title: Yttrande från Regionkommittén om "Internationella äldreåret 1999"

eurovoc_concepts:
employment policy
labour law
population ageing
public awareness campaign
social integration
social policy

text: C 374/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 12. 1999 Yttrande från Regionkommittén om ”Internationella äldreåret 1999” (1999/C 374/09) BAKGRUND Presidiets beslut av den 18 november 1998 att i enlighet med artikel 198c fjärde stycket i EG-fördraget utarbeta ett yttrande om ”Internationella äldreåret 1999” och att ge utskott 5 — socialpolitik, folkhälsa, konsumentskydd, forskning, turism — i uppdrag att bereda ärendet. Det utkast till yttrande (CdR 442/98 rév. 2) som antogs av utskott 5 den 22 mars 1999. Föredragande: Pauliina Haijanen (FIN, PPE) och Gordon Keymer (UK/PPE). Med beaktande av ovanstående antog Regionkommittén enhälligt följande yttrande vid sin 30:e plenarses- sion den 15–16 september 1999 (sammanträdet den 16 september). 1. Inledning 1. 1. Förenta nationerna har utropat år 1999 till internatio- nellt äldreår. Syftet med detta temaår är att sprida kunskap om befolkningssituationen, stimulera debatten samt att främja olika strategier, öka samordningen mellan olika tjänster och främja forskning och utbyte av erfarenheter. De aktiviteter som är kopplade till äldreåret kommer att genomföras lokalt, regionalt, nationellt, världsdelsvis och globalt. I samband med temaåret kommer också EU att arrangera en mängd aktiviteter på EU-nivå och nationsnivå samt på regional och lokal nivå. 1. 2. Genomsnittsåldern på EU-ländernas befolkning ökar, dels på grund av att nativiteten är låg, dels på grund av att den medicinska utvecklingen har ökat den förväntade livslängden. Före år 2025 kommer över en tredjedel av Europas befolkning att vara i pensionsåldern. Gemensamt för många medlemssta- ter under de närmaste årtiondena kommer att vara att den relativt sett snabbast växande åldersgruppen är personer över 80 år. 1. 3. Förändringen i befolkningsstrukturen är en betydande utmaning för Europeiska unionen och för medlemsstaternas region- och lokalförvaltningar. Exempel på viktiga utmaningar för äldrepolitiken är att ge äldre fler friska och aktiva levnadsår, att erbjuda erforderlig vård och omsorg samt en miljö som motsvarar de äldres behov, att trygga deras utkomst samt att utöka möjligheterna att delta och att lära under hela livet. Attityden till åldrandet och äldre människor bör förändras. O¨ kad kunskap är ett viktigt redskap för att bryta den förekom- mande negativa inställningen i arbetslivet. Det är mycket viktigt att förvärvslivet anpassas till förändringen i befolknings- strukturen och att uppmärksamhet fästs vid sysselsättningen av äldre arbetstagare. Därigenom kan man också höja livskvali- teten för de äldre. Europeiska unionen och de lokala och regionala myndigheter- na måste akta sig för att betrakta äldre som en homogen grupp människor som är i behov av samhällelig och medicinsk vård. Det är viktigt att man inte glömmer bort värdet av självständighet och att äldre människor som kan klara sig själva får möjlighet att själva spela en aktiv roll i förverkligandet av ett hälsosamt och aktivt liv. 2. Viktiga utmaningar för äldrepolitiken 2. 1. Att öka antalet friska och aktiva levnadsår 2. 1. 1. Målet för äldrepolitiken är att ge människor fler aktiva levnadsår med bibehållen funktionsförmåga, så att denna period kommer att utgöra en allt större del av deras liv. När det gäller människor i pensionsåldern måste man utöver eventuella sjukdomar också undersöka den fysiska, psykiska och sociala funktionsförmågan. I allmänhet är människor nöjda med sina liv så länge de upplever sin funktionsförmåga som god i förhållande till åldern. Dessutom kan man genom att öka andelen aktiva levnadsår märkbart påverka helhetskost- naderna för äldrepolitiken. Utvecklingen av människors funk- tionsförmåga påverkar de äldres behov av sjukvård och hemhjälp samt andra offentliga tjänster som erbjuds av den lokala och regionala förvaltningen. 2. 1. 2. Motion är viktigt för att bibehålla hälsan och funk- tionsförmågan och möjliggör för de äldre att delta aktivt i samhället. Dess betydelse bör framhållas. När en äldre person blir sjuk skall han eller hon erbjudas snabb och effektiv undersökning och vård samt en mångsidig rehabilitering. till Likaså bör program för ett exempel för förebyggande hälsovård och för förberedelser inför pensioneringen. tidigare stadium främjas, 23. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374/37 2. 2. Erforderlig vård och omsorg 2. 2. 1. En stor del av de varor och tjänster som äldre människor behöver är sådana som är avsedda för hela befolkningen. Det kan gälla butiker eller trafik-, hälsovårds-, kultur- och utbildningstjänster. När befolkningens genom- snittsålder ökar växer även behoven av social- och hälsovård- stjänster. Särskilt ökningen av antalet äldre med minnesrubb- ningar och demenssjukdomar ökar behovet av hjälp, vård och omsorg. Tjänsterna skall organiseras så att de svarar mot de äldres individuella behov. Målsättningen är rehabilitering och öppenvård innan det blir dags för institutionsvård. Vid planering av vård och omsorg skall de äldre betraktas som en del av ett socialt nätverk som omfattar familj, övriga anhöriga, vänner, grannar och övrig närmiljö. Vissa lokala myndigheter har anställt och utbildat personal för att hjälpa äldre personer i vardagen. Utvecklingen av dessa tjänster har för övrigt till att arbetstillfällen inom området personlig service skapats. Tjäns- terna skall organiseras så att de svarar mot de äldres individuel- la behov. Därför bör det finnas samordning mellan de sociala tjänster och de vårdtjänster som erbjuds dessa medborgare. lett 2. 2. 2. Man bör säkerställa tillgången till yrkeskunnig perso- nal inom äldreomsorgen. Familjens traditionella roll att ta hand om de äldre är ett grundläggande element i det sociala nätet runtom i Europa som vi måste stimulera med positiva åtgärder. 2. 2. 3. Förvärvsliv och arbetsmetoder bör utvecklas så att man drar nytta av nya forskningsrön och ny utbildning. Speciella program till stöd för familjer och andra informella vårdgivare bör främjas. Arbetskraftens rörlighet mellan EU- länderna innebär stora utmaningar för yrkesutbildningen. Man måste dessutom uppmuntra till en samordning mellan frivilligorganisationerna som arbetar inom området på lokal eller regional nivå, eftersom dessa utgör en värdefull resurs vad gäller olika former av assistans som kan ställas till de äldres förfogande. Dessutom har sådana sammanslutningar oumbär- liga lokala kunskaper och kan sålunda urskilja områden med stor äldrebefolkning. 2. 2. 5. Det är nödvändigt att strukturfonderna och särskilt Europeiska socialfonden i framtiden stöder lokala och regio- nala initiativ, framför allt inom äldreomsorgen. Utbildning av personal som utför tjänster till förmån för äldre som är beroende av andra för sin försörjning borde därför täckas av socialfonden. 2. 3. Bostäder, livsmiljö och transporter som svarar mot äldre människors behov 2. 3. 1. Bostadspolitiken, samhällsplaneringen och trafiken måste bedömas också ur äldre människors perspektiv, eftersom avgörande beslut inom dessa områden inverkar på äldrepoliti- kens innehåll och kostnader i tiotals år framåt. Människors bostadsbehov ser olika ut under olika faser av livet. En målsättning inom äldrepolitiken är att säkerställa ett boende anpassat till äldre människors behov. Det är även viktigt att ta tillvara de äldres egna synpunkter vid planering av mark och bostadsbyggande. Det är fördelaktigast att vara förutseende redan i byggnadsskedet. Om man gör affärer och andra serviceinrättningar lätt tillgängliga för alla så underlättar man äldre människors självständighet. Detta är en utmaning för de regionala och lokala myndigheterna, särskilt fråga om markanvändning och planläggning. i För att äldre människor skall kunna förbli aktiva och delta i aktiviteter där de bor är det nödvändigt att det finns lätt tillgängliga transportmedel. Fler och fler personer bosätter sig efter sitt yrkesverksamma liv i ett annat land eller i en annan region i EU som har ett mer lockande geografiskt läge eller klimat. De regionala och lokala myndigheter som tar emot dessa personer på sitt territorium måste beakta dessa särskilda omständigheter. Ett snabbt växande tillämpningsområde för det tek- 2. 