spesso come obiettivo un pubblico intermedio quale la televisione, la stampa, gli ambienti politici e i media che in virtø dell(cid:146)informazione ricevuta raggiungeranno a loro volta il grande pubblico senza che tali azioni siano trasparenti al cittadino stesso. 20. 6. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 170 E/95 La Commissione Ł convinta dell(cid:146)urgente necessit(cid:224) di rafforzare le strutture informative locali affinchŁ possano svolgere appieno il loro ruolo di centri di prossimit(cid:224) e avere massima efficacia presso il gran pubblico. ¨ parimenti consapevole della necessit(cid:224) di diffondere ulteriormente la conoscenza di tali strutture e garantire una migliore promozione delle loro attivit(cid:224). In questo senso Ł gi(cid:224) stato compiuto uno sforzo che rimane per(cid:242) ancora insufficiente. Un sito che presenta le antenne d(cid:146)informazione Ł gi(cid:224) disponibile sul indirizzi dell(cid:146) antenne server Europa ; con la rubrica « l(cid:146)Europa vicina a casa vostra», d(cid:146)informazione locali. Sono previsti legami con i siti elaborati dalle antenne stesse. Il servizio « Europe Direct » che raccoglie le richieste di informazioni provenienti da cittadini di tutti gli Stati membri, in ciascuna delle sue risposte informa sistematicamente il proprio corrispondente in merito al centro di informazioni piø vicino. Anche le rappresentanze della Commissione forniscono qesto tipo di servizio. Si protrebbero esplorare altre vie, quali una campagna pubblicitaria nei media locali, che tuttavia richiedono notevoli investimenti di risorse umane e finanziarie. fornisce gli (2000/C 170 E/109) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1761/99 di Luis Berenguer Fuster (PSE) alla Commissione (11 ottobre 1999) Oggetto: Inchiesta in Spagna sugli aiuti pubblici nel settore dell(cid:146)elettricit(cid:224) La DG IV ha aperto un(cid:146)inchesta sugli aiuti pubblici per l(cid:146)ammontare di 1. 300. 000 milioni di pesetas di CTC (in termini di costi di transizione imputabili alla concorrenza) a beneficio delle aziende elettriche spagnole. Secondo quanto pubblicato dalla stampa spagnola, la vicepresidente Loyola de Palacio intende occuparsi degli aiuti pubblici nel settore dell(cid:146)energia, la qual cosa desta preoccupazione in quanto la sig. ra de Palacio era membro del governo che ha approvato questo aiuto pubblico. La Commissione intende lasciare questa inchesta sugli aiuti pubblici al commissario incaricato della concorrenza oppure intende trasferirla alla vicepresidente responsabile per l(cid:146)energia? (2000/C 170 E/110) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1889/99 di Luis Berenguer Fuster (PSE) alla Commissione (14 ottobre 1999) Oggetto: Possibile conflitto di interessi nell(cid:146)esame dell(cid:146)attribuzione di aiuti pubblici Nelle informazioni pubblicate dalla stampa spagnola sugli aiuti pubblici concessi alle imprese elettriche spagnole a titolo di costi di transizione alla concorrenza, si evidenzia che i servizi dei Commissari Monti e De Palacio collaborano alla quantificazione di detti costi, e si riferisce anche sulla posizione della Commissaria spagnola a favore della concessione di questi risarcimenti intesi ad alleviare i costi derivanti dalla liberalizzazione. La sig. ra De Palacio Ł stata membro del governo che ha approvato l(cid:146)iniziativa di concedere detti aiuti pubblici per il tramite dei CTC, che si traducono in un incremento del 4,5 % della fattura elettrica a carico dei consumatori spagnoli, e ci(cid:242) non pare costituire un ostacolo a che la Commissaria nelle sue nuove competenze esamini le decisioni che lei stessa precedentemente aveva approvate. La Commissione Ł del parere che la Commissaria De Palacio debba astenersi dall(cid:146)intervenire in una procedura nella quale si esamina la conformit(cid:224) con il trattato di aiuti pubblici alla cui concessione ha partecipato? Risposta comune data dal sig. Monti in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-1761/99 e P-1889/99 (17 novembre 1999) Per quanto riguarda l(cid:146)andamento dei prezzi dell(cid:146)elettricit(cid:224) in Spagna, dai dati forniti dalla commissione nazionale dell(cid:146)elettricit(cid:224) spagnola alla Commissione, risulta che il prezzo della bolletta dell(cid:146)elettricit(cid:224) per gli utenti spagnoli Ł diminuito, in termini di percentuale effettiva per le famiglie, del 3,1 % nel 1996, 2,9 % nel 1997, 4,4 % nel 1998 ed Ł previsto che diminuisca del 5,6 % nel 1999


title: WRITTEN QUESTION E-1746/99 by Winfried Menrad (PPE-DE) to the Commission. Distortion of competition resulting from EU aid for firms in Italy.

