title: Yttrande från Regionkommittén om "Kommissionens rapport till Europeiska rådet: Bättre lagstiftning 1998 - Ett delat ansvar"

eurovoc_concepts:
EU law
principle of subsidiarity

text: 23. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374/11 Regionkommittén stöder också förslaget som innebär att kommissionens styrekonom skall utföra den finansiella kon- trollen av miljöbyrån, som en garanti för att systemet skall förbli oberoende och enhetligt. Bryssel den 15 september 1999. Regionkommitténs ordförande Manfred DAMMEYER Yttrande från Regionkommittén om ”Kommissionens rapport till Europeiska rådet: Bättre lagstiftning 1998 – Ett delat ansvar” (1999/C 374/04) BAKGRUND Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskaperna (EG-fördraget), särskilt artikel 5. Amsterdamfördraget, särskilt protokoll 7 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciper- na samt förklaring nr 39 om gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet. Slutsatserna från Europeiska rådets möte i Wien den 11–12 december 1998, enligt vilka kommissionen bör publicera sina kommande rapporter om ”Bättre lagstiftning” i god tid, så att även Regionkommittén har möjlighet att göra en noggrann genomgång av dokumentet. Kommissionens rapport till Europeiska rådet: ”Bättre lagstiftning 1998 — Ett delat ansvar” (KOM(1998) 715 slutlig). Europaparlamentets resolution om kommissionens rapport till Europeiska rådet ”Bättre lagstiftning 1997”, som antogs den 18 december 1998. Regionkommitténs presidiebeslut av den 10 mars 1999 att, i enlighet med artikel 198c i EG-fördraget, utarbeta ett yttrande i detta ärende och ge utskottet för institutionella frågor i uppdrag att bereda detta ärende. Regionkommitténs yttrande av den 11 mars 1999 om subsidiaritetsprincipen ”För en verklig subsidiari- tetskultur! En appell från Regionkommittén” (CdR 302/98 fin) (1). Utkastet till yttrande utarbetat av utskottet för institutionella frågor av den 27 april 1999 (CdR 50/99 rév. 1) (föredragande: Mercedes Bresso). Subsidiaritetsprincipen, som infördes i nuvarande artikel 5 i EG-fördraget genom Maastrichtfördraget 1992, är ett dynamiskt begrepp som har ett konstitutionellt värde i den mening att den säkerställer att beslut fattas så nära unionens medborgare som möjligt. (1) EGT C 198, 14. 7. 1999, s. 73. C 374/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 12. 1999 I enlighet med fördragen och protokoll 7 i Amsterdamfördraget gäller subsidiaritetsprincipen för områden där gemenskapen inte är ensam behörig, och utgör en vägledning för hur dessa befogenheter skall utövas på gemenskapsnivå, i syfte att upprätthålla gemenskapens regelverk och jämvikten mellan institutionerna. Att subsidiaritetsprincipen respekteras är viktigare än någonsin i dag när vi försöker upprätta och befästa ett mer omfattande europeiskt medborgarskap. Med beaktande av ovanstående antog Regionkommittén enhälligt följande yttrande vid sin 30:e plenarses- sion den 15–16 september 1999 (sammanträdet den 15 september). 1. Inledning 1. 1. Rapporten om tillämpningen av subsidiaritetsprincip- en, som kommissionen varje år sedan 1992 lagt fram för Europeiska rådet, utökades 1995. I dag granskar kommissio- nen i samma dokument de åtgärder som genomförts för att förbättra gemenskapslagstiftningen, och kommenterar såväl tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprin- ciperna som problem med avseende på texternas redaktionella kvalitet och deras spridning. Genom att subsidiaritets- och proportionalitetsprin- 1. 2. ciperna fogats till EG-fördraget form av artikel 5 och i protokoll 7 till Amsterdamfördraget konstaterar kommissio- nen att det redan finns tydliga regler för hur dessa principer skall tillämpas. I väntan på att protokollet skall ratificeras. tillämpar kommissionen redan dessa regler. sig undan sitt ansvar gentemot medborgarna. Detta ansvar inbegriper också medlemsstaterna, som måste mångdubbla sina ansträngningar dels för att förenkla den nationella lagstift- ningen, dels för att korrekt och utan dröjsmål införliva gemenskapsdirektiven i den egna lagstiftningen. 1. 6. För att arbetet med en bättre lagstiftning skall kunna nå ut på alla plan är det dessutom nödvändigt att man genomför insatser för att informera medborgarna och därvid utnyttjar den nya tekniken och dess genomslagskraft. Alla aktörer som medverkar i gemenskapens lagstift- 1. 7. ningsprocess måste samarbeta för att klargöra ”vem som har ansvaret för vad” i Europeiska unionen, i syfte att få medborgarna att inse nyttan av insatser på gemenskapsnivå. En förutsättning för medborgarnas deltagande i byggandet av Europa är att befogenheterna är synliga och ansvarsfördelning- en är tydlig. 1. 3. Under 1998 har målet att åstadkomma bättre lagstift- ning ständigt stått i centrum för kommissionen, som anser sig ha lyckats i detta arbete och uppnått konkreta resultat. Antalet lagförslag har över lag minskat; kommissionen har utövat sin initiativrätt genom att inrikta sig på politiskt prioriterade mål efter samråd med berörda parter och även genom att ge ut vitböcker, grönböcker och meddelanden samt genom att sträva efter att utarbeta bestämmelser som är klara, enkla och lätta att förstå. 2. Allmänna kommentarer 2. 1. Ett yttrande som blir banbrytande 1. 