3. 2. niska kunnandet är olika typer av hjälpmedel. Med hjälp av dessa kan man kompensera äldre människors nedsatta funktionsförmåga och stöda de äldres boende i deras egna hem. Dessa hjälpmedel underlättar också arbetet för dem som vårdar äldre människor. Hjälpmedlen skall vara användarvän- liga. Man bör dessutom föranstalta om ekonomiska bidrag för att underlätta för dem som tänker utrusta sina bostäder med sådana hjälpmedel, på samma sätt som man redan gör när det gäller att komma till rätta med byggnadstekniska hinder. När man organiserar tjänster för äldre, är det viktigt 2. 2. 4. att ta hänsyn till geografiska omständigheter, dåliga kommuni- kationer, brist på lämplig service osv. Vissa lokala och regionala myndigheter har tagit initiativ till förmån för vård i hemmet, som till exempel system med för äldre jourtelefoner dygnet runt, som gör det möjligt personer att fortsätta att bo hemma och få stöd eller hjälp vid behov. C 374/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 12. 1999 2. 4. Att säkerställa äldre människors försörjning 3. De äldres situation på arbetsmarknaderna 2. 4. 1. En förutsättning för att äldre människor skall kunna vara självständiga och aktiva är att de har en tillräcklig försörjning. Den allmänna utvecklingen av samhällsekonomin anger nivån för ett ekonomiskt hållbart pensionsskydd. Pen- sionssystemet skall byggas upp så att det även fungerar när genomsnittsåldern och medellivslängden ökar. Det måste också möjliggöra en flexibel övergång från förvärvsarbete till pensionering. För äldre människor som förmår att leva ett fullvärdigt aktivt liv måste det finnas möjlighet att, även efter pensionering, i viss mån själva besluta om de vill fortsätta att arbeta, och således få en arbetsinkomst. När genomsnittsåldern ökar utgör de äldres konsumtion en allt större del av den potentiella konsumtionen. Pensionsskyddet bidrar då till att upprätthålla efterfrågan, vilket är nödvändigt för att samhälls- ekonomin skall fungera. 2. 5. Utökade möjligheter för äldre att lära och delta A¨ ldre människor skall kunna påverka och delta i 2. 5. 1. beslutsfattande som påverkar deras egen situation. Vid sidan av den representativa demokratin skall det för äldre människor skapas direkta möjligheter att delta och påverka. Särskilt viktigt är det att få med dem som använder tjänsterna i verksamheten på regional och lokal nivå. Dessutom finns det många pensionärer som är villiga att arbeta ideellt. Eftersom man under den senaste tiden fört en livlig diskussion om de möjligheter som den s. k. tredje sektorn erbjuder i kampen mot arbetslösheten, särskilt i fråga om att förebygga utslagning, är det skäl att särskilt understryka att många ideella organisatio- ners verksamhet i avgörande grad är beroende av äldre människors aktiva insats. livslånga lärandet. Särskilt i Den snabba omvandlingen av samhället ger särskild 2. 5. 2. betydelse åt det förvärvslivet förutsätter internationaliseringen och produktions- och infor- mationsteknologins kontinuerliga utveckling att arbetstagarna snabbt anpassar sig till förändringar i arbetsmiljön. Samtidigt måste förvärvslivet anpassa sig till en åldrande arbetskraft. Sysselsättningen bland äldre arbetstagare är en betydande utmaning, och medlemsstaterna bör utveckla strategier för att kunna undvika att äldre slås ut på arbetsmarknaderna. Dessa utmaningar granskas detaljerat i avsnitt 3. Det är viktigt att äldre fortsätter att vara aktiva, vilket 2. 5. 3. kräver att de lokala och regionala myndigheterna gör en ansträngning för att erbjuda dem aktiviteter som är anpassade till deras förmåga och intresse, som kurser, seminarier och ”pensionärsuniversitet” där de kan analysera och jämföra sina behov, med stöd av experter som samordnar den här typen av aktiviteter. 3. 1. Sysselsättningen bland äldre arbetstagare 3. 1. 1. Sysselsättningsgraden bland äldre är antingen synner- ligen låg (kvinnor) eller på nedåtgående (män). Sysselsättnings- graden för bägge könen är mycket lägre än i Förenta staterna eller Japan. Förvärvslivets strukturer samt underliggande attity- der gynnar ofta unga välutbildade arbetstagare. För människor i medelåldern som lämnat förvärvslivet är det mycket svårt att återvända till arbetsmarknaden och få ett heltidsarbete. En utredning som nyligen gavs ut i Storbritannien visar att en tredjedel av de arbetslösa männen mellan 45 och 50 inte kommer att återvända till förvärvslivet. Det är vanligt att gå i pension redan före den egentliga ålderspensionen. 3. 1. 2. Förändringen i befolkningsstrukturen har lett till att alla tidigare antaganden om sysselsättningen bland äldre ifrågasätts. Eftersom levnadstiden förlängs innebär benägen- heten till färre arbetsår — som ofta är ett resultat av en politik som uppmuntrar till förtidspensionering — att trycket på det offentliga socialskyddet växer. Dessutom kan tidig pensione- ring i kombination med låg nativitet på medellång sikt leda till en brist på arbetskraft på de europeiska arbetsmarknaderna. För att höja sysselsättningsgraden såväl för denna 3. 1. 3. åldersgrupp som totalt sett är det nödvändigt att vända trenden mot förtidspensionering och uppmuntra arbetstagarna att hålla kvar äldre arbetstagare och anställa fler sådana. Det verkar som om beslutsfattare, arbetsgivare och allmänheten fler allt mer erkänner att nämnda problem finns. medlemsstater avvecklas den politik som främjar förtidspensio- nering samtidigt som de lokala och regionala myndigheterna i allt större utsträckning erbjuder information, utbildning och upplysning utöver att de ofta själva är betydande arbetsgivare. I allt 3. 2. EU:s äldrepolitik A¨ ven om befogenheterna i detta avseende i första 3. 2. 1. hand ligger hos den lokala och regionala förvaltningen samt hos medlemsstaterna, kan unionen ha en viktig roll särskilt i fråga om att främja nytänkande och bästa praxis. Intresset för äldre arbetstagares ställning kom till uttryck på europeisk nivå i stadgan om arbetstagarnas grundläggande sociala rättigheter från 1989. I sin resolution 1995 om sysselsättningen bland äldre arbetstagare betonade rådet två huvudprinciper: dels behovet av att anpassa utbildningen och arbetsförhållandena till de äldres krav, dels nödvändigheten av att vidta åtgärder för att avvärja en utslagning av äldre arbetstagare på arbets- marknaderna. 23. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374/39 3. 2. 2. Rådet föreslog också särskilda åtgärder, t. ex. att göra arbetsgivarna medvetna om konsekvenserna av att en äldre arbetstagares anställning upphör, integrera äldre arbetslösa på nytt i förvärvslivet samt avlägsna eventuella juridiska hinder för anställning av äldre. — genom att uppmuntra organisationer att tillämpa bästa praxis (t. ex. genom informationskampanjer som syftar till att förbättra attityderna gentemot äldre arbetstagare samt bekämpa myter och stereotypier, genom att erbjuda arbets- givaren information om att anställa äldre och genom exempel på bästa praxis). I de yttranden från rådet och andra organ som följt 3. 2. 