eurovoc_concepts:
Baden-Württemberg
EU regional policy
Umbria
private sector
regional aid
restriction on competition
structural expenditure
tourism policy
trade event

text: 20. 6. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 170 E/91 2. Measures to strengthen the effectiveness of controls by Member States of external air and maritime borders have been mainly developed in the Schengen framework, and are now integrated in the European Union acquis, following the entry into force of the Amsterdam Treaty. Although these measures are carried out by Member States, the Council is monitoring their effective implementation in its competent bodies. As an example, practical measures to prevent illegal in cooperation with selected African countries, on the basis of the Decision of the Schengen Executive Committee of 18 December 1998 on coordinated deployment of document advisers. immigration by air and sea are undertaken, 3. In addition to the Schengen acquis, practical measures of this type are also being developed, on behalf of the EU as a whole, on the basis of the pre-existing European Union acquis, specifically the Joint Position of 25 October 1996 on pre-frontier assistance and training assignments (OJ No L 281, 31. 10. 1996). Such measures, which will be coordinated within the competent Council bodies, however, do not concern for the time being any African country. 4. Regarding the root causes for flight or migration from some African countries, reference is made to the Action Plan for Morocco, approved by the Council on 11 October 1999. This Action Plan is part of a group of five Action Plans, each one defining a comprehensive and coherent approach targeted at the situation of an important country of origin and/or transit of asylum-seekers and migrants. For each country selected, the Action Plans present a coherent and well-balanced combination of the various possibilities of the European Union in the area of Foreign Affairs, Development, Humanitarian and Economic assistance. 5. In the Action Plan for Morocco, this country was considered as a country of origin as well as of transit of economic migrants toward European countries. The measures recommended in this Action Plan include specifically the following: Building on existing channels to improve collection of relevant data, dissemination of correct information on migration, development of strategies to combat illegal trafficking, promotion of measures aimed at implementing readmission agreements. Promotion of foreign direct investment, vocational training and self-employment and small-scale enterprises. Facilitation of voluntary return and reintegration, integration into society of Moroccans legally residing in EU countries. The Tampere European Council, held on 15 and 16 October 1999, considered as a useful 6. contribution the first action plans approved by the Council, and invited the Council and the Commission to report back on their implementation to the European Council in December 2000. (2000/C 170 E/105) WRITTEN QUESTION E-1746/99 by Winfried Menrad (PPE-DE) to the Commission (1 October 1999) Subject: Distortion of competition resulting from EU aid for firms in Italy A number of firms in the Tauber district (Baden-W(cid:252)rttemberg) and the Heilbron chamber of commerce and industry have complained to me that the Commission is granting financial aid, as a means of encouraging participation at trade fairs ((cid:145)Promotion-Action(cid:146)), to the region of Umbria and that this is being used for the co-financing of the national and regional authorities there. The co-financing is provided as part of an operational programme submitted by the region to the Commission and handled by Directorate- General XVI (or V). The money is being used at (cid:145)Perugia Classico(cid:146), the musical instrument fair in Perugia, to finance not only the costs of stands and the fair but also travel and accommodation expenses of persons attending the fair (including flights, hotels, meals and tourist attractions). Can the Commission answer the following: 1. Does the information I have received reflect the real situation? 2. Do you agree that in this case the firms in question enjoy an unacceptable competitive advantage over German firms, for example? C 170 E/92 Official Journal of the European Communities EN 20. 6. 2000 Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (9 November 1999) Part of the Umbria region is eligible in the current programming period under Objectives 2 and 5(b) of the Structural Funds, the programmes for which include a tourism promotion measure. Any grant of aid to businesses under this measure is subject to Community rules, the ones on competition in particular. The authority responsible for managing the programmes, in this case the Umbria region, must ensure that these rules and the rules on the eligibility of expenditure as laid down in the relevant decisions are all observed. According to the information in the Commission(cid:146)s possession, the (cid:145)Perugia Classico(cid:146) event is being entirely funded by the municipality of Perugia. It should also be noted that the municipality is not in an area eligible for the Structural Funds. (2000/C 170 E/106) WRITTEN QUESTION E-1747/99 by Karl von Wogau (PPE-DE) to the Commission (1 October 1999) Subject: Fuel checks on vehicles crossing into Hungary Is the Commission aware that the Hungarian customs authorities conduct fuel checks on lorries crossing the border and charge a fee on quantities in excess of 200 litres, with penalties if drivers fail to declare quantities? true that Is it there are no such checks on lorries travelling in the opposite direction? Does the Commission feel it would be useful in this case to reintroduce the customs documents that used to be carried and which prove that a tank contains a certain amount of fuel when it crosses the frontier? Does the Commission feel it would be useful to conclude an agreement with Hungary, by analogy with the agreement with Switzerland, so that these checks are not carried out? Answer given by Mr Verheugen on behalf of the Commission (16 November 1999) According to Article 4 of transport vehicles (18 May 1956): the Customs convention on temporary importation of commercial road The fuel contained in the ordinary supply tanks of vehicles temporarily imported shall be admitted without payment of import duties and import taxes and free of import prohibitions and restrictions. Each Contracting Party may however fix maximum quantities for the fuel so admitted into its territory in the supply tanks of the vehicle temporarily imported. Both Hungary, and the Community are signatories to this convention (Council Decision 94/0111/EC of 16 December 1993 on the conclusion of the Customs convention on the temporary importation of commercial road vehicles (1956) and the acceptance of the United Nations(cid:146) resolution on the applicability of carnets de passage en douane and CPD carnets to commercial road vehicles (1)). In line with this, Hungarian legislation states that imports of petrol in excess of 200 litres are subject to VAT and excise duties. As the customs duty rate for petrol is currently 0 %, the imports are in practice only subject to VAT and excise duty. However, Hungary has concluded bilateral agreements with certain countries which set out on a reciprocal basis limits which differ to those mentioned above


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-1796/99 υποβολή: Marco Pannella (TDI) προς την Επιτροπή. Απαγωγή του κ. Vu Duc Binh και σύλληψη 24 μελών του PAP.