4. Mot denna bakgrund, och till följd av antagandet av Amsterdamfördraget med protokoll 7 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna samt förkla- ring nr 39 om gemenskapslagstiftningens redaktionella kvali- tet, har det politiska intresset för lagstiftningsprocessen ökat avsevärt. Såväl vid Europeiska rådets möte i Cardiff i juni 1998 som vid stats- och regeringschefernas informella möte i Pörtschach i oktober betonades den centrala betydelse som subsidiaritetsprincipen har för att stärka unionens demokratis- ka legitimitet. 2. 1. 1. Som en följd av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Wien den 11–12 december 1998, enligt vilka kommis- sionen bör publicera sina kommande rapporter om subsidiari- tet i god tid, så att även Regionkommittén har möjlighet att göra en noggrann genomgång av dokumentet, granskar nu kommittén för första gången rapporten ”Bättre lagstiftning” som kommissionen årligen lägger fram för Europeiska rådet. 2. 1. 2. Kommittén betonar betydelsen av detta yttrande, som blir banbrytande eftersom det utgör en föregångare för det samrådsförfarande när det gäller den årliga rapporten om subsidiaritet som nämns i slutsatserna från Europeiska rådet i Wien. 1. 5. Att åstadkomma bättre lagstiftning är en uppgift som kommer an på alla gemenskapens lagstiftande organ, ett delat ansvar — som det står i titeln till kommissionens rapport — som vilar på alla institutionerna, i och med att de inte kan dra Tillämpningen av subsidiaritets- och proportionali- 2. 1. 3. tetsprinciperna utgör i dag en referensram för lagstiftningsverk- samhet på områden där unionen inte är ensam behörig. 23. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374/13 2. 1. 4. I sitt initiativyttrande om subsidiaritetsprincipen ”För en verklig subsidiaritetskultur! En appell från Regionkom- mittén” (CdR 302/98 fin) (1) som antogs den 11 mars 1999 erinrade kommittén om att den alltsedan den konstituerades alltid strävat efter att ikläda sig rollen av subsidiaritetsprin- cipens väktare. Regionkommittén har alltid uttalat sitt starka stöd för att det skapas starka men smidiga och effektiva europeiska institutioner. Dessa skall koncentrera sig på de uppgifter som andra styrande nivåer, som i sin verksamhet har ett direkt ansvar gentemot medborgarna, inte kan genomföra effektivt. 2. 1. 5. Det framstod därför som fullständigt ologiskt att den institution som samlar företrädarna för de lokala och regionala nivåerna, och som således är subsidiaritetsprincipens naturliga väktare, inte skulle höras om sina synpunkter på rapporten om en lagstiftande verksamhet som har denna princip som ledstjärna och grundval för sin tillämpning. Kommittén ser därför mycket positivt på att man nu 2. 1. 6. rättar till denna orimliga situation när det gäller gemenskapens samrådsförfarande. 2. 2. Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna 2. 2. 1. I rapporten ”Bättre lagstiftning 1998 — Ett delat ansvar” beskriver kommissionen subsidiaritets- och proportio- nalitetsprinciperna som ”tydliga och numera kodifierade prin- ciper”, och utgår i sin beskrivning från vad subsidiaritetsprinci- pen inte är för att komma fram till vad den egentligen innebär. 2. 2. 2. Kommissionen medger dock att dessa principer är och förblir dynamiska och menar att det inte är frågan om att slå fast unionens behörighet på ett begränsande sätt, utan snarare att inta en dynamisk hållning som tillåter att man ingriper, eller avhåller sig från att ingripa när det är motiverat, och i så fall preciserar villkoren och räckvidden för åtgärden. Kommittén stöder kommissionens uppfattning om 2. 2. 3. subsidiaritetsprincipens dynamiska roll. Den innebär att ge- menskapens insatser kan ökas eller minskas alltefter omstän- digheterna, dock alltid med hänsyn till de mål och befogenheter som anges i fördragen. Kommittén anser att det snarast möjligt bör inledas en debatt om fördelningen av ansvar för att säkerställa en utveckling av regionernas och de regionala och lokala myndigheternas handlingsutrymme och kräver att denna fråga behandlas vid nästa regeringskonferens. 2. 2. 4. Kommittén anser att subsidiaritetsprincipen är en princip som skall reglera relationerna mellan EU, medlemssta- terna och de lokala och regionala myndigheterna, och att definitionen i artikel 5 följaktligen bör tillämpas på relationerna mellan EU, medlemsstaterna och lokala och regionala myndig- (1) EGT C 198, 14. 7. 1999, s. 73. heter. Relationerna mellan lokala myndigheter och medlems- staterna regleras av staternas respektive författningar. 2. 2. 5. Kommittén understryker att fördraget slår fast att beslut skall fattas så nära medborgarna som möjligt – men detta betyder inte nödvändigtvis att detta skall ske på nationell nivå. Subsidiaritetsprincipen läggs alltså fast som närhets- och effektivitetsprincip. Därav kan man dra slutsatsen att denna princip även borde gälla förhållandet till de lokala och regionala myndighetsnivåerna, vilket innebär att medlemssta- terna måste låta lokala och regionala myndigheter få ta ansvar för och fatta beslut i frågor som dessa myndigheter är bättre lämpade att avgöra. Kommittén vill 2. 2. 6. i detta sammanhang påpeka att kommittén redan vid upprepade tillfällen i samband med översyn av fördragen har begärt rättsliga och politiska garantier för full tillämpning av subsidiaritetsprincipen, men detta har aldrig beaktats, inte heller i Amsterdamfördraget. Enligt kommittén skulle ett system med garantier 2. 