3. på resolutionen har man inte förrän alldeles nyligen använt sig av resolutionen från 1995. Europaparlamentet arrangerade i oktober 1998 en lyckad konferens om äldre. Denna konferens underströk de äldre arbetstagarnas situation i EU. Dessutom införde Europeiska rådet vid sitt sammanträde i Wien i december 1998 i sysselsättningsstrategin en ny underavdelning som syftar till att ”stödja äldre arbetstagare för att öka deras deltagande i förvärvslivet”. 3. 2. 4. Sysselsättningsstrategin uppmuntrar också ett livs- långt lärande, vilket är en viktig del i strategier som eftersträvar ökad sysselsättning av äldre eftersom detta ger dem en möjlighet att skaffa sig de kunskaper som de föränderliga arbetsuppgifterna kräver. 3. 2. 5. I och med Amsterdamfördraget tillkom en ny klausul i EG-fördraget (en ny artikel 13) som skall motverka åldersdis- kriminering. Detta ger upphov till ett nytt direktiv som torde offentliggöras strax efter det att Amsterdamfördraget trätt i kraft. 3. 3. Att sprida god praxis 3. 3. 1. Den primära behörigheten i sysselsättningsfrågor ligger hos medlemsstaterna samt hos den lokala och regionala förvaltningen. Europeiska unionens allra viktigaste enskilda insats på området torde vara att underlätta ett utbyte av god praxis i fråga om sysselsättning av äldre. 3. 3. 2. I sin egenskap av betydande arbetsgivare kan de lokala och regionala myndigheterna själva främja god praxis i sin egen verksamhet och förvaltning. Lokal-, regional- och centralförvaltningen kan främja god praxis även på många andra sätt, t. ex. — genom att finansiera utvecklandet av god praxis (t. ex. lönebidrag, livslångt lärande, kurser och stipendier osv. ), — genom att erbjuda tjänster som inte kan fås på annat håll (t. ex. yrkesutbildning och fortbildning, yrkesvägledning, hjälp att söka jobb och träning för arbetsintervjuer, socialstöd och socialrådgivning samt stöd för att starta företag eller bli självständig yrkesutövare, — genom att försäkra sig om att bestämmelserna efterlevs (t. ex. lagstiftning mot åldersdiskriminering), 3. 3. 3. Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor och anser att sysselsättningen av äldre (öppet och dolt) påverkas av att man bekämpar åldersgränser och skapar en sådan miljö där individen kan göra sitt bästa utan hinder p. g. a. åldern. På basis av de undersökta fall — de flesta rör den privata sektorn — som den i Dublin stationerade stiftelsen samlat in kan man dra preliminära slutsatser. I sin egenskap av lokala arbetsgivare kan även de lokala och regionala myndigheterna på många olika sätt tillämpa denna praxis i sina egna organisationer. Företagskultur: Det finns flera ”företagsekonomiska” 3. 3. 4. grunder för att den högsta ledningen skall verka för att företaget skall behålla och nyanställa äldre arbetstagare, t. ex. förebygga brister i yrkeskunnande och upprätthålla det samla- de kunnandet (eftersom äldre människor har samlat på sig erfarenheter och bästa praxis som skulle gå förlorad för organisationen om de avgår i förtid), maximera rekryterings- möjligheterna (genom att dra nytta av största möjliga utbud av potentiell arbetskraft), dra nytta av låg omsättning av arbetskraft (vilket minskar utgifterna för upprepade rekryte- ringskampanjer) och främja mångfald i arbetskraften. Den högsta ledningens uppmuntran kan bekämpa och ändra de negativa attityder som riktar sig till äldre arbetstagare. Dessa attityder kan finnas på alla nivåer i organisationen och kan därför vara en av de mest avgörande faktorerna i detta sammanhang. Den högsta ledningen kan genom metoder som syftar till ansvarsfördelning (t. ex. handlingsplaner för jämlikhet och åldersregister) försäkra sig om att företagets mål i ålderspo- litiken uppnås. Det är uppenbart att god praxis inte kan slå rot i en organisation utan stöd från den högsta ledningen. 3. 3. 5. Stödjande personalpolitik: Personalavdelningen ser till att god praxis efterlevs och kan genom stödåtgärder försäkra sig om detta, särskilt i samband med rekrytering (slopande av åldersgränser), arbetsplanering (t. ex. flextid), karriärplanering, utbildningspolitik (genom att stödja äldre arbetstagares anpassning och genom att göra den övriga personalen medveten om åldersaspekten) och successivt mins- kad arbetstid och övergång till pension. Attityderna gentemot äldre arbetstagare kan utgöra ett betydande hinder. Därför bör personalavdelningarna och personalorganisationerna tillsam- mans sträva efter att informera personal och ledning om åldrande och om ”företagsekonomiska skäl” som talar för att hålla kvar och nyanställa äldre samt om de äldres särskilda behov och om hur fördomar mot äldre kan bekämpas. C 374/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 12. 1999 A¨ ldre arbetstagares motivation: A¨ ldre arbetstagare 3. 3. 6. måste anpassa sig till en föränderlig arbetsmiljö och till nya arbetssätt samtidigt som arbetsgivaren beaktar deras behov. En äldre arbetstagare bör t. ex. vara redo att utbilda sig och omskola sig i syfte att upprätthålla sitt kunnande eller förvärva nytt kunnande. Arbetsgivaren kan stödja dessa arbetstagare genom att rådfråga de äldre i samband med att utbildnings- programmen görs upp så att de motsvarar de äldre arbetstagar- nas behov. I vissa fall kan det krävas att äldre arbetstagare är flexibla när det gäller arbetsuppgifterna, arbetsmängden, uppdelningen mellan arbetstid och fritid samt i övergången till pensioneringen. 3. 3. 7. Detta kan bäst genomföras genom att personalen och dess representanter öppet informeras, genom att överordnade chefer görs medvetna om frågan, genom att åtgärderna genomförs gradvis, genom regelbunden uppföljning och genom utvärderingar (personalprofil, rekryteringsprofil, utbild- ningsvilja). 4. Slutsatser: Den regionala och lokala dimensionen och de äldre 4. 1. Den myndighetsnivå som ligger närmast medborgarna, det vill säga de regionala och lokala myndigheterna, har en stor uppgift framför sig när det gäller att främja medborgarnas aktivitet, deras sociala deltagande och ekonomiska verksamhet i alla åldersgrupper samt att skapa solidaritet mellan generatio- nerna. Ett idealiskt tillfälle att åter föra in de äldre i ekonomisk verksamhet är i det perspektivet att använda dem som instruktörer för unga arbetstagare, så att samhället kan dra nytta av kunskap och erfarenheter som vuxit fram under många och långa arbetsår. 4. 2. EU-länderna måste utarbeta en strategi för äldreomsor- gen på regional och lokal nivå, där man klargör äldre människors behov och vilka åtgärder som krävs när det gäller deras arbete, försörjning, boende, vård och omsorg samt deltagande. Det är väsentligt att de äldre själva och alla som är verksamma inom äldreomsorgen på bred front medverkar Bryssel den 16 september 1999. vid utarbetandet av en sådan strategi. Regionala och lokala myndigheter i EU-länderna bör samla in och inom olika nätverk utbyta erfarenheter av väl fungerande metoder för att utveckla de tjänster som riktas till äldre. Vidare anser kommittén att det är nödvändigt att bibehålla en god samordning mellan de lokala och regionala myndigheterna och de statliga myndigheterna. Vid utformningen av EU:s politik måste man av 4. 3. jämlikhetsskäl ta samma hänsyn till den äldre delen av befolkningen som till andra befolkningsgrupper. Den effekt som utformningen av olika åtgärder får på de äldres ställning måste bedömas noggrannare i framtiden. Dessutom måste man inom EU få till stånd en verksamhetsplan som rymmer en regional och lokal dimension och som berör frågor kring åldrandet. 4. 4. Det är utan tvekan värdefullt att internt i medlemssta- terna och mellan medlemsstaterna bilda nätverk för spridning av god praxis som berör sysselsättningen av äldre. De lokala och regionala myndigheterna i alla EU-länder har rikligt med god praxis att erbjuda. A¨ ven de stora arbetsgivarna i den privata sektorn har mycket att lära ut. Goda initiativ tas visserligen på den lokala och regionala nivån i hela EU, men dessa får inte den uppmärksamhet som de förtjänar, och som skulle ge övriga myndigheter tillfälle att dra nytta av de samlade erfarenheterna. 4. 5. Därför föreslår Regionkommittén att det skrivs en handbok om de lokala och regionala förvaltningarnas erfaren- heter av anställning av äldre människor. Handboken skulle utgöra en betydande insats inom ramen för FN:s temaår ”Internationella äldreåret 1999”. 4. 6. I Regionkommitténs yttrande över 5:e ramprogrammet för forskning och utveckling betonades nödvändigheten av forskning kring den åldrande befolkningen. I det nya forsk- ningsprogrammet finns ett speciellt forskningsprogram kring den åldrande befolkningen och handikappade. Det behövs mer forskning och kunskap inom äldrevården — inte minst för att klara av demens och depressionssjukdomar. Lokala och regionala myndigheter kan spela en stor roll i att utveckla sådan nödvändig forskning. Regionkommitténs ordförande Manfred DAMMEYER