eurovoc_concepts:
Cambodia
Vietnam
authoritarian regime
foreign policy
human rights
political kidnapping
political opposition
political prisoner

text: 20. 6. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 170 E/103 (2000/C 170 E/119) GRAPTH ERVTHSH P-1796/99 ypobolh·: Marco Pannella (TDI) prow thn Epitroph· (1 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: Απαγωγη΄ του κ. Vu Duc Binh και συ΄λληψη 24 µελω΄ν του PAP Συ΄µφωνα µε δηλω΄σεις του κ. Thomas Hammarberg, ειδικου΄ αντιπροσω΄που του Γενικου΄ Γραµµατε΄α του ΟΗΕ για τα ανθρω΄πινα δικαιω΄µατα στην Καµπο΄τζη, φαι΄νεται ο΄τι ο κ. Vu Duc Binh, µε΄λος του Λαι¤κου΄ Κο΄µµατος ∆ρα΄σης (PAP) και αντι΄θετος στο κοµµουνιστικο΄ καθεστω΄ς του Ανο΄ι, τον περασµε΄νο Αυ΄γουστο απη΄χθη και κρατει΄το απο΄ την αστυνοµι΄α της Καµπο΄τζης και ο΄τι ση΄µερα βρι΄σκεται στο Βιετνα΄µ. Επιπλε΄ον, συ΄µφωνα µε πληροφορι΄ες του επι΄σηµου βιετναµικου΄ τυ΄που, δικαστη΄ριο του Ανο΄ι επε΄βαλε σε 24 µε΄λη του ιδι΄ου κο΄µµατος ποινη΄ συνολικη΄ς φυλα΄κισης 224 ετω΄ν, διο΄τι ειση΄λθαν κρυφα΄ στο Βιετνα΄µ µε την προ΄θεση να ανατρε΄ψουν την κοµµουνιστικη΄ κυβε΄ρνηση. Ποιες πληροφορι΄ες ε΄χει στη δια΄θεση΄ της η Επιτροπη΄ σχετικα΄ µε την απαγωγη΄ του κ. Vu Duc Binh, τις συλλη΄ψεις των 24 µελω΄ν του Λαι¤κου΄ Κο΄µµατος ∆ρα΄σης και τις συνθη΄κες κρα΄τηση΄ς τους; Ποιες πρωτοβουλι΄ες ανε΄λαβε η΄ σκοπευ΄ει να αναλα΄βει η Επιτροπη΄ µε στο΄χο την ο΄σο το δυνατο΄ν ταχυ΄τερη αποφυλα΄κιση των ατο΄µων αυτω΄ν; Γενικο΄τερα, ποιες πρωτοβουλι΄ες ανε΄λαβε η΄ σκοπευ΄ει να αναλα΄βει η Επιτροπη΄ για να υποστηρι΄ξει τον εκδηµο- κρατισµο΄ και την ανα΄πτυξη της οικονοµι΄ας της αγορα΄ς στο Βιετνα΄µ; Τε΄λος, η Επιτροπη΄ ε΄κανε γνωστη΄, η΄ προτι΄θεται να το πρα΄ξει, τη δυσαρε΄σκεια΄ της στην Καµπο΄τζη για το ρο΄λο που διαδραµα΄τισε η χω΄ρα αυτη΄ στην απαγωγη΄ του κ. Vu Duc Binh; Apa·nthsh toy kyri·oy Patten ej ono·matow thw Epitroph·w (21 Oktvbri·oy 1999) Η Επιτροπη΄ πε΄ραν των ανεπιβεβαι΄ωτων πληροφοριω΄ν που αναφε΄ρονται απο΄ τον τυ΄πο και των πληροφοριω΄ν που ε΄χει συλλε΄ξει το Κε΄ντρο δικαιωµα΄των του ανθρω΄που των Ηνωµε΄νων Εθνω΄ν στην Πνοµ Πενχ οι οποι΄ες, µερικε΄ς φορε΄ς, αποκλι΄νουν, δεν διαθε΄τει ε΄ως ση΄µερα καµια΄ α΄λλη πληροφορι΄α για την απαγωγη΄ τον Αυ΄γουστο του 1999 του κυρι΄ου Vu Duc Binh και τη συ΄λληψη των 24 µελω΄ν του βιετναµικου΄ κο΄µµατος Λαι¤κη΄ς ∆ρα΄σης. Ζη΄τησε απο΄ τις αντιπροσωπει΄ες της στο Ανο΄ι και στη Μπανγκο΄κ (για την Πνοµ Πενχ) να επαγρυπνου΄ν για τη λη΄ψη συµπληρωµατικω΄ν πληροφοριω΄ν. Στο πλαι΄σιο της συνεργασι΄ας της µε την Καµπο΄τζη και το Βιετνα΄µ, η Επιτροπη΄ υπενθυµι΄ζει συνεχω΄ς τη σηµασι΄α που αποδι΄δει η Ένωση στο σεβασµο΄ των δηµοκρατικω΄ν αρχω΄ν και των θεµελιωδω΄ν δικαιωµα΄των του ανθρω΄που, στις αρχε΄ς της Χα΄ρτας των Ηνωµε΄νων Εθνω΄ν, στην Οικουµενικη΄ ∆ιακη΄ρυξη των δικαιωµα΄των του ανθρω΄που, στη διακη΄ρυξη της Βιε΄ννης, στο προ΄γραµµα δρα΄σης της παγκο΄σµιας δια΄σκεψης για τα ανθρω΄πινα δικαιω΄µατα του 1993, ο΄πως διατυπω΄θηκαν στις συµφωνι΄ες συνεργασι΄ας µε τις δυο αυτε΄ς χω΄ρες. (2000/C 170 E/120) GRAPTH ERVTHSH E-1800/99 ypobolh·: Helena Torres Marques (PSE) prow to Symboy·lio (13 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: Προτα΄σεις οδηγι΄ας εν αναµονη΄ απο΄φασης του Συµβουλι΄ου Στη συνεδρι΄αση της Επιτροπη΄ς Περιφερειακη΄ς Πολιτικη΄ς, Μεταφορω΄ν και Τουρισµου΄ της 23ης Ιουλι΄ου 1999, ο ασκω΄ν την προεδρι΄α του Συµβουλι΄ου Μεταφορω΄ν επιβεβαι΄ωσε το γεγονο΄ς ο΄τι υπα΄ρχει στο Συµβου΄λιο µεγα΄λος αριθµο΄ς προτα΄σεων οδηγι΄ας για τις οποι΄ες το ο΄ργανο αυτο΄ δεν ε΄χει λα΄βει καµι΄α απο΄φαση, παρα΄ το ο΄τι ορισµε΄νοι απο΄ τους φακε΄λους βρι΄σκονται στην κατα΄σταση αυτη΄ εδω΄ και χρο΄νια. Ζητει΄ται απο΄ την Επιτροπη΄ να αναφε΄ρει ποιες ει΄ναι οι συγκεκριµε΄νες προτα΄σεις οδηγιω΄ν. Apa·nthsh (17 Dekembri·oy 1999) Οι προτα΄σεις οδηγιω΄ν στις οποι΄ες αναφε΄ρεται η αξιο΄τιµη κυρι΄α βουλευτη΄ς αφορου΄ν µεταξυ΄ α΄λλων εκει΄νες που αποτε΄λεσαν αντικει΄µενο του ψηφι΄σµατος που εξε΄δωσε το Ευρωπαι¤κο΄ Κοινοβου΄λιο κατα΄ τη συ΄νοδο΄ του της


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1754/99 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) neuvostolle. Hombachista ja vakaussopimuksesta aiheutuvat henkilöstömenot.