2. 7. som även inbegriper de lokala myndigheterna dessutom motverka risken för att medlemsstater frestas att använda subsidiaritetsprincipen som alibi för att på nytt göra delar av gemenskapspolitiken till en nationell angelägenhet. 2. 2. 8. Kommittén anser att principerna om effektivitet och närhet till medborgarna kan omsättas i praktiken genom att man definierar om EU:s behörighet så att ansvaret kan delas, eller är gemensamt, inte bara mellan gemenskapsnivån och den nationella nivå utan även mellan fler nivåer. Ansvaret skall härvid förläggas till den nivå som har de bästa förutsättningar- na för ett effektivt beslutsfattande och för att inbegripa medborgarna i processen. Hänsyn skall därvid tas till att det administrativa genomförandet av gemenskapsrätten princi- piellt skall åligga medlemsstaterna enligt deras konstitutionella bestämmelser. Det är sättet att åta sig befogenheter, fördelat eller gemensamt ansvar, som borde granskas för att garantera samstämmighet och ge subsidiariteten en dimension som även i praktiken är utvecklingsbar och dynamisk. 2. 2. 9. Därför vill kommittén återigen uttrycka sin starka övertygelse om att ett strikt iakttagande av subsidiaritetsprin- cipen är viktigare än någonsin i dag när vi försöker upprätta och befästa ett mer omfattande europeiskt medborgarskap. 2. 2. 10. Kommittén framhåller dessutom att den europeiska solidariteten är en grundval för den europeiska sociala model- len och kompletterar subsidiaritetsprincipen. 3. Särskilda kommentarer Kommittén anser att man genom att i samma doku- 3. 1. ment behandla både tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och problem med texternas re- daktionella kvalitet försvårar genomförandet av en fördjupad analys och diskussion om dessa båda sinsemellan mycket olika aspekter, som är lika betydelsefulla i strävan efter att föra Europeiska unionen närmare medborgarna. C 374/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 12. 1999 3. 2. Kommittén uppskattar Europeiska kommissionens an- strängningar att respektera subsidiaritetsprincipen när den utövar sina lagstiftande befogenheter, genom att ta tillbaka många av sina förslag och skära ner antalet nya förslag. Kommissionen bör koncentrera sitt arbete till de genuina EU-områden som den tilldelats genom fördragen och avhålla sig från att reglera områden som faller under kommunernas och regionernas befogenhet, och som uppenbarligen kan skötas bäst på den styrelsenivå som är närmast medborgarna. EU:s beslut bör utformas på ett sådant sätt att de 3. 3. lämnar största möjligt utrymme åt beslut på statlig, regional och kommunal nivå. Kommittén vill därför betona att EU- lagstiftningen så långt som möjligt måste begränsas till rambe- stämmelser, som slår fast allmängiltiga mål och lämnar genomförandet till de lägre beslutsnivåerna. En alltför detalje- rad harmonisering på EU-nivå skulle i själva verket kunna få betydande följder för lokala och regionala myndigheter, både vad gäller deras befogenheter och deras möjligheter att anpassa sig. 3. 4. I detta sammanhang vill kommittén framhålla att det är nödvändigt att respektera att direktiv prioriteras framför förordningar, eftersom medlemsstater och lokala organ när det gäller direktiven ges möjlighet att välja de lämpligaste rättsliga instrumenten — alltefter befintliga lokala förhållanden — för att uppfylla de målsättningar som redan fastställts på gemenskapsnivå. Regionkommittén vill i detta sammanhang erinra om sitt yttrande med titeln ”Utbildning i EU-frågor för lokala och regionala myndigheter i Europa” (1). I detta yttrande anmodas kommissionen att inrätta ett program för att säkerställa att regionala och lokala politiker och tjänstemän ges fortbildning, så att de har kapacitet att ta på sig ett informationsansvar. 3. 8. Kommittén välkomnar kommissionens vilja att stödja en bred, öppen och konstruktiv dialog med de parter som berörs direkt av gemenskapens lagstiftning, men beklagar att lokala och regionala myndigheter inte nämns i förteckningen över partner trots den nyckelroll som våra nivåer spelar i europeiskt liv. Kommittén anser att det borde vara självklart att den och de erkända samarbetsorganisationerna för lokala och regionala myndigheter rådfrågas i alla större frågor som berör oss och de medborgare vi representerar. 3. 9. Kommittén har därför med stort intresse tagit del av de gemensamma riktlinjerna för den redaktionella kvaliteten på lagtexter (2). Kommittén uppskattar de förenklingsåtgärder som 3. 10. vidtagits efter Europeiska rådet i Edinburgh genom SLIM- programmet och inrättandet av arbetsgruppen BEST, men anser att ytterligare ansträngningar måste göras tillsammans med medlemsstaterna för att öka takten i detta arbete. 3. 5. Kommittén vill påpeka att det skulle vara lämpligt att man genomför en granskning av terminologin i gemenskapens rättsakter och rangordnar bestämmelserna. Detta föreslås också av Europaparlamentet i dess resolution om rapporten ”Bättre lagstiftning” för 1997 som antogs den 18 de- cember 1998. 3. 11. Kommittén uppmanar kommissionen att intensifiera arbetet med kodifiering och konsolidering maximalt, och i synnerhet göra allt som står i dessa makt för att man snarast skall kunna nå en mellaninstitutionell uppgörelse — något som kommissionen själv begärt. Målet är en omarbetning, som i många fall ter sig alldeles oumbärlig för att göra det möjligt att konsultera gemenskapens rättsakter. 