title: Voorstel voor een verordening van de Raad tot wijziging van verordening (EG) 1628/1996 betreffende de steun aan Bosnië-Herzegovina, Kroatië, de Federale Republiek Joegoslavië en de voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië, met name wat de oprichting van het Europees Bureau voor Wederopbouw betreft (COM(1999) 0312 - C5-0062/1999 - 1999/0132(CNS))

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
Croatia
European Agency for Reconstruction
Kosovo
North Macedonia
Serbia and Montenegro
cooperation policy

formats: pdf print

text: 25. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 54/99 Donderdag, 16 september 1999 12. Europees Bureau voor Wederopbouw * A5-0013/1999 Voorstel voor een verordening van de Raad tot wijziging van verordening (EG) 1628/1996 betref- fende de steun aan Bosnië-Herzegovina, Kroatië, de Federale Republiek Joegoslavië en de voorma- lige Joegoslavische Republiek Macedonië, met name wat de oprichting van het Europees Bureau voor Wederopbouw betreft (COM(1999) 0312 6 C5-0062/1999 6 1999/0132(CNS)) Dit voorstel wordt goedgekeurd met de volgende wijzigingen (1): DOOR DE COMMISSIE VOORGESTELDE TEKST AMENDEMENTEN VAN HET PARLEMENT (Amendement 1) Overweging 10 De wederopbouw van Kosovo komt naast de humanitaire hulp en vergt op korte termijn uitvoering van een groot aantal pro- jecten van geringe omvang, begeleidende maatregelen in ver- band met de terugkeer van de vluchtelingen, en het optreden van een groot aantal deskundigen op zeer uiteenlopende gebie- den. De wederopbouw van Kosovo komt naast de humanitaire hulp en vergt op korte termijn uitvoering van een groot aantal pro- jecten van geringe omvang, begeleidende maatregelen in ver- band met de terugkeer van de vluchtelingen, en het optreden van een groot aantal deskundigen op zeer uiteenlopende gebie- den. Deze dienen ook ondersteunende maatregelen te omvatten met betrekking tot de democratische en maat- schappelijke instellingen, het rechtsbestel, media, onder- wijs, sociale voorzieningen en gezondheidszorg. (Amendement 2) Overweging 10 bis (nieuw) Het wederopbouwwerk kan alleen effect sorteren als het in samenwerking met het volk van Kosovo wordt uitge- voerd. De Kosovaren hebben de afgelopen tien jaar een parallel economisch, politiek en sociaal stelsel gekend en hun ervaring mag niet verloren gaan, maar dient juist te worden benut. Zij willen graag helpen bij de wederop- bouw van hun land en moeten dus steun krijgen om deel te nemen en bij te dragen aan de projecten van de EU. (Amendement 3) Overweging 16 De wederopbouwprogramma’s moeten ter plaatse beheerd wor- den en het verdient derhalve aanbeveling het Bureau in Pristina te vestigen en tevens dient erin te worden voorzien dat het om opera- tionele redenen in Skopje en op andere plaatsen in de regio aanwezig kan zijn. De wederopbouwprogramma’s moeten ter plaatse beheerd wor- den en het verdient derhalve aanbeveling dat het operationeel centrum van het Bureau, dat ten aanzien van het beheer over een aanzienlijke mate van zelfstandigheid zal beschikken, in Pristina wordt gevestigd om met de wederop- bouwwerkzaamheden in Kosovo te beginnen. (Amendement 4) Overweging 18 De Commissie ziet toe op de coördinatie, wat de bijstand voor de wederopbouw betreft, met de Europese Investeringsbank, de internationale financiële instellingen en met het Hoge Commis- sariaat van de Verenigde Naties voor de vluchtelingen, en het Bureau dient bij de tenuitvoerlegging van de programma’s toe te zien op de naleving van de in het raam van deze coördinatie genomen besluiten. De Commissie ziet toe op de coördinatie, wat de bijstand voor de wederopbouw betreft, met de Europese Investeringsbank, de internationale financiële instellingen, het Hoge Commissariaat van de Verenigde Naties voor de vluchtelingen, en de betrok- ken niet-gouvernementele organisaties (NGO’s). Het Bureau dient bij de tenuitvoerlegging van de programma’s toe te zien op de naleving van de in het raam van deze coördinatie geno- men besluiten. (1) De stemming over de ontwerpwetgevingsresolutie werd overeenkomstig artikel 69, lid 1 uitgesteld. C 54/100 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 25. 2. 2000 Donderdag, 16 september 1999 DOOR DE COMMISSIE VOORGESTELDE TEKST AMENDEMENTEN VAN HET PARLEMENT (Amendement 5) Overweging 18 bis (nieuw) De activiteiten van het Europees Bureau voor humanitaire noodhulp (ECHO) en het werk van het Bureau moeten niet uitmonden in het handhaven van twee verschillende structuren voor het verstrekken van communautaire bij- stand. De ontwikkeling van het Bureau dient derhalve ge- paard te gaan met een geleidelijke vermindering van de activiteiten van ECHO. (Amendement 6) Overweging 22 De lidstaten dienen bij de activiteiten van het Bureau te worden betrokken en er dient te worden bepaald dat zij zitting hebben in de Raad van Bestuur, en voorts moeten bepalingen worden vastgesteld op basis waarvan zij over besluiten inzake programma’s en pro- jecten hun oordeel dienen te geven. De lidstaten dienen bij de activiteiten van het Bureau te worden betrokken en door middel van hun vertegenwoordigers in het door de Commissie voorgezeten raadgevend comité over besluiten inzake programma’s en projecten hun oordeel te geven. (Amendement 7) Overweging 23 bis (nieuw) Van meet af aan moeten er uitgebreide en doeltreffende maatregelen ter bestrijding van fraude en corruptie wor- den ingebouwd. Het Europees Bureau voor fraudebestrij- ding OLAF moet zonder enigerlei beperking zijn controle- rende taken kunnen uitoefenen. Daarvoor zijn met name voorschriften voor de controle ter plaatse bij de ontvan- gers van de steun noodzakelijk. (Amendement 8) verweging 26 De landen waarvoor de programma’s PHARE en MEDA gelden, moeten bij de tenuitvoerlegging van de in verordening (EG) 1628/96 voorziene programma’s worden betrokken. De landen waarvoor de programma’s PHARE en MEDA gelden alsmede de Zuidoost-Europese landen moeten bij de tenuit- voerlegging van de in verordening (EG) 1628/96 voorziene programma’s worden betrokken (Amendement 9) ARTIKEL 1, LID 1 Artikel 4, lid 3, alinea bis (nieuw) (Verordening (EG) 1628/96) De programma’s dienen zoveel mogelijk rechtstreeks in samenwerking met de lokale bevolking en in overleg met de speciaal gelastigde van de VN voor het burgerbestuur van Kosovo te worden uitgevoerd. (Amendement 10) ARTIKEL 1, LID 4, SUB a) Artikel 9, eerste en tweede alinea (Verordening (EG) 1628/96) De te plaatsen opdrachten staan op gelijke voorwaarden open voor alle natuurlijke personen en rechtspersonen uit de lidsta- ten, uit de begunstigde staten, alsmede uit de staten waarvoor de programma’s PHARE en MEDA gelden. De te plaatsen opdrachten staan op gelijke voorwaarden open voor alle natuurlijke personen en rechtspersonen uit de lidsta- ten, uit de begunstigde staten, alsmede uit de staten waarvoor de programma’s PHARE en MEDA gelden en uit de Zuidoost- Europese landen. 25. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 54/101 DOOR DE COMMISSIE VOORGESTELDE TEKST Donderdag, 16 september 1999 AMENDEMENTEN VAN HET PARLEMENT (Amendement 11) ARTIKEL 1, LID 4, SUB b) Artikel 9, derde alinea (Verordening (EG) 1628/96 Als rechtspersonen uit een lidstaat, uit een begunstigde staat of uit een staat waarvoor het programma PHARE of het program- ma MEDA geldt worden aangemerkt, rechtspersonen die zijn opgericht naar het recht van een lidstaat, een begunstigde staat of een staat waarvoor het PHARE- of het MEDA-program- ma geldt, en waarvan het hoofdkantoor of de hoofdvestiging zich bevindt op het grondgebied waar het Verdrag tot oprich- ting van de Europese Gemeenschap van toepassing is, of in een begunstigde staat dan wel in een staat waarvoor het PHARE- of het MEDA-programma geldt, of waarvan de statutaire zetel aldaar is gevestigd, mits ertussen hun bedrijvigheid en de eco- nomie van een van deze grondgebieden of staten een daadwer- kelijke en ononderbroken band bestaat Als rechtspersonen uit een lidstaat, uit een begunstigde staat of uit een staat waarvoor het programma PHARE of het program- ma MEDA geldt worden aangemerkt, rechtspersonen die zijn opgericht naar het recht van een lidstaat, of een Zuidoost- Europees land van een begunstigde staat of een staat waar- voor het PHARE- of het MEDA-programma geldt of van een Zuidoost-Europese staat, en waarvan het hoofdkantoor of de hoofdvestiging zich bevindt op het grondgebied waar het Ver- drag tot oprichting van de Europese Gemeenschap van toepas- sing is, of in een begunstigde staat dan wel in een staat waar- voor het PHARE- of het MEDA-programma geldt, of in de Zuidoost-Europese landen, of waarvan de statutaire zetel aldaar is gevestigd, mits ertussen hun bedrijvigheid en de eco- nomie van een van deze grondgebieden of staten een daadwer- kelijke en ononderbroken band bestaat. (Amendement 12) ARTIKEL 1, LID 7 Artikel 12, leden 1, 2 en 3 (Verordening (EG) 1628/96) 1. De Commissie wordt bijgestaan door een beheerscomité bestaande uit vertegenwoor-digers van de lidstaten en voorge- zeten door de vertegenwoordiger van de Commissie, hierna „comité” genoemd. 1. De Commissie wordt bijgestaan door een raadgevend comité bestaande uit vertegenwoordigers van de lidstaten en voorgezeten door de vertegenwoordiger van de Commissie, hierna „het comité” genoemd. 2. Het comité handelt overeenkomstig de procedure van artikel 4 van Besluit 1999/…/EG (comitologie). De in lid 3 van genoemd artikel genoemde periode bestrijkt niet meer dan één maand. Het comité handelt overeenkomstig de procedure van 2. artikel 3 van Besluit 1999/0468/EG (1) van 28 juni 1999. (1) PB L 184 van 17. 7. 1999, blz. 23. 3. Het comité kan elk ander vraagstuk onderzoeken dat, eventueel op verzoek van een vertegenwoordiger van een lidstaat, door de voorzitter aan de orde wordt gesteld in het kader van de tenuitvoerlegging van deze verordening, en met name elk vraagstuk dat verband houdt met de programmering van de acties, de algemene toepassing daarvan en met medefinancieringen. 3. Het comité kan elk ander algemeen vraagstuk onderzoe- ken dat door de voorzitter aan de orde wordt gesteld in het kader van en in samenhang met de tenuitvoerlegging van deze verordening. (Amendement 14) ARTIKEL 1, LID 9 Artikel 14 (Verordening (EG) 1628/96) De Commissie kan de uitvoering van de programma’s voor de wederopbouw en voor de terugkeer van vluchtelingen, eerst in Kosovo, en indien de omstandigheden het toelaten in andere regio’s van de Federale Republiek Joegoslavië, aan een Bureau delegeren. Over de programma’s besluit de Commissie. De Commissie beheert de uitvoering van de programma’s voor de wederopbouw en voor de terugkeer van vluchtelingen, eerst in Kosovo, en indien de omstandigheden het toelaten in andere regio’s van de een bureau ter plaatse. Het bureau voert deze programma’s uit onder leiding en verantwoordelijkheid van de Commissie, die de uitvoerende bevoegdheden heeft. Federale Republiek Joegoslavië, via Daartoe wordt het Europees Bureau voor wederopbouw opgericht, hierna het Bureau genoemd, dat ten doel heeft de in de eerste alinea bedoelde programma’s voor de wederopbouw en voor de terugkeer van vluchtelingen ten uitvoer te leggen. C 54/102 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 25. 2. 2000 Donderdag, 16 september 1999 DOOR DE COMMISSIE VOORGESTELDE TEKST AMENDEMENTEN VAN HET PARLEMENT (Amendement 15) ARTIKEL 1, LID 9 Artikel 14, tweede alinea bis (nieuw) (Verordening (EG) 1628/96) Op voorstel van de Commissie neemt de Raad met gekwa- lificeerde meerderheid van stemmen, na raadpleging van het Europees Parlement, een besluit over uitbreiding van de werkzaamheden van het Bureau tot andere regio’s van de Federale Republiek Joegoslavië dan Kosovo alsmede over de nadere bepalingen voor de aanduiding van de in artikel 3 bedoelde entiteiten. In het licht van dit besluit kan het Bureau andere operationele centra oprichten. (Amendement 16) ARTIKEL 1, LID 9 Artikel 15, leden 2 t/m 5 (Verordening (EG) 1628/96) Het Bureau vergaart en analyseert de gegevens en verstrekt 2. deze aan de Commissie over: Het Bureau vergaart, analyseert en verstrekt, onder ver- 2. antwoordelijkheid van de Commissie, gegevens over: a) b) oorlogsschade, behoeften in verband met de wederopbouw en de terugkeer van vluchtelingen, alsmede over activitei- ten van de regeringen, de lokale en regionale overheden en de internationale gemeenschap op dit gebied; de dringende behoeften van de betrokken bevolkingsgroe- pen, rekening houdende met de geschieden volksverhuizin- gen en de mogelijkheden voor terugkeer van deze bevol- kingsgroepen; a) b) oorlogsschade, behoeften in verband met de wederopbouw en de terugkeer van vluchtelingen, alsmede over activitei- ten van de regeringen, de lokale en regionale overheden en de internationale gemeenschap op dit gebied; de dringende behoeften van de betrokken bevolkingsgroe- pen, rekening houdende met de geschieden volksverhuizin- gen en de mogelijkheden voor terugkeer van deze bevol- kingsgroepen; c) prioritaire sectoren en geografische gebieden die dringend bijstand van de internationale gemeenschap behoeven. c) prioritaire sectoren en geografische gebieden die dringend bijstand van de internationale gemeenschap behoeven. 3. Ongewijzigd 3. Ongewijzigd 4. Het Bureau draagt zorg voor de tenuitvoerlegging van de programma’s voor de wederopbouw en voor de terugkeer van vluchtelingen waartoe de Commissie heeft besloten. Daartoe kan het door de Commissie worden belast met alle verrichtingen die voor de tenuitvoerlegging van de programma’s nodig zijn, in het bijzonder: 4. Het Bureau draagt, onder verantwoor-delijkheid van de Commissie, zorg voor de tenuitvoerlegging van de pro- gramma’s voor de wederopbouw en voor de terugkeer van vluchtelingen waartoe is besloten. Het is verantwoordelijk voor alle verrichtingen die voor de tenuitvoerlegging van de programma’s nodig zijn, in het bijzonder: opstelling van een taakomschrijving; a) b) opstelling en beoordeling van oproepen tot indiening van (a) opstelling van een taakomschrijving; (b) opstelling en beoordeling van oproepen tot indiening van c) d) e) inschrijvingen; ondertekening van contracten; sluiting van financieringsovereen-komsten; toewijzing van opdrachten overeenkomstig het verordening bepaalde; beoordeling van projecten; controleren op de uitvoering van de projecten; f) g) h) betalingen. in deze inschrijvingen; (c) ondertekening van contracten; (d) (e) sluiting van financieringsovereen-komsten; toewijzing van opdrachten overeenkomstig het verordening bepaalde; (f) beoordeling van projecten; (g) controleren op de uitvoering van de projecten; (h) betalingen. in deze 5. Het Bureau draagt naast de in de leden 2, 3 en 4 voor- ziene taken zorg voor de tenuitvoerlegging van de program- ma’s voor de wederopbouw en voor de terugkeer van vluchte- lingen, welke door de lidstaten en andere donoren, in het kader van de door de Commissie tot stand gebrachte coördinatie met de Wereldbank, de overige internationale financiële instellingen en de Europese Investeringsbank, aan het Bureau worden toever- trouwd. 