eurovoc_concepts:
Community budget
Western Balkans
stability pact
wage cost

text: C 219 E/22 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 5. Merkitseek(cid:246) sopimus sit(cid:228), ett(cid:228) komissio hyv(cid:228)ksyy Yhdysvaltain ekstraterritoriaalisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n, jos sill(cid:228) ei ole vaikutusta eurooppalaisiin yrityksiin? 6. Mit(cid:228) mielt(cid:228) uusi Prodin komissio on ekstraterritoriaalisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n ongelmasta? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (21. lokakuuta 1999) Komission entinen kauppa-asioista vastuussa ollut j(cid:228)sen vastasi kirjeell(cid:228) 4. kes(cid:228)kuuta 1999 Benjamin A. Gilmanin kirjeeseen. T(cid:228)m(cid:228)n kirjeen kopio on l(cid:228)hetetty teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energia- valiokuntavaliokunnan j(cid:228)senille heid(cid:228)n pyynn(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n. Muun muassa Helms-Burtonin lakia koskevasta sopimuksesta l(cid:228)htien, joka tehtiin 18. toukokuuta 1998 Yhdysvaltain kanssa yhteis(cid:246)n ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa Lontoossa, komissio on jatkuvasti painostanut Yhdysvaltain hallintoa Helms-Burtonin lain luvun IV muutosehdotusta koskevassa kysymyk- sess(cid:228), joka on sopimuksen voimaantulon ennakkoedellytys. Komissio on hyvin huolissaan siit(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) asiassa ei ole tapahtunut t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) todellista edistymist(cid:228), mit(cid:228) ilman komissio ei tietenk(cid:228)(cid:228)n voi toteuttaa omaa osaansa sopimuksesta. Sopimus on luonteeltaan poliittinen eik(cid:228) miss(cid:228)(cid:228)n tapauksessa oikeuta laittomia Helms-Burtonin lain lausekkeita. Yleisten asiain neuvosto huomioi 25. toukokuuta 1998 yhteis(cid:246)n ja Yhdysvaltojen 18. touko- kuuta huippukokouksessa tekem(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset ja julkilausumat. Komission tietojen mukaan mik(cid:228)(cid:228)n kansalli- nen parlamentti ei ole ottanut kantaa sopimuksiin. LomØn sopimukseen liittyminen on neuvottelukysymys hakijavaltion ja muiden LomØn sopimuksen j(cid:228)senten v(cid:228)lill(cid:228). Yhteis(cid:246) tukee Kuuban hakemusta osallistua LomØn sopimuksen neuvotteluihin tarkkaili- jana, ilman ennakkok(cid:228)sityksi(cid:228) tulevien Kuuban liittymist(cid:228) koskevien p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten suhteen. Kuten komission vastauksesta Benjamin A. Gilmanille selvi(cid:228)(cid:228), komissio vastustaa oikeudella ja periaatteella asiaa perustellen toisen asteen boikottien asettamista sek(cid:228) sellaisia lakeja, joilla on ekstraterritoriaalisia ja taannehtivia vaikutuksia. Huolimatta sopimuksista komissio on vakuuttunut siit(cid:228), ett(cid:228) Helms-Burtonin laki on kansainv(cid:228)lisen lain ja Maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen vastainen. T(cid:228)m(cid:228) pysyy komission kantana. (2000/C 219 E/029) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1754/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) neuvostolle (1. lokakuuta 1999) Aihe: Hombachista ja vakaussopimuksesta aiheutuvat henkil(cid:246)st(cid:246)menot EU:n ulkoministerit nimittiv(cid:228)t Bodo Hombachin Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen koordinaattoriksi 10. kes(cid:228)kuuta 1999. T(cid:228)h(cid:228)n liittyen her(cid:228)(cid:228) seuraavat kysymykset: 1. Ketk(cid:228) kuuluvat Hombachin henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:246)n ja mitk(cid:228) j(cid:228)senvaltiot heid(cid:228)t ovat l(cid:228)hett(cid:228)neet? 2. Miten suuret ovat Hombachista ja h(cid:228)nen henkil(cid:246)st(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n aiheutuvat henkil(cid:246)st(cid:246)menot? 3. Mik(cid:228) osuus Hombachista ja h(cid:228)nen henkil(cid:246)st(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n aiheutuvista henkil(cid:246)st(cid:246)menoista katetaan EU:n talousarviosta? 4. Miten paljon henkil(cid:246)st(cid:246)menoja kukin j(cid:228)senvaltio joutuu maksamaan? 5. Onko Saksan liittotasavalta luvannut muille j(cid:228)senvaltioille tarjota suurimman osan henkil(cid:246)st(cid:246)st(cid:228) ja kantaa suurimman osan henkil(cid:246)st(cid:246)menoista? 6. Ovatko yksitt(cid:228)iset j(cid:228)senvaltiot ilmoittaneet, ett(cid:228) ne eiv(cid:228)t osallistu henkil(cid:246)st(cid:246)menoihin? 7. Miten henkil(cid:246)st(cid:246)menot rahoitetaan seuraavina vuosina? 