3. 6. Man bör uppmärksamma att gemenskapsbestämmel- sernas kvalitativa utformning har betydelse för de regionala och lokala myndigheterna i deras roll som mottagare av rättsakterna, samt att dessa myndigheter i vissa fall ansvarar för att de genomförs och att det förmedlas information om dem till lägre myndighetsnivåer och till medborgarna. 3. 7. Grönboken om den offentliga sektorns information i informationssamhället framhåller vikten av att medborgarna får tillgång till information och av den offentliga sektorns roll. De lokala myndigheterna måste i allt högre grad tillförsäkra de medborgare som vill veta mer om Europeiska unionen en allmän tillgång till information. Detta behov kommer också fram i Eurobarometer-undersökningarna. 3. 12. När det gäller den nya informationsteknikens unika möjligheter konstaterar kommissionen att dessa verktyg sna- rast måste förstärkas. Såsom uppgifterna i kommissionens rapport visar är det på grund av det stora antalet uppkopplingar nästan omöjligt för medborgare som har normalt med tid till sitt förfogande att utnyttja det praktiska verktyg som Europaservern utgör. Detta gäller numera även för vissa databanker med avgiftsbelagd uppkoppling. Å andra sidan bör avgifterna för tillgång till dessa databaser inte överstiga självkostnadspriset. 3. 13. Kommittén uppmanar därför kommissionen att an- passa dessa verktyg till det behov som ett ständigt ökande antal medborgare har av att komma i kontakt med Europeiska unionen via dess server. Kommittén vidhåller att denna utökade roll för regionala och lokala myndigheter som förmedlare av information om Europeiska unionen måste få berättigad uppmärksamhet i kommissionens kommande dokument. (1) CdR 404/98 fin, EGT C 198, 14. 7. 1999, s. 68. (2) EGT C 73, 17. 3. 1999. 23. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374/15 3. 14. Kommittén vill också betona vikten av att de euro- peiska institutionerna vid valet av tekniska system alltid agerar med full respekt för konkurrensfriheten, så att alla medborgare garanteras tillgång till information oavsett vilka datasystem som används. Kommittén framhåller dessutom hur viktigt det är att 3. 15. mångdubbla ansträngningarna för att förstärka informations- näten genom att fortsätta att samarbeta med de lokala och regionala myndigheterna och därigenom öka spridningen av publikationer och informationskampanjer. Kommittén ser positivt på att kommissionen betonar 3. 16. att institutionerna måste samarbeta för att uppnå målet att åstadkomma en bättre lagstiftning. ReK vill dock understryka att förutsättningen för att detta verkligen kommer att kunna ske är att man genomför en översyn av lagstiftningsprocessen inom unionen och klargör befogenheterna bättre mellan institutionerna. Bryssel den 15 september 1999. Regionkommitténs ordförande Manfred DAMMEYER Yttrande från Regionkommittén om ”De institutionella aspekterna av utvidgningen — Lokalt och regionalt styre i hjärtat av Europa” (1999/C 374/05) BAKGRUND Presidiets beslut av den 15 juli 1998 att, i enlighet med artikel 198c fjärde stycket i EG-fördraget, utarbeta ett yttrande i denna fråga och ge utskottet för institutionella frågor i uppdrag att bereda ärendet. Det utkast till yttrande (CdR 52/99 rév. 2) från utskottet för institutionella frågor som antogs den 6 juli 1999 (föredragande: Paul Hanningfield och Marian Louppen-Laurant). Med beaktande av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 30:e plenarsession den 15–16 september 1999 (sammanträdet den 15 september). 1. Inledning Den kommande anslutningen av nya medlemsstater kommer att utgöra den största utvidgningen i unionens historia, både med avseende på antalet medlemsstater och folkmängden. Rent generellt råder enighet kring påståendet att de strukturer som skapades för fyrtio år sedan, för en ekonomisk union med sex medlemsstater, inte längre passar för en union med femton medlemsstater — och än mindre för tjugo eller fler. Den senaste händelseutvecklingen visar tydligt att det finns ett trängande behov av radikala förändringar av EU:s institutioner och förvaltning och att det krävs mer demokrati och ökad insyn. Banden mellan unionens medlemsstater är dessutom starkare i dag än för fyrtio år sedan. Unionen är inte längre en sammanslutning mellan medlemsstaternas huvudstäder, utan har också blivit ett regionernas och kommunernas Europa. Inrättandet av Regionkommittén är det yttersta erkännandet av detta faktum. Varje region och stad anses utgöra en del av unionen som kan spela en avgörande roll under EU:s pågående utvecklingsprocess. Nästa regeringskonferens måste resultera i en demokratisk, decentraliserad och effektiv union, med institutioner som står rustade för att tillgodose över 500 miljoner medborgares behov under 2000-talet. Eftersom en ytterligare utvidgning av EU tycks sannolik, finns det skäl att se över de olika gemenskapsinstitutionernas roll, även Regionkommitténs. Detta yttrande behandlar de institutionella aspekterna 1. 1. av en utvidgning ur Regionkommitténs synvinkel. Två huv udsakliga områden tas upp: — Utvidgningens direkta konsekvenser för Regionkom- mitténs verksamhet