5. Het Bureau draagt naast de in de leden 2, 3 en 4 voor- ziene taken zorg voor de tenuitvoerlegging van de program- ma’s voor de wederopbouw en voor de terugkeer van vluchte- lingen, alsmede voor de coördinatie met de programma’s van de lidstaten en met de programma’s van andere donoren, in het kader van de door de Commissie tot stand gebrachte coördinatie met de Wereldbank, de EBWO, andere nader te noemen financiële instellingen en de Europese Investerings- 25. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 54/103 DOOR DE COMMISSIE VOORGESTELDE TEKST Donderdag, 16 september 1999 AMENDEMENTEN VAN HET PARLEMENT bank, onder leiding en verantwoordelijkheid van de Com- missie, die de uitvoerende bevoegdheden heeft. (Amendement 17) ARTIKEL 1, LID 9 Artikel 16, eerste alinea (Verordening (EG) 1628/96 Het Bureau heeft rechtspersoonlijkheid. Het Bureau beschikt in alle lidstaten over de ruimste handelingsbevoegdheid welke door de nationale wetgevingen aan rechtspersonen worden toe- gekend; het kan met name roerende en onroerende goederen verkrijgen en vervreemden en in recht optreden. Het Bureau is een organisatie zonder winstoogmerk. Het Bureau heeft rechtspersoonlijkheid. Het Bureau beschikt in alle lidstaten over de ruimste handelingsbevoegdheid welke door de nationale wetgevingen aan rechtspersonen worden toe- gekend; het kan met name roerende en onroerende goederen verkrijgen en vervreemden en in recht optreden. Het Bureau is een organisatie zonder winstoogmerk, waarbij gewaarborgd moet zijn dat alle ten behoeve van lidstaten of andere donoren verrichte diensten door deze volledig worden betaald. (Amendement 18) ARTIKEL 1, LID 9 Artikel 16, tweede alinea (Verordening (EG) 1628/96) Het Bureau wordt in Pristina gevestigd, onverminderd een eventuele aanwezigheid in Skopje en in andere plaatsen in de regio. Het operationeel centrum van het Bureau, dat ten aanzien van het beheer over een aanzienlijke mate van zelfstandig- heid zal beschikken, wordt in Pristina gevestigd, om met de wederopbouwwerkzaamheden in Kosovo te beginnen. Dit centrum is het operatieve deel van het in Thessaloniki te vestigen Bureau voor de Wederopbouw van de landen in de westelijke Balkan in het kader van het Stabiliteits- pact, dat daar eveneens zijn zetel dient te hebben. (Amendement 19) ARTIKEL 1, LID 9 Artikel 17, leden 1 t/m 7 (Verordening (EG) 1628/96) 1. Het Bureau heeft een Raad van Bestuur, bestaande uit één vertegenwoordiger van elke lidstaat en uit drie vertegenwoordigers van de Commissie. De vertegenwoordigers van de lidstaten worden door de 2. betrokken lidstaten benoemd. De lidstaten wijzen hun vertegenwoor- diger aan op grond van diens kennis en ervaring op de gebieden die met het oog op de activiteiten van het Bureau pertinent zijn. Tot de drie vertegenwoordigers van de Commissie behoort een lid van de Commissie. 1. Het Bureau heeft een Raad van Bestuur, bestaande uit vijf onafhankelijke vertegenwoordigers die door de Commis- sie worden benoemd (na raadpleging van het in artikel 12 genoemde comité, alsmede twee vertegenwoordigers van de Commissie. De Commissie is bevoegd de Raad van Bestuur te ontbinden bij met redenen omkleed besluit en na mede- deling hiervan aan het Europees Parlement en de Raad. De onafhankelijke vertegenwoordigers worden benoemd 2. op grond van hun kennis en ervaring op de gebieden die met het oog op de activiteiten van het Bureau pertinent zijn. 3. 4. Ongewijzigd Ongewijzigd 3. 4. Ongewijzigd Ongewijzigd 4 bis. De Europese Investeringsbank en ECHO benoe- men elk een vertegenwoordiger, die niet deelneemt aan de stemming. C 54/104 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 25. 2. 2000 Donderdag, 16 september 1999 DOOR DE COMMISSIE VOORGESTELDE TEKST AMENDEMENTEN VAN HET PARLEMENT 5. Ongewijzigd 5. Ongewijzigd De vertegenwoordigers van de lidstaten en de Commissie 6. beschikken in de Raad van Bestuur elk over één stem. De onafhankelijke vertegenwoordigers beschikken in de 6. Raad van Bestuur elk over één stem. De Raad van Bestuur stelt de regeling van het taalgebruik van 7. het Bureau vast. (Amendement 21) ARTIKEL 1, LID 9 Artikel 17, lid 10, inleidende zin (Verordening (EG) 1628/96) 10. De Raad van Bestuur wordt nauw betrokken bij de tenuit- voerlegging van de programma’s voor de wederopbouw. Op voorstel van de directeur besluit de Raad van Bestuur over de voornaam- ste, met de werkzaamheden van het Bureau verbonden vraag- stukken en met name over; 10. De Raad van Bestuur besluit op voorstel van de direc- teur over de voornaamste, met de werkzaamheden van het Bureau verbonden vraagstukken en met name over; (Amendement 22) ARTIKEL 1, LID 9 Artikel 18, lid 1 (Verordening (EG) 1628/96) 1. De directeur van het Bureau wordt op voorstel van de Commissie voor de duur van dertig maanden door de Raad van Bestuur benoemd. Hij kan volgens dezelfde procedures van zijn functies worden ontheven. 1. De directeur van het Bureau wordt door de Commissie voor de duur van dertig maanden benoemd. Hij kan volgens dezelfde procedures van zijn functies worden ontheven. (Amendement 23) ARTIKEL 1, LID 9 Artikel 19, lid 3 (Verordening (EG) 1628/96) 3. De ontvangsten van het Bureau omvatten, onverminderd andere ontvangsten, een bedrag dat is opgenomen op de alge- mene begroting van de Europese Gemeenschappen, de betalin- gen die ter vergoeding van verleende diensten zijn verricht, als- mede middelen uit andere bronnen. 3. De ontvangsten van het Bureau bestaan uit een bedrag dat is opgenomen op de algemene begroting van de Europese Gemeenschappen en is goedgekeurd door de begrotings- autoriteit in het kader van de jaarlijkse begrotingsproce- dure; een en ander staat los van het krediet dat voor het programma is uitgetrokken. Het Bureau kan ook betalingen ontvangen ter vergoeding van verleende diensten, alsmede middelen uit andere bronnen. (Amendement 24) ARTIKEL 1, LID 9 Artikel 20, lid 4 (Verordening (EG) 1628/96) 4. Na in kennis te zijn gesteld van het advies van de Com- missie, stelt de Raad van Bestuur aan het begin van elk begro- tingsjaar de begroting van het Bureau, alsmede het werkpro- gramma vast, waarbij de begroting wordt aangepast aan de verschillende, aan het Bureau toegekende bijdragen, alsmede aan de middelen uit andere bronnen. In de begroting worden even- eens het aantal personeelsleden vermeld, alsmede hun rang en categorie, dat het Bureau in het betrokken begrotingsjaar in dienst heeft. 4. Na in kennis te zijn gesteld van het advies van de Com- missie, stelt de Raad van Bestuur aan het begin van elk begro- tingsjaar de begroting van het Bureau, alsmede het werkpro- gramma vast, waarbij de begroting wordt aangepast aan de verschillende, door de begrotingsautoriteit aan het Bureau toegekende bijdragen. 4 bis. Om redenen van budgettaire doorzichtigheid worden de middelen die zijn ontvangen uit andere bron- nen dan de communautaire begroting, in de ontvangsten van het Bureau afzonderlijk opgevoerd. In de uitgaven worden de administratieve en personeelskosten duidelijk onderscheiden van de operationele kosten van het pro- gramma. In de begroting wordt eveneens het aantal personeels- leden vermeld, alsmede hun rang en categorie, dat het Bureau in het betrokken begrotingsjaar in dienst heeft. 25. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 54/105 DOOR DE COMMISSIE VOORGESTELDE TEKST Donderdag, 16 september 1999 AMENDEMENTEN VAN HET PARLEMENT (Amendement 25) ARTIKEL 1, LID 9 Artikel 21, lid 2 bis (nieuw) (Verordening (EG) 1628/96) Financieringsbesluiten alsmede daaruit voortvloei- 2 bis. ende contracten of uitvoeringsinstrumenten moeten voor- zien in controle ter plaatse door OLAF en de Rekenkamer, zonodig bij de begunstigden die middelen van het Bureau ontvangen en bij tussenpersonen die deze middelen verde- len. (Amendement 26) ARTIKEL 1, LID 9 Artikel 22, alinea bis (nieuw) (Verordening (EG) 1628/96) Het Bureau wordt gecontroleerd door OLAF ter bescher- ming van de belangen van de Gemeenschap. Onvermin- derd Verordening (Euratom) nr. 1074/99 van de Raad van 25 mei 1999 betreffende de door het Europees Bureau voor Fraudebestrijding (OLAF) verrichte onderzoeken (1), stelt de Raad van Bestuur de voorwaarden en modaliteiten van deze onderzoeken bij het Bureau vast. (1) PB L 210 van 10. 8. 1999, blz. 24. (Amendement 27) ARTIKEL 1, LID 9 Artikel 23, derde alinea (Verordening (EG) 1628/96) Het personeel van het Bureau bestaat uit een strikt beperkt aantal door de Commissie of door de lidstaten toegewezen of gedeta- cheerde ambtenaren voor de uitoefening van managements- functies. Het overige personeelsbestand wordt gevormd door andere personeelsleden die door het Bureau zijn aangeworven voor een periode die strikt gekoppeld is aan de behoeften van het Bureau. Het personeel van het Bureau bestaat uit door de Commissie of door de lidstaten toegewezen of gedetacheerde ambtenaren voor de uitoefening van managementsfuncties. Het overige per- soneelsbestand wordt gevormd door andere personeelsleden die door het Bureau zijn aangeworven voor een periode die strikt gekoppeld is aan de behoeften van het Bureau. Het organigram van het Bureau wordt in het kader van de jaarlijkse begrotingsprocedure door de begrotingsautori- teit goedgekeurd. (Amendement 28) ARTIKEL 1, LID 9 Artikel 25, lid 2 (Verordening (EG) 1628/96) De Commissie dient bij de Raad een voorstel in betreffende is dat het 2. de opheffing van het Bureau, indien zij van oordeel Bureau de in artikel 14 genoemde opdracht heeft vervuld. 2. De Commissie dient na een periode van 24 maanden bij het Europees Parlement en de Raad een evaluatieverslag in en een voorstel tot opheffing van het Bureau dan wel tot verlenging van zijn mandaat, ongeacht het besluit van de begrotings-autoriteit in het kader van de jaarlijkse begro- tingsprocedure


eurovoc_concepts:
Greece
earthquake
seismic monitoring

text: 25. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 54/107 Torsdag 16 september 1999 1. Parlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet, uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 2. 250. 2 i EG-fördraget/artikel 119 andra stycket i Euratomfördraget, uppmanar rådet att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som 3. parlamentet har godkänt, uppmanar rådet att på nytt höra parlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommis- 4. sionens förslag, 5. uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. 14. Jordbävning i Turkiet och Grekland a) B5-0072, 0077, 0087, 0088, 0104 och 0109/1999 Resolution om jordbävningen i Turkiet Europaparlamentet utfärdar denna resolution av följande skäl; A. Tidigt på morgonen den 17 augusti 1999 drabbades Turkiets tättbefolkade och industrialiserade nord- västra del av en förödande jordbävning som uppmättes till 7,4 på Richterskalan. B. Jordbävningen har resulterat i mer än 15 000 döda, 25 000 skadade, omfattande materiella skador och tusentals försvunna människor. C. Bristfällig organisation dagarna efter katastrofen försvårade räddningsarbetarnas arbete. D. EU ger humanitärt bistånd till de värst drabbade områdena. Parlamentet uttrycker sin sympati och solidaritet med Turkiet och släktingar och vänner till alla de 1. som dött eller skadats, 2. hyllar det arbete som medlemsstaternas räddningsstyrkor utförde, och uppmanar kommissionen att undersöka om det är möjligt att förbättra organiserandet av hjälp vid stora humanitära katastrofer inom och utom EU och förelägga Europaparlamentet undersökningsresultatet, anser att man snarast bör överväga att inrätta ett europeiskt forskningsinstitut för systematiska stu- 3. dier och tillämpning av nya metoder för tidig varning för seismologisk aktivitet, uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Turkiets regering 4. och nationalförsamling. b) B5-0074, 0076, 0086, 0089 och 0102/1999 Resolution om jordbävningskatastrofen i Aten den 7 september 1999 Europaparlamentet utfärdar denna resolution av följande skäl; A. Atenområdet drabbades den 7 september 1999 av en katastrofal jordbävning som uppmättes till 5,9 på Richterskalan. B. Över 100 personer har dött, flera hundra människor har skadats, tusentals bostadshus och andra byggnader har förstörts och flera hundra skadats, och över 60 000 människor berörs i dag av denna katastrof. C. Byggnader i staden Aten har skadats, såsom historiska monument, stadens arkeologiska museum, kyr- kor och sjukhus. C 54/108 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 25. 2. 2000 Torsdag 16 september 1999 1. 2. Parlamentet uttrycker sitt djupa deltagande med de anhöriga till offren och med Attikas alla invånare, berömmer det arbete som har gjorts av det räddningsmanskap som har letat efter överlevande, uppmanar kommissionen, rådet och övriga behöriga organ att göra allt de förmår för att snabbt bistå 3. offren och reparera skadorna, anser att man snarast bör överväga att inrätta ett europeiskt forskningsinstitut för systematiska stu- 4. dier om och tillämpning av nya metoder för tidig varning för seismisk aktivitet, 5. uppmanar kommissionen att utforska möjligheterna att göra den organiserade humanitära hjälpen vid stora katastrofer inom och utom EU effektivare, till exempel genom att inrätta civilförsvarsstyrkor som kan samordna medlemsstaternas räddningsenheter och räddningsutrustning, och att rapportera resul- taten till parlamentet, uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, Greklands regering 6. samt behöriga instanser i regionen Attika och staden Aten. 15. Dagestan B5-0071, 0078, 0085, 0090, 0095 och 0103/1999 Resolution om den väpnade konflikten i Dagestan Europaparlamentet utfärdar denna resolution; 6 med beaktande av att parlamentet den 30 november 1995 gav sitt samtycke till att ingå ett partner- skaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Ryska federationen å andra sidan (1), och den 11 juni 1997 gav sitt samtycke till ett protokoll till partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Ryska federationen (2), 6 med beaktande av EU:s stöd till den fortsatta utvecklingen av samarbetet i Svartahavsrådet, 6 med beaktande av EU:s gemensamma strategi för Ryssland, antagen av rådet i juni 1999, 6 med beaktande av uttalandet från rådets ordförande på EU:s vägnar om situationen i den ryska re- publiken Dagestan, och uttalandet från OSSE:s ordförande om situationen i Dagestan av den 13 augusti 1999, och av följande skäl: A. Europeiska unionen har föresatt sig att stärka det strategiska partnerskapet med Ryssland beträffande ekonomisk integration och samarbete samtidigt som man upprätthåller stabiliteten och säkerheten i och utanför Europa. B. Ryssland har fullständig territorial integritet. C. Ryssland står inför en allvarlig ekonomisk, finansiell, social och institutionell kris. D. De våldshandlingar som beväpnade extremiststyrkor från Tjetjenien begår i den ryska republiken Dagestan är mycket oroande. E. Den väpnade konflikten mellan beväpnade extremiststyrkor och den ryska militären trappas tyvärr upp, vilket orsakar många offer och flyktingar bland civilbefolkningen i Dagestan och Tjetjenien. (1) (2) EGT C 339, 18. 12. 1995, s. 45. EGT C 200, 30. 6. 1997, s. 66