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/23 Vastaus (31. tammikuuta 2000) Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen koordinaattorina toimivan Euroopan unionin erityisedustajan 1. toimiston henkil(cid:246)st(cid:246) koostuu seuraavista virkamiehist(cid:228): (cid:129) 3 apulaiserityiskoordinaattoria (Yhdysvaltojen, Alankomaiden ja Suomen kansalainen), jotka vastaavat kolmesta ty(cid:246)ryhm(cid:228)st(cid:228) (cid:129) Kaakkois-Euroopan maiden suhteista vastaava l(cid:228)hettil(cid:228)s (EJTM:n kansalainen) (cid:129) 1 kabinetin p(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) (Saksan kansalainen) (cid:129) 1 neuvonantaja (Italian kansalainen) (cid:129) 1 kabinetin apulaisp(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) (Yhdistyneen kuningaskunnan kansalainen) (cid:129) 3 A-palkkaluokan virkamiest(cid:228) I ty(cid:246)ryhm(cid:228)(cid:228)n (Tanskan, Unkarin ja Sveitsin kansalainen) (cid:129) 2 A-palkkaluokan virkamiest(cid:228) II ty(cid:246)ryhm(cid:228)(cid:228)n (Ranskan ja It(cid:228)vallan kansalainen) (cid:129) 2 A-palkkaluokan virkamiest(cid:228) III ty(cid:246)ryhm(cid:228)(cid:228)n (Saksan ja Ruotsin kansalainen). Kaikki A-palkkaluokan virkamiehet ovat saaneet komennuksen Kaakkois-Euroopan vakaussopimuk- 2. sen koordinaattorina toimivan Euroopan unionin erityisedustajan toimistoon omilta hallituksiltaan, jotka maksavat virkamiesten palkat ja henkil(cid:246)kohtaiset elinkustannukset Brysseliss(cid:228). Toimistoon on palkattu kirjanpit(cid:228)j(cid:228) ja nelj(cid:228) sihteeri(cid:228). Toimisto ei ole viel(cid:228) t(cid:228)ysilukuinen sen enemp(cid:228)(cid:228) A- kuin B-palkkaluokan virkamiesten osalta. Euroopan unioni hyv(cid:228)ksyi 29. hein(cid:228)kuuta 1999 yhteisen kannan 1999/523/YUTP, jossa my(cid:246)nnettiin 3. 850 000 euron m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)raha 31. joulukuuta 1999 loppuvalle kaudelle. Summa kattaa Bodo Hombachin palkan, toimiston juoksevat kulut ja toimiston henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:246)n kuuluvien Euroopan unionin kansalaisten matkakulut. Saksan liittotasavalta ei ole tehnyt t(cid:228)m(cid:228)nkaltaista lupausta. Se ei kata suurinta osaa henkil(cid:246)st(cid:246)kustan- 4. nuksista eik(cid:228) anna k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n suurinta osaa henkil(cid:246)st(cid:246)st(cid:228). 5. Yksik(cid:228)(cid:228)n EU:n j(cid:228)senvaltio ei ole ilmoittanut, ett(cid:228) se ei osallistuisi henkil(cid:246)st(cid:246)kustannuksiin. 6. Vakaussopimuksen sopimuspuolet p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t, miten henkil(cid:246)st(cid:246)kustannukset rahoitetaan tulevien vuo- sien aikana. Neuvosto muistuttaa t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) EU:n johtavasta asemasta vakaussopimuksessa. EU on toivonut ja kaikki vakaussopimuksen sopimuspuolet ovat sen hyv(cid:228)ksyneet. t(cid:228)llaista asemaa koko prosessin ajan, (2000/C 219 E/030) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1768/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jan Andersson (PSE) komissiolle (11. lokakuuta 1999) Aihe: Komission palveluksessa olevien vammaisten tilanne Sain (cid:228)skett(cid:228)in kopion Euroopan parlamentin puhemiehelle l(cid:228)hetetyst(cid:228) avoimesta kirjeest(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) kirjeess(cid:228), jonka my(cid:246)s komissio lienee todenn(cid:228)k(cid:246)isesti saanut tiedoksi (muussa tapauksessa voin l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) kopion kirjeest(cid:228)), kuvataan komissiolle ty(cid:246)skentelev(cid:228)n sokean freelancek(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)j(cid:228)n ty(cid:246)skentelyoloja. Ty(cid:246)olojen kuvaus antaa vaikutelman, ett(cid:228) komission toimissa vammaisten ty(cid:246)skentelyolojen parantamiseksi olisi viel(cid:228) paljon parantamisen varaa. Koska haluan tiet(cid:228)(cid:228) asian todellisen laidan, olisin kiitollinen jos komissio vastaisi seuraavaan kysymykseen: Voisiko komissio kommentoida kyseisen freelancek(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)j(cid:228)n kirjeess(cid:228)(cid:228)n kuvailemia ty(cid:246)skentelyoloja sek(cid:228) antaa selvityksen niist(cid:228) suunnitelmista, joita komissiolla ainakin pit(cid:228)isi olla vammaisten henkil(cid:246)iden ty(cid:246)h(cid:246)n ottamisen edist(cid:228)miseksi ja heid(cid:228)n ty(cid:246)skentelyolojensa parantamiseksi?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1753/99 esittäjä(t): Marcello Dell'Utri (PPE-DE) komissiolle. Tiedotuskanavien käyttö kansalaisille tiedottamiseen.