title: 1999/645/CE: Decisão da Comissão, de 15 de Setembro de 1999, relativa a um regulamento técnico comum para os requisitos de ligação aplicáveis ao acesso de equipamentos TETRA aos serviços de emergência [notificada com o número C(1999) 2987] (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
harmonisation of standards
technical regulations
technical standard
telecommunications
waveband

formats: html pdf print

text: L 255/40 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 30. 9. 1999 DECISÃO DA COMISSÃO de 15 de Setembro de 1999 relativa a um regulamento técnico comum para os requisitos de ligação aplicáveis ao acesso de equipamentos TETRA aos serviços de emergência [notificada com o número C(1999) 2987] (Texto relevante para efeitos do EEE) (1999/645/CE) A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Directiva 98/13/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 12 de Fevereiro de 1998, relativa aos equipamentos terminais de telecomunicações e aos equipa- mentos das estações terrestres de comunicação via satélite, incluindo o reconhecimento mútuo da sua conformidade (1), nomeadamente o ponto 2, segundo travessão, do seu artigo 7. o, (1) (2) (3) (4) (5) Considerando que a Comissão adoptou a medida que identifica o tipo de equipamento terminal de telecomu- nicações para o qual é necessário um regulamento técnico comum, bem como a correspondente declaração relativa ao âmbito, em conformidade com o ponto 2, primeiro travessão, do artigo 7. o; Considerando que devem ser adoptadas as correspon- dentes normas harmonizadas ou partes destas normas harmonizadas que dão execução aos requisitos essenciais que devem ser transformados em regulamentos técnicos comuns; Considerando que, para garantir a continuidade do acesso dos fabricantes aos mercados, é necessário prever disposições transitórias respeitantes aos equipamentos aprovados em conformidade com regulamentos nacio- nais de aprovação de tipo; Considerando que a proposta foi apresentada ao Comité (ACTE), em conformidade com o disposto no n. o 2 do artigo 29. o; Considerando que o regulamento técnico comum adop- tado na presente decisão está em conformidade com o parecer emitido pelo ACTE, ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO: Artigo 1. o 1. A presente decisão é aplicável aos equipamentos termi- nais destinados a ligação a uma rede pública de telecomunica- ções e que são abrangidos pela norma harmonizada referida no n. o 1 do artigo 2. o 2. A presente decisão estabelece um regulamento técnico comum que abrange os requisitos de ligação aplicáveis aos equipamentos TETRA com acesso aos serviços de emergência nas bandas de frequências de 380 MHz a 383 MHz e de 390 MHz a 393 MHz. Artigo 2. o 1. O regulamento técnico comum inclui a norma harmoni- zada preparada pelo competente organismo de normalização que aplica, no seu âmbito, os requisitos essenciais a que se referem as alíneas c) a f) do artigo 5. o da Directiva 98/13/CE. A referência à norma é feita no anexo. Os equipamentos terminais abrangidos pela presente 2. decisão cumprirão o regulamento técnico comum referido no n. o 1, os requisitos essenciais a que se referem as alíneas a) e b) do artigo 5. o da Directiva 98/13/CE e os requisitos de outras directivas aplicáveis, nomeadamente as Directivas 73/23/CEE (2) e 89/336/CEE (3) do Conselho. Artigo 3. o Os organismos notificados designados para a realização dos procedimentos referidos no artigo 10. o da Directiva 98/13/CE utilizarão ou assegurarão a utilização, no que se refere aos equipamentos terminais abrangidos pelo n. o 1 do artigo 1. o da presente decisão, da norma harmonizada referida no anexo, o mais tardar na data da entrada em vigor da presente decisão. Artigo 4. o 1. A regulamentação nacional de aprovação de tipo apli- cável aos equipamentos abrangidos pela norma harmonizada referida no anexo será revogada com efeitos a partir de 15 de Dezembro de 1999. 2. Os equipamentos terminais aprovados por força da refe- rida regulamentação nacional de aprovação de tipo podem continuar a ser colocados no mercado nacional e postos em serviço. (1) JO L 74 de 12. 3. 1998, p. 1. (2) JO L 77 de 26. 3. 1973, p. 29. (3) JO L 139 de 23. 5. 1989, p. 19. 30. 9. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 255/41 Os Estados-Membros são os destinatários da presente decisão. Artigo 5. o Feito em Bruxelas, em 15 de Setembro de 1999. Pela Comissão Karel VAN MIERT Membro da Comissão ANEXO A norma harmonizada a que se refere o artigo 2. o da decisão é a seguinte: Referência à norma harmonizada aplicável Terrestrial Trunked Radio (TETRA); Emergency access [Radiocomunicações terrestres com recursos partilhados (TETRA); acesso a serviços de emergência] Instituto Europeu de Normalização das Telecomunicações ETSI Secretariado do ETSI TBR 35: Setembro de 1998 (com exclusão do preâmbulo e das secções 4. 2. 2, 5. 4. 2 e A. 2. 3) Informações suplementares O Instituto Europeu de Normalização das Telecomunicações é reconhecido nos termos da Directiva 98/34/CEE do Conselho e do Parlamento Europeu (1). A norma harmonizada acima referida foi elaborada de acordo com um mandato conferido nos termos dos procedimentos pertinentes da Directiva 98/34/CEE do Conselho e do Parlamento Europeu. O texto integral da norma harmonizada acima referenciada pode ser obtido junto de: Instituto Europeu de Normalização das Telecomunicações 650 Route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex ou Comissão Europeia, DG XIII/A/2 — (BU 31, 1/7) Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelas ou de qualquer outra organização responsável pela disponibilização de normas do ETSI; pode obter-se uma lista destas organizações no endereço www. ispo. cec. be da Internet. (1) JO L 204 de 21. 7. 1998, p. 37


title: PREGUNTA ESCRITA E-1626/99 de Esko Seppänen (GUE/NGL) a la Comisión. Ayuda alimentaria de urgencia concedida a la Federación de Rusia.