eurovoc_concepts:
Democratic Republic of the Congo
cease-fire
civilian victim
export monitoring
humanitarian aid
non-proliferation of arms
peace
political prisoner
refugee

text: C 54/114 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 25. 2. 2000 Torsdag, den 16. september 1999 17. Lusaka-fredsaftalen B5-0070, 0084, 0094, 0099 og 0101/1999 Beslutning om Lusaka-aftalen om våbenhvile for området omkring de Store Søer Europa-Parlamentet, (cid:1) der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen i området omkring De Store Søer og Den Demokratiske Republik Congo i særdeleshed, (cid:1) der henviser til EU-formandskabets erklæring af 3. september 1999, (cid:1) der henviser til EU-erklæringen af juni 1999 om våbenhandelen med og inden for området omkring De Store Søer, A. der henviser til, at en væbnet konflikt har hærget Den Demokratiske Republik Congo i det seneste år med aktiv militær indblanding fra flere nabolande, hvilket truer områdets stabilitet alvorligt og skaber yderligere død og ødelæggelse såvel som nye flygtningestrømme, B. der henviser til, at de seks lande i området har undertegnet en våbenhvileaftale (Den Demokratiske Republik Congo, Zimbabwe, Namibia, Angola, Rwanda og Uganda), der også er undertegnet afde for- skellige stridende parter,der alle er involveret i konflikten, C. der henviser til, at Lusaka-aftalen om våbenhvile indeholder en forpligtelse fra nabolandene til at trække deres styrker tilbage såvel som et løfte fra alle sider om at indlede en national dialog om Congos fremtid med deltagelse af repræsentanter for civilsamfundet og om at beskytte Congos grænser for at garantere nabolandenes sikkerhed, D. der henviser til, at der stiller sig enorme hindringer i vejen for at gennemføre Lusaka-aftalen i betragt- ning af den alvorlige ustabilitet og de etniske spændinger, der fortsat hersker i området, og den fort- satte tilstedeværelse af flygtninge over hele området, hvilket er resulteret i en alvorlig humanitær krise, E. der henviser til, at respekten for menneskerettigheder og demokratiske institutioner må være en væsentlig del af forsoningsprocessen i området, 1. støtter fredsprocessen, der er indledt med undertegnelsen af Lusaka-aftalen, og udtaler sin tilfredshed med den succesrige diplomatiske indsats fra Zambia, Sydafrika og Tanzania, der førte til, at aftalen blev undertegnet; opfordrer alle parter til straks at gennemføre aftalen, at overholde den nøje og at afstå fra enhver 2. handling, der kan bringe den i fare; 3. opfordrer navnlig alle congolesiske signatarer til aftalen til straks at indlede den nationale dialog om Congos fremtid sammen med repræsentanter for civilsamfundet; opfordrer i den sammenhæng Den Demo- kratiske Republik Congos myndigheder til straks at frigive alle politiske fanger og tillade politiske partiers virksomhed for at forberede valgene; opfordrer alle stridende parter til at standse alle voldshandlinger mod civilbefolkningen og til at 4. respektere individets grundlæggende rettigheder; 5. mener, at Lusaka-aftalen er afgørende for at genskabe fred og stabilitet i Den Demokratiske Republik Congo og det centralafrikanske område såvel som flygtninges og fordrevnes tilbagevenden og reintegrering i deres hjemland og for nabolandenes sikkerhed; understreger Den Europæiske Unions ansvar for at støtte gennemførelsen af Lusaka-aftalen og opfor- 6. drer EU til at yde politisk og operationel støtte til dens gennemførelse og til navnlig at bidrage til de fredsbevarende aktioner, der skal udføres af FN og OAU; opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at respektere deres forpligtelse til at kontrollere våbenekspor- 7. ten til området, dens ulovlige spredning og den ulovlige handel, der finansiere den; 25. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 54/115 Torsdag, den 16. september 1999 opfordrer EU til at øge sin humanitære bistand til området, så det bliver muligt at klare den fortsatte 8. tilstedeværelse af flygtninge og bistå med at hjemsende dem; 9. pålægger sin formand at sende denne beslutning til signatarerne til Lusaka-aftalen, Rådet, Kommis- sionen, medlemsstaternes regeringer, FN’s generalsekretær, OAU og regeringerne i Sydafrika, Tanzania og Zambia


title: Commission Regulation (EC) No 1988/1999 of 16 September 1999 fixing the corrective amount applicable to the refund on cereals

eurovoc_concepts:
cereals
export
export refund

text: 17. 9. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 245/27 COMMISSION REGULATION (EC) No 1988/1999 of 16 September 1999 fixing the corrective amount applicable to the refund on cereals THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organization of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 1253/ 1999 (2), and in particular Article 13 (8) thereof, (1) Whereas Article 13 (8) of Regulation (EEC) No 1766/92 provides that the export refund applicable to cereals on the day on which application for an export licence is to exports to be made must be applied on request effected during the period of validity of the export licence; whereas, in this case, a corrective amount may be applied to the refund; (2) Whereas Commission Regulation (EC) No 1501/95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules under Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2513/98 (4), allows for the fixing of a corrective amount for the products listed in Article 1(1) (c) of Regulation (EEC) No 1766/92; whereas that corrective amount must be calculated taking account of the factors referred to in Article 1 of Regulation (EC) No 1501/95; (3) Whereas the world market situation or the specific requirements of certain markets may make it necessary to vary the corrective amount according to destination; (4) Whereas the corrective amount must be fixed at the same time as the refund and according to the same procedure; whereas it may be altered in the period between fixings; (5) Whereas it follows from applying the provisions set out above that the corrective amount must be as set out in the Annex hereto; (6) Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The corrective amount referred to in Article 1(1) (a), (b) and (c) of Regulation (EEC) No 1766/92 which is applicable to export refunds fixed in advance in respect of malt shall be as set out in the Annex hereto. This Regulation shall enter into force on 17 September 1999. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 16 September 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 313, 21. 11. 1998, p. 16. L 245/28 EN Official Journal of the European Communities 17. 9. 1999 to the Commission Regulation of 16 September 1999 fixing the corrective amount applicable to the refund on cereals ANNEX Product code Destination (1) Current 9 1st period 10 2nd period 11 3rd period 12 4th period 1 5th period 2 6th period 3 (EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 — 01 01 — 03 02 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 0 — 0 0 — 0 0 — 0 — — — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –1,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –2,00 — –1,00 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –1,37 –1,28 –1,18 –1,09 –1,02 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –3,00 — –2,50 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –3,43 –3,20 –2,95 –2,73 –2,55 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –4,00 — –6,00 0 — –25,00 0 — 0 — — — — — –8,22 –7,68 –7,08 –6,54 –6,12 — — 0 — — 0 0 — 0 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — (1) The destinations are identified as follows: 01 all third countries, 02 other third countries, 03 USA, Canada and Mexico. NB: The zones are those defined in amended Commission Regulation (EEC) No 2145/92 (OJ L 214, 30. 7. 1992, p. 20)