text: C 170 E/94 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 6. 2000 Koska kyse on p(cid:228)iv(cid:228)lehdist(cid:228) eik(cid:228) erikoisjulkaisuista, jotka alallaan nauttimansa arvostuksen vuoksi voisivat helpommin saada eritt(cid:228)in vahvan aseman markkinoilla, ei kyse todenn(cid:228)k(cid:246)isesti ole m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228). Yleens(cid:228) ottaen korkeampaan hintaan myyt(cid:228)v(cid:228) liitteen sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)lehti kilpailee jokaisessa j(cid:228)senvaltiossa muiden p(cid:228)iv(cid:228)lehtien kanssa, jotka joko periv(cid:228)t maksun viikkoliitteest(cid:228) tai eiv(cid:228)t peri. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi t(cid:228)llaisen lehden ei voida katsoa olevan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa, mik(cid:228) on ehdoton edellytys 82 artiklan soveltamiselle. T(cid:228)m(cid:228)n perusteella arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kuvailema p(cid:228)iv(cid:228)lehtien myyntiin liittyv(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) ei kuulu yhteis(cid:246)n kilpailuoikeuden soveltamisalaan. (2000/C 170 E/108) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1753/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Marcello Dell(cid:146)Utri (PPE-DE) komissiolle (1. lokakuuta 1999) Aihe: Tiedotuskanavien k(cid:228)ytt(cid:246) kansalaisille tiedottamiseen julkaistujen tietojen mukaan vain 3 % EU:n Eurobarometriss(cid:228) (51. 0 maalis-huhtikuu 1999, kuva 2. 8) kansalaisista, jotka tarvitsevat tietoa Euroopan unionista, k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) EU:n tiedotustoimistoja, eurotietokeskuk- sia ja -pisteit(cid:228) tai -kirjastoja. Kysyisinkin komissiolta voidaanko sen mielest(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) lukua pit(cid:228)(cid:228) riitt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) asetetut tavoitteet huomioon ottaen ja voidaanko kustannus-hy(cid:246)tysuhdetta pit(cid:228)(cid:228) tyydytt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228)? Ellei, mit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228) kehitt(cid:228)(cid:228)kseen tiedotuskanavia niin, ett(cid:228) niiden toiminta tehostuisi vastaisi paremmin kansalaisten tarpeita? ja Koska ongelma johtuu osittain my(cid:246)s siit(cid:228), etteiv(cid:228)t kansalaiset edes tied(cid:228) t(cid:228)llaisten toimipisteiden olemas- saolosta, mit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228) parantaakseen niit(cid:228) koskevaa tiedotusta? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1999) Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen saamat tiedot edustavat kansalaisille tehtyyn kyselyyn annettujen vastausten keskiarvoa. Kyselyyn osallistui kunkin j(cid:228)senvaltion v(cid:228)est(cid:246)st(cid:228) edustava otos. Laajoilla mielipidekyselyill(cid:228) voidaan mitata helpommin ja tarkemmin mielipiteit(cid:228) ja asenteita kuin tietynlaista k(cid:228)ytt(cid:228)ytymist(cid:228). J(cid:228)senval- tioista saatu keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen vastausprosentti (3 %) merkitsee yli 12 000 000:aa kansalaista. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ei tietenk(cid:228)(cid:228)n ole erityisen mittava verrattuna j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)est(cid:246)n kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n, mutta kyseess(cid:228) on kuitenkin huomattava m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kansalaisia, jotka ilmoittavat hakevansa vapaaehtoisesti tietoa ja olevansa tietoisia nykyisist(cid:228) tiedotusrakenteista. Jos lis(cid:228)ksi tarkastellaan tuloksia j(cid:228)senvaltioittain, voidaan todeta, ett(cid:228) erityisesti Pohjoismaissa, joissa v(cid:228)est(cid:246) on tottunut hakemaan tietoa aktiivisesti, komission edustustojen, parlamentin tiedotustoimistojen sek(cid:228) tiedotuspisteiden puoleen k(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)n v(cid:228)est(cid:246)n osuus on 7(cid:129)9 % kyselyn kohteena olleesta v(cid:228)est(cid:246)st(cid:228), mik(cid:228) on jo hyv(cid:228) tulos. Saaduista tuloksista on lis(cid:228)ksi otettava huomioon, ett(cid:228) kysymyksiss(cid:228) ei nimenomaisesti tuotu esiin kaikkia olemassa olevia tiedotuskanavia (cid:129) esimerkiksi maaseudun tiedotus- ja toimintakeskuksia tai yliopistojen eurotietokeskuksia taikka kaupunkifoorumeita (cid:129) eiv(cid:228)tk(cid:228) vastaajat n(cid:228)in ollen voineet edes mainita niit(cid:228). Vaikuttaisi silt(cid:228), ett(cid:228) edustustoista tai tiedotuskeskuksista tiet(cid:228)vien ihmisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja n(cid:228)iden rakenteiden perustamiseen liittyv(cid:228)t kustannukset eiv(cid:228)t ole suorassa suhteessa. Yhteis(cid:246)n edustustot ja tiedotuskeskukset tiedottavat kyll(cid:228) ihmisille, mutta niiden tiedotustoimet on usein suunnattu (cid:148)v(cid:228)lilliselle yleis(cid:246)lle(cid:148) kuten televisiolle, lehdist(cid:246)lle, poliittisille tahoille ja tiedotusv(cid:228)lineille. N(cid:228)m(cid:228) puolestaan toimittavat saamansa tiedot yleis(cid:246)lle, joka ei yleens(cid:228) tied(cid:228), mist(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) tiedot ovat per(cid:228)isin. 20. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 170 E/95 Komissio on tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) paikallisia tiedotusrakenteita on vahvistettava kiireellisesti, jotta ne voivat t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) l(cid:228)hikeskuksina ja saavuttaa mahdollisimman suuren yleis(cid:246)n. Komissio on tietoinen my(cid:246)s siit(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)iden rakenteiden olemassaolosta ja toiminnasta olisi tiedotettava paremmin. T(cid:228)m(cid:228)nsuuntaisia toimia on jo toteutettukin, mutta ne ovat kuitenkin olleet riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228). Europa-palvelimella on sivu, jossa on esitelty tiedotuskeskukset. Kohdassa (cid:148)Euroopan unioni l(cid:228)hell(cid:228) kansalaista(cid:148) on annettu paikallisten tiedotuskeskusten osoitteet. Tiedotuskeskusten itse laatimille sivustoille on suunnitteilla linkkej(cid:228). Vastaus- palvelu (cid:148)Suora linja Eurooppaan(cid:148) saa kyselyit(cid:228) kansalaisilta kaikista j(cid:228)senvaltioista ja ilmoittaa kaikissa vastauksissaan kysyj(cid:228)(cid:228) l(cid:228)hinn(cid:228) sijaitsevan tiedotuskeskuksen osoitteen. My(cid:246)s komission edustustot toimivat samalla tavalla. Muitakin keinoja voitaisiin kokeilla, kuten tiedotuskampanjaa paikallisissa tiedotusv(cid:228)li- neiss(cid:228), mutta t(cid:228)m(cid:228) vaatii merkitt(cid:228)vi(cid:228) henkil(cid:246)resursseja ja taloudellisia investointeja. (2000/C 170 E/109) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1761/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (11. lokakuuta 1999) Aihe: Espanjan s(cid:228)hk(cid:246)alan julkisten tukien tutkinta joka koskee Espanjan s(cid:228)hk(cid:246)alan yritysten saamaa 1 300 miljardin PO IV on k(cid:228)ynnist(cid:228)nyt tutkinnan, pesetan summaa. T(cid:228)m(cid:228) summa maksetaan yrityksille korvauksena vapaaseen kilpailuun siirtymisest(cid:228). Espanjan lehdist(cid:246)n mukaan varapuheenjohtaja Loyola de Palacio pyrkii ottamaan vastuulleen energia-alan julkiset tuet, mit(cid:228) voidaan pit(cid:228)(cid:228) huolestuttavana, kun otetaan huomioon, ett(cid:228) Palacio oli t(cid:228)m(cid:228)n tuen hyv(cid:228)ksyneen hallituksen j(cid:228)sen. S(cid:228)ilyyk(cid:246) t(cid:228)m(cid:228) julkisten tukien tutkinta kilpailusta vastaavan komission j(cid:228)senen vastuulla vai siirret(cid:228)(cid:228)nk(cid:246) se energiasta vastaavan varapuheenjohtajan vastuulle? (2000/C 170 E/110) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1889/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (14. lokakuuta 1999) Aihe: Mahdollinen eturistiriita julkisia tukia koskevan asian ratkaisussa Espanjalaisille s(cid:228)hk(cid:246)alan yrityksille on my(cid:246)nnetty julkisia tukia kilpailuun siirtymisest(cid:228) aiheutuvien kustan- nusten nimiss(cid:228). Espanjan lehdist(cid:246)ss(cid:228) julkaistuista tiedoista k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) komission j(cid:228)senten Montin ja De Palacion yksik(cid:246)t tekev(cid:228)t yhteisty(cid:246)t(cid:228) n(cid:228)iden kustannusten m(cid:228)(cid:228)rittelyss(cid:228). De Palacio jopa puoltaa n(cid:228)iden korvausten my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) (cid:148)kaupan vapautumisesta johtuvien kustannusten lievitt(cid:228)miseksi(cid:148). j(cid:228)senen(cid:228) hallituksessa, jolla julkista tukea my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n De Palacio on ollut kilpailuun siirtymisest(cid:228) aiheutuvien kustannusten muodossa, mist(cid:228) seuraa espanjalaisten kuluttajien s(cid:228)hk(cid:246)- laskun nouseminen 4,5 %:lla. Kyseisess(cid:228) hallituksessa mukanaolo ei n(cid:228)yt(cid:228) est(cid:228)v(cid:228)n sit(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)n nyt uudessa vastuuteht(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)sittelee ennen hyv(cid:228)ksymi(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228). joka hyv(cid:228)ksyi aloitteen, jossa analysoidaan Onko komissio sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) De Palacion pit(cid:228)isi olla puuttumatta tapaukseen, sellaisten julkisten tukien yhteensopivuutta perustamissopimuksen kanssa, joiden my(cid:246)nt(cid:228)miseen h(cid:228)n on osallistunut? Mario Montin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1761/99 ja P-1889/99 (17. marraskuuta 1999) Espanjan s(cid:228)hk(cid:246)alan viranomaisten komissiolle toimittamien s(cid:228)hk(cid:246)n hintakehityst(cid:228) Espanjassa koskevien tietojen mukaan kuluttajien s(cid:228)hk(cid:246)st(cid:228) maksama hinta laski kotitalouksien s(cid:228)hk(cid:246)laskujen perusteella 3,1 % vuonna 1996, 2,9 % vuonna 1997, 4,4 % vuonna 1998 ja vuonna 1999 laskun arvellaan olevan 5,6 %


title: PERGUNTA ESCRITA E-1760/99 apresentada por Wolfgang Kreissl-Dörfler (Verts/ALE) à Comissão. Projecto de desenvolvimento Pólos de Desenvolvimento Rural (PPDR) realizado nos Camarões pela DG VIII.

eurovoc_concepts:
Cameroon
EDF
aid system
development plan
rural development

text: C 203 E/38 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 18. 7. 2000 Que tenciona fazer ap(cid:243)s este novo assassinato, a fim de assegurar a possibilidade de permanŒncia das popula(cid:231)ıes «enclavadas» nas suas zonas de residŒncia? Considera que Ø poss(cid:237)vel instalar um observat(cid:243)rio completo e permanente em Rizorkapaso por razıes de seguran(cid:231)a das popula(cid:231)ıes «enclavadas»? (1) JO C 132 de 28. 4. 1997, p. 226. Resposta (24 de Janeiro de 2000) O Conselho nªo recebeu qualquer informa(cid:231)ªo oficial acerca do incidente a que o Senhor Deputado se refere. Tanto quanto se sabe (cid:129) e tal como sugerido pela pr(cid:243)pria pergunta (cid:129), a morte violenta de Stelios Harpas nªo teve qualquer rela(cid:231)ªo com as actividades dos agentes do regime de controlo da parte Norte de Chipre. Parece, pelo contrÆrio, que esses agentes cooperaram com as autoridades da Repœblica de Chipre a fim de serem tomadas medidas adequadas na sequŒncia da morte de Stelios Harpas. No que respeita (cid:224) instala(cid:231)ªo de um observat(cid:243)rio em Rizokarpaso, o Conselho estÆ confiante em que as Na(cid:231)ıes Unidas ponderarªo exaustivamente todos os aspectos pertinentes e tomarªo a decisªo mais apropriada. (2000/C 203 E/047) PERGUNTA ESCRITA E-1757/99 apresentada por Manuel PØrez `lvarez (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Reorganiza(cid:231)ªo da DG XIV e da DGVI (1 de Outubro de 1999) PoderÆ a Comissªo prestar informa(cid:231)ıes sobre a proposta do Presidente Prodi no sentido de uma eventual restrutura(cid:231)ªo da Direc(cid:231)ªo-Geral VI, Agricultura e da Direc(cid:231)ªo-Geral, Pesca, numa œnica direc(cid:231)ªo-geral? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (9 de Novembro de 1999) A Comissªo passa actualmente por um processo de reorganiza(cid:231)ªo importante que visa racionalizar e melhorar o servi(cid:231)o que presta aos cidadªos europeus. A nova organiza(cid:231)ªo baseia-se em 36 direc(cid:231)ıes-gerais (DG) e servi(cid:231)os, incluindo a DG Agricultura e a DG Pesca, que se mantŒm distintas sob a responsabilidade do comissÆrio Fischler. Em 1 de Outubro de 1999, foi nomeado um novo director-geral para a DG Pesca, facto que confirma as declara(cid:231)ıes de Franz Fischler na sua audi(cid:231)ªo parlamentar, em Setembro de 1999. Em quaisquer futuras reformas da Comissªo, serªo, com certeza, tidos em conta os pontos de vista em matØria de reformas expressos no Parlamento. (2000/C 203 E/048) PERGUNTA ESCRITA E-1760/99 apresentada por Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (1 de Outubro de 1999) Objecto: Projecto de desenvolvimento «P(cid:243)los de Desenvolvimento Rural» (PPDR) realizado nos Camarıes pela DG VIII Pode a Comissªo pronunciar-se sobre os seguintes pontos relacionados com o projecto P(cid:243)los de Desenvolvimento Rural: 1. 2. Em que fase (planeamento, execu(cid:231)ªo) se encontra o projecto? Foram realizadas avalia(cid:231)ıes? Quem as realizou (cid:129) os servi(cid:231)os da Comissªo ou entidades independen- tes? 18. 7. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 203 E/39 3. Que consequŒncias retirou a Comissªo dessas avalia(cid:231)ıes? O planeamento do projecto foi alterado de acordo com essas avalia(cid:231)ıes? Em caso negativo, por que razªo nªo foi tomado em conta o resultado das avalia(cid:231)ıes? 4. Considera a Comissªo que, no caso de avalia(cid:231)ªo e reformula(cid:231)ªo de um projecto de desenvolvimento, a participa(cid:231)ªo da Delega(cid:231)ªo tanto como a adjudicatÆria como tambØm parte directamente envolvida pode ser fonte de conflitos? Resposta dada por Poul Nielson em nome da Comissªo (16 de Novembro de 1999) O projecto «P(cid:243)los de Desenvolvimento Rural» encetou as suas actividades em 1991 na zona de Bafut e em finais de 1992 nas zonas de Sa(cid:146)a, Ntui e SangmØlima (conven(cid:231)ªo de financiamento no quadro da 3a Conven(cid:231)ªo de LomØ, 6o Fundo Europeu de Desenvolvimento(FED), com um montante total de 10,3 milhıes de euros). A abordagem global de interven(cid:231)ªo consiste em colocar a t(cid:243)nica no refor(cid:231)o das capacidades das popula(cid:231)ıes em gerir o seu pr(cid:243)prio desenvolvimento tendo em vista melhorar as suas condi(cid:231)ıes de vida e ambiente. Nos trŒs p(cid:243)los de Sa(cid:146)a, Ntui e SangmØlima, foi lan(cid:231)ada, no decurso do per(cid:237)odo de 1997/1998, uma fase intermØdia entre o projecto actual e uma segunda fase a programar ao longo de quatro anos. Esta fase atribuiu uma import(cid:226)ncia particular (cid:224) viabilidade e gestªo de projectos agr(cid:237)colas e de infra-estruturas socioecon(cid:243)micas. A Comissªo e o gestor or(cid:231)amental nacional procederam, de comum acordo, a uma avalia(cid:231)ªo intercalar em 1995 e igualmente a uma avalia(cid:231)ªo no termo da fase intermØdia 1997/1998, em Novembro de 1998, solicitando a interven(cid:231)ªo de gabinetes de estudos internacionais ap(cid:243)s consulta restrita. As avalia(cid:231)ıes colocaram em evidŒncia o impacto positivo do projecto junto das popula(cid:231)ıes, tendo os princ(cid:237)pios de participa(cid:231)ªo permitido auxiliar os beneficiÆrios a tomar a seu cargo os pr(cid:243)prios micropro- jectos. Verificou-se, todavia, que Ø necessÆrio desenvolver esfor(cid:231)os suplementares para atingir um n(cid:237)vel suficiente de participa(cid:231)ªo e refor(cid:231)ar as capacidades de apropria(cid:231)ªo pelas popula(cid:231)ıes. Com base nos resultados das avalia(cid:231)ıes efectuadas pelos gabinetes independentes, a t(cid:243)nica foi especial- mente colocada na viabilidade e gestªo de projectos agr(cid:237)colas e de infra-estruturas socioecon(cid:243)micas. As ac(cid:231)ıes dos projectos foram planeadas e acompanhadas em fun(cid:231)ªo de dois subprogramas, pereniza(cid:231)ªo e novas ac(cid:231)ıes. Nªo existe qualquer fonte potencial de conflito em virtude do facto de em caso de avalia(cid:231)ªo, independente, seguida de uma reformula(cid:231)ªo do projecto, a delega(cid:231)ªo apenas Ø adjudicatÆria de concursos em nome da autoridade nacional que continua a ser a autoridade contratante. Os resultados da avalia(cid:231)ªo sªo estudados pela delega(cid:231)ªo da Comissªo com o Governo e quando as recomenda(cid:231)ıes sªo pertinentes, podem ser introduzidas as rectifica(cid:231)ıes respeitando os procedimentos financeiros. (2000/C 203 E/049) PERGUNTA ESCRITA E-1762/99 apresentada por Luis Berenguer Fuster (PSE) e Mar(cid:237)a Rodr(cid:237)guez Ramos (PSE) (cid:224) Comissªo (11 de Outubro de 1999) Objecto: Efeitos da concentra(cid:231)ªo das empresas Carrefour e Promodes para os consumidores Perante a concentra(cid:231)ªo anunciada das empresas Carrefour e Promodes, existe uma grande preocupa(cid:231)ªo, tanto da parte dos fornecedores, como dos consumidores, com a cria(cid:231)ªo ou refor(cid:231)o de uma posi(cid:231)ªo dominante em determinados mercados relevantes do sector do comØrcio a retalho. Refira-se que a concentra(cid:231)ªo afecta diversos mercados significativos em termos geogrÆficos, posto que deverªo ser tidos em conta os efeitos da concorrŒncia em todos os mercados em que as condi(cid:231)ıes de concorrŒncia sejam homogØneas. Implica isto que deverªo ser considerados, tanto os mercados geogrÆficos, como as zonas em que as empresas em fusªo tenham algum centro (cid:129) jÆ que os consumidores nªo