eurovoc_concepts:
EU programme
Russia
food aid

text: 24. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 303 E/3 (2000/C 303 E/003) PREGUNTA ESCRITA E-1626/99 de Esko Sepp(cid:228)nen (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (15 de septiembre de 1999) Asunto: Ayuda alimentaria de urgencia concedida a la Federaci(cid:243)n de Rusia Ante la grave escasez de v(cid:237)veres padecida durante el la UE decidi(cid:243) enviar a la Federaci(cid:243)n de Rusia ayuda alimentaria de urgencia. ¿Se ha entregado ya esta ayuda? ¿Se ha realizado el reparto de los alimentos conforme a lo previsto, de manera que Østos no se hayan revendido posterior- mente a los mercados occidentales? invierno 1998-1999, Respuesta comœn a las preguntas escritas E-1470/99 y E-1626/99 dada por el Sr. Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (17 de noviembre de 1999) Sobre el asunto de la supuesta corrupci(cid:243)n financiera en Rusia las opiniones de la Comisi(cid:243)n siguen siendo las expuestas en la declaraci(cid:243)n hecha ante el Parlamento el 16 de septiembre de 1999. Las discusiones en el G7 sobre este problema a finales de septiembre coincidieron con las opiniones de la Comisi(cid:243)n. Un total de 1,7 millones de toneladas de productos alimenticios se han entregado o estÆn en curso de 1. entrega a la Federaci(cid:243)n Rusa, repartidos del siguiente modo: Trigo Centeno Carne de vaca Arroz Cerdo Leche en polvo Entregado En curso de entrega 794 380 99,1 30 22 0 180 80 37 19,7 36,5 45 (miles de toneladas) Total 974 460 136,1 49,7 58,5 45 2. las De conformidad con el memorÆndum de acuerdo entre la Comisi(cid:243)n y la Federaci(cid:243)n Rusa, regiones beneficiarias tienen un plazo de 75 d(cid:237)as desde la llegada a destino (cid:243) 120 d(cid:237)as despuØs de la llegada a puerto, de ambos el mÆs corto, para depositar el dinero en la cuenta especial para productos entregados y vendidos a precios acordados bajo el protocolo sobre precios. Un protocolo se concluy(cid:243) en mayo de 1999 y fue revisado en septiembre de 1999 para tener en cuenta los movimientos de precios al por mayor en la Federaci(cid:243)n Rusa. Segœn las œltimas cifras disponibles, un total de 1 195 millones de rublos se han depositado en la cuenta especial. Esto refleja el valor de los productos vendidos, a excepci(cid:243)n de los atrasos mencionados en el punto 4. Los precios a que se venden las mercanc(cid:237)as son los siguientes: Producto Precio septiembre Precio mayo (en rublos por tonelada) Trigo Centeno Arroz Cerdo Carne de vaca (res muerta) Carne de vaca enlatada Leche en polvo 1 600 1 000 8 000 25 000 22 000 35 000 29 000 16 000 20 000 (1 429) (790) (6 500) (25 000) (22 000) (35 000) (29 000) (16 000) (22 000) Los distintos precios para la carne de vaca enlatada corresponden a los distintos cortes. C 303 E/4 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 24. 10. 2000 Segœn el memorÆndum, la mayor parte de los ingresos (hasta el 80 %) se utilizan para pagar atrasos 3. del fondo de pensiones. Esto ha tenido lugar ya para 961 millones de rublos. Del total depositado hasta ahora en la cuenta especial, 290 millones de rublos estÆn disponibles para la financiaci(cid:243)n de proyectos sociales. Varias peticiones recientes del Ministerio ruso de Trabajo y Pol(cid:237)tica Social estÆn siendo evaluadas. 4. Segœn los informes recibidos por la Comisi(cid:243)n, no hay ningœn fundamento para las alegaciones de los medios de comunicaci(cid:243)n holandeses. Los precios de venta del producto se han negociado para garantizar que el mercado no pueda ser manipulado. Aunque se prevØ la distribuci(cid:243)n libre de los productos alimenticios en determinadas circunstancias, esto todav(cid:237)a no se ha hecho. Todos los productos deben ser vendidos al precio acordado y los fondos deben ser depositados en la cuenta especial. Segœn las œltimas cifras disponibles, los atrasos de la cuenta especial eran de aproximadamente el 18 % del total depositado hasta ahora y, de conformidad con el acuerdo, la administraci(cid:243)n federal rusa estÆ obligada a garantizar el pago de las regiones que no pueden cumplir su compromiso. 5. La supervisi(cid:243)n del programa en Rusia estÆ siendo llevada a cabo por el Grupo Europeo de Supervisi(cid:243)n, contratado por la Comisi(cid:243)n mediante licitaci(cid:243)n abierta. Esta empresa tiene diez bases regionales estratØgicamente situadas, que transmiten sus resultados a la sede del grupo en Moscœ. Todos los datos son analizados por un equipo de expertos y toda la informaci(cid:243)n se introduce en un sitio de Internet al que s(cid:243)lo tienen acceso los usuarios autorizados. Un equipo de 400 inspectores lleva a cabo controles de calidad cuantitativos y visuales a la llegada a la frontera rusa, sella el producto antes del env(cid:237)o a su destino final, comprueba los sellos a la llegada a destino y vigila nuevamente las cantidades. Toda anomal(cid:237)a detectada se comunica a Moscœ para proceder en consecuencia. La Comisi(cid:243)n considera que este mecanismo de control es suficiente para garantizar que el producto alcanza las regiones beneficiarias. DespuØs de la entrega al primer receptor el coste de mÆs controles ser(cid:237)a prohibitivo. Un informe provisional (1) completo, que cubre la aplicaci(cid:243)n del programa hasta el 31 de mayo de 6. 1999 se present(cid:243) al Consejo, el Parlamento y el Tribunal de Cuentas el 5 de julio de 1999. Un informe mensual de septiembre de 1999 (2) fue elaborado y presentado al Consejo, el Parlamento y el Tribunal de Cuentas el 15 de octubre de 1999. Otro informe completo estÆ siendo preparado para ser difundido a finales de octubre. (1) SEC(1999) 1070. (2) SEC(1999) 1651. (2000/C 303 E/004) PREGUNTA ESCRITA E-1562/99 de Lucio Manisco (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1999) Asunto: Evaluaci(cid:243)n de los proyectos del V Programa Marco de I&DT La Comisi(cid:243)n ha adjudicado a la empresa Wang la gesti(cid:243)n de la evaluaci(cid:243)n de las propuestas para el Programa Marco de I&DT, pero ha firmado con retraso el contrato obligando de hecho en consecuencia a sus funcionarios, para poder llevar a cabo esta misi(cid:243)n y a causa de las insuficiencias, a tareas que no corresponden a sus funciones, como el montaje de mesas, transporte de sillas de un edificio a otro, adquisici(cid:243)n en IKEA de mesas y sillas. 1. ¿CuÆnto ha costado este contrato? ¿Es cierto que la sociedad adjudicataria utiliza gratuitamente los locales de la Comisi(cid:243)n y cuÆnto 2. cuesta a la Comisi(cid:243)n el alquiler de estos locales? ¿Por quØ raz(cid:243)n no ha firmado la Comisi(cid:243)n a su debido tiempo el contrato con la Wang obligando as(cid:237) 3. a sus direcciones a realizar las evaluaciones en condiciones como m(cid:237)nimo impropias?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1630/99 från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen. Socker och översyn av förordning nr 1600/92.

eurovoc_concepts:
Azores
agricultural production
aid to agriculture
common agricultural policy
processing industry
sugar
sugar beet

text: C 170 E/56 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 6. 2000 Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Franz Fischler (11 oktober 1999) P(cid:229) beg(cid:228)ran av de grekiska myndigheterna har artikel 6 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 3072/95 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r ris (1), (cid:228)ndrats s(cid:229) att den nationella basarealen f(cid:246)r Grekland delas in i tv(cid:229) basarealer: I. Thessaloniki, Serres och Phtiotide22 330 ha. II. (cid:214)vriga regioner 2 561 ha. Som parlamentsledamoten p(cid:229)pekar har i basareal II, (cid:148)(cid:214)vriga regioner(cid:148), den bes(cid:229)dda arealen (5 180 ha) v(cid:228)sentligt (cid:246)verstigit basarealen (2 561 ha) och kompensationsbetalningen har s(cid:229)ledes, i enlighet med artikel 6. 5 i f(cid:246)rordning (EG) nr 3072/95, minskats med 100 %. Efter en beg(cid:228)ran nyligen fr(cid:229)n de grekiska myndigheterna unders(cid:246)ker kommissionen nu m(cid:246)jligheten att f(cid:246)resl(cid:229) r(cid:229)det en (cid:228)ndring av artikel 6 i f(cid:246)rordning (EG) nr 3072/95 i avsikt att l(cid:229)ta regionerna Kavala och Aitolien-Akarnanien, som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ing(cid:229)r i areal II ((cid:246)vriga regioner), ing(cid:229) i basarealen I. Detta b(cid:246)r minska risken att arealen f(cid:246)r (cid:148)(cid:246)vriga regioner(cid:148) (cid:246)verskrids. (1) EGT L 329, 30. 12. 1995. (2000/C 170 E/063) SKRIFTLIG FR¯GA E-1630/99 fr(cid:229)n Paulo Casaca (PSE) till kommissionen (15 september 1999) ˜mne: Socker och (cid:246)versyn av f(cid:246)rordning nr 1600/92 Tillverkningen och raffineringen av socker p(cid:229) (cid:246)n S. Miguel i den autonoma regionen Azorerna (cid:228)r av stor ekonomisk betydelse. ¯ ena sidan garanterar denna verksamhet mer (cid:228)n 100 arbetsplatser i det lokala raffinaderiet och (cid:229) andra sidan fr(cid:228)mjar den ett viktigt jordbruksalternativ som, tillsammans med andra odlingar, m(cid:246)jligg(cid:246)r ett effektivare v(cid:228)xelbruk. I enlighet med f(cid:246)rordning nr 1600/92 (1) (Poseima) har de europeiska institutionerna givit ett betydande st(cid:246)d till olika jordbruksprodukter, d(cid:228)ribland sockerbetor. Av olika sk(cid:228)l som h(cid:228)nger samman med den tilldelade kvotens litenhet samt sv(cid:229)righeterna i jordbruks- sektorn har sockerbetsodlingen emellertid minskat f(cid:246)r varje (cid:229)r och fr(cid:229)gan (cid:228)r hur l(cid:246)nsamt det kommer att vara att tillverka och raffinera socker i framtiden p(cid:229) Azorerna om inget g(cid:246)rs f(cid:246)r att motverka denna utveckling. Anser inte kommissionen att det i ljuset av de principer som styr den gemensamma jordbrukspolitiken, artikel 299. 2 i EG-f(cid:246)rdraget samt besluten fr(cid:229)n K(cid:246)ln om de yttersta randomr(cid:229)dena vore l(cid:228)mpligt att se (cid:246)ver f(cid:246)rordning nr 1600/92 f(cid:246)r att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla tillverkningen och raffineringen av socker p(cid:229) Azorerna? (1) EGT L 173, 27. 6. 1992, s. 1. Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Franz Fischler (25 oktober 1999) I r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 1600/92 av den 15 juni 1992 om s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser f(cid:246)r Azorerna och Madeira ang(cid:229)ende vissa jordbruksprodukter behandlas s(cid:228)rskilt fr(cid:229)gan om odling av sockerbetor och bearbetning till socker. I f(cid:246)rordningen f(cid:246)reskrivs ett hektarst(cid:246)d f(cid:246)r sockerbetsodling och st(cid:246)d f(cid:246)r framst(cid:228)ll- ning av socker. 20. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170 E/57 St(cid:246)det f(cid:246)r bearbetning av sockerbetor har h(cid:246)jts med 10 euro till 27 euro per 100 kg genom kommis- sionens f(cid:246)rordning (EG) nr 562/98 av den 12 mars 1998 om anpassning av beloppet p(cid:229) det s(cid:228)rskilda st(cid:246)det f(cid:246)r framst(cid:228)llning av vitsocker ur s(cid:229)dana sockerbetor sk(cid:246)rdade p(cid:229) Azorerna som avses i artikel 25 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 1600/92 (1). Trots dessa (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r odlingen av sockerbetor p(cid:229) tillbakag(cid:229)ng sedan 1994 efter det att den till en b(cid:246)rjan hade b(cid:246)rjat (cid:246)ka i och med Poseima-programmet. Bearbetningsindustrin p(cid:229)verkas dock inte direkt av denna ned(cid:229)tg(cid:229)ende trend eftersom den kan importera och raffinera r(cid:229)socker f(cid:246)r att fylla Azorernas behov. De ekonomiska villkoren f(cid:246)r industrin har snarast f(cid:246)rb(cid:228)ttrats, eftersom den kan importera detta socker till v(cid:228)rldsmarknadspris (eller med motsvarande st(cid:246)d om sockret kommer fr(cid:229)n gemenskapskvoterna). Om Azorernas jordbrukare v(cid:228)ljer att producera annat (cid:228)n sockerbetor, m(cid:229)ste f(cid:246)rklaringen till detta s(cid:246)kas i jordbruksproduktionens allm(cid:228)nna villkor. Sockerindustrins b(cid:228)rkraft h(cid:228)nger snarare samman med socker- konsumtionen, som har minskat under de senaste (cid:229)ren. Det (cid:228)r principerna i det s(cid:228)rskilda f(cid:246)rs(cid:246)rjnings- systemet, och d(cid:229) fr(cid:228)mst principen om att t(cid:228)cka de lokala behoven, som styr anv(cid:228)ndandet av kapacitet att raffinera importerat r(cid:229)socker. Om de portugisiska myndigheterna beg(cid:228)r det kommer kommissionen att granska dessa fr(cid:229)gor inom ramen f(cid:246)r den p(cid:229)g(cid:229)ende (cid:246)versynen av Poseima. (1) EGT L 76, 13. 3. 1998. (2000/C 170 E/064) SKRIFTLIG FR¯GA E-1631/99 fr(cid:229)n Paulo Casaca (PSE) till kommissionen (15 september 1999) ˜mne: Sockerkvot i den autonoma regionen Azorerna I band II avsnitt XIV stycke c), sidorna 210-213 i anslutningsakten f(cid:246)r Portugal tilldelades det socker- producerande bolaget i den autonoma regionen Azorerna en kvot p(cid:229) 10 000 ton betsocker. Denna kvot (cid:229)tf(cid:246)ljdes av r(cid:228)tten att importera r(cid:229)socker motsvarande skillnaden mellan denna tillverkning och 20 000 ton till s(cid:228)nkt avgift. F(cid:246)rordning (EEG) nr 3484/92 (1) av den 27 november minskade dock denna m(cid:228)ngd till 10 000 ton, och denna m(cid:228)ngd (cid:228)r den som f(cid:246)reskrivs (cid:228)ven i f(cid:246)rordning nr 1600/92 (2). Senare tolkade kommissionen g(cid:228)llande best(cid:228)mmelse som att denna m(cid:228)ngd skulle minskas p(cid:229) nytt till 6 500 ton raffinerat socker fr(cid:229)n importerat r(cid:229)socker och utesl(cid:246)t inte ens m(cid:246)jligheten att f(cid:246)resl(cid:229) ytterligare nedsk(cid:228)rningar i kvoten f(cid:246)r den autonoma regionen Azorerna. Kan kommissionen ange om den anser att denna stegvisa och systematiska minskning av kvoterna f(cid:246)r sockerraffinering i den autonoma regionen Azorerna (cid:228)r f(cid:246)renlig med artikel 299. 2 i EG-f(cid:246)rdraget? (1) (2) EGT L 353, 3. 12. 1992, s. 8. EGT L 173, 27. 6. 1992, s. 1. Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Franz Fischler (18 oktober 1999) F(cid:246)re genomf(cid:246)randet av programmet Poseima hade sockerindustrin i Azorerna tillst(cid:229)nd att raffinera upp till 20 000 ton r(cid:229)socker, minus utvinning av socker av lokalt odlade sockerbetor. I och med inf(cid:246)randet av den s(cid:228)rskilda f(cid:246)rs(cid:246)rjningsordningen Poseima, som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att importera r(cid:229)socker fr(cid:229)n sockerbetor till v(cid:228)rldsmarknadspris (eller i vilken det f(cid:246)reskrivs ett motsvarande st(cid:246)d i de fall d(cid:229) man anv(cid:228)nder sig av kvoterat r(cid:229)socker fr(cid:229)n gemenskapen), begr(cid:228)nsades detta tillst(cid:229)nd till h(cid:246)gst 10 000 ton socker, vilket var menat att t(cid:228)cka Azorernas behov av socker p(cid:229) dessa f(cid:246)rm(cid:229)nliga villkor


title: 1999/644/EG: Beschikking van de Commissie van 15 september 1999 inzake beschermende maatregelen ten aanzien van geregistreerde paarden uit Maleisië (schiereiland) (kennisgeving geschied onder nummer C(1999) 2976) (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
Malaysia
animal disease
equidae
health control
import

text: 30. 9. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 255/39 BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 15 september 1999 inzake beschermende maatregelen ten aanzien van geregistreerde paarden uit Maleisië (schiereiland) (kennisgeving geschied onder nummer C(1999) 2976) (Voor de EER relevante tekst) (1999/644/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Richtlĳn 91/496/EEG van de Raad van 15 juli 1991 tot vaststelling van de beginselen voor de organisatie van de veterinaires controles voor dieren uit derde landen die in de Gemeenschap worden binnengebracht en tot wĳziging van de Richtlĳnen 89/662/EEG, 90/425/EEG en 90/675/EEG (1), laat- stelĳk gewĳzigd bĳ Richtlĳn 96/43/EG (2), en met name op artikel 18, lid 1, (1) (2) (3) Overwegende dat de Commissie bĳ Beschikking 1999/ 240/EG (3) ten aanzien van geregistreerde paarden uit Maleisië (schiereiland) en Singapore beschermende maat- regelen heeft vastgesteld vanwege een uitbraak van Nipah; Overwegende dat het op basis van informatie van de Maleisische veterinaire autoriteit dienstig lĳkt invoer van geregistreerde paarden uit Maleisië (schiereiland) toe te staan op voorwaarde dat die paarden met negatief resul- taat zĳn getest op antilichamen tegen het Nipahvirus en niet op een met Nipah besmet bedrĳf op een met Nipah besmette inrichting zĳn gehouden; Overwegende dat de in deze beschikking vervatte maat- regelen in overeenstemming zĳn met het advies van het Permanent Veterinair Comité, HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Het in lid 1 bedoelde certificaat moet de volgende garan- 2. ties bevatten: — het betrokken paard is in de laatste 60 dagen niet in een houderĳ geweest waar in de laatste 60 dagen een door de bevoegde autoriteiten bevestigd geval van Nipah is voorge- komen; — een bloedmonster van het betrokken paard dat niet langer dan 14 dagen vóór verzending van dat paard naar de Europese Gemeenschap is genomen, is in een door de bevoegde autoriteiten aangewezen laboratorium onder- worpen aan een goedgekeurde serumneutralisatietest of Elisatest op antilichamen tegen het Nipahvirus die een nega- tief resultaat heeft opgeleverd. Artikel 2 De lidstaten brengen de maatregelen die zĳ ten aanzien van Maleisië (schiereiland) toepassen in overeenstemming met deze beschikking. Zĳ stellen de Commissie daarvan in kennis. Artikel 3 Deze beschikking is van toepassing tot en met 31 december 1999. Artikel 4 Deze beschikking is gericht tot de lidstaten. Artikel 1 Gedaan te Brussel, 15 september 1999. 1. Voor het tĳdelĳk toelaten, het opnieuw toelaten na tĳde- lĳke invoer en de invoer van geregistreerde paarden uit Maleisië (schiereiland) moet telkens een door de bevoegde centrale vete- rinaire autoriteiten van Maleisië ondertekend aanvullend certifi- caat worden overgelegd. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 268 van 24. 9. 1991, blz. 56. (2) PB L 162 van 1. 7. 1996, blz. 1. (3) PB L 89 van 1. 4. 1999, blz. 72


title: Regionsudvalgets udtalelse om «Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1210/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet»

eurovoc_concepts:
European Environment Agency
environmental monitoring
information network
trans-European network

text: C 374/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 1999 Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1210/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet« (1999/C 374/03) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til oversigten over de kommissionsforslag, der endnu ikke var vedtaget pr. 1. maj 1999, og for hvilke ikrafttrædelsen af Amsterdam-traktaten medfører en ændring af retsgrundlaget og/eller lovgivningsproceduren (SEK(1999) 581 endelig udg. ), under henvisning til forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1210/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet [KOM(97) 489 endelig udg. — 97/0256 (COD)] (1), under henvisning til Rådets beslutning af 14. juli 1999 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, 1. led, og artikel 175, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse om dette emne, under henvisning til formandens beslutning af 2. august 1999 om at overdrage det forberedende arbejde til Jean Asselborn (L) PSE som hovedordfører i henhold til artikel 39 i Regionsudvalgets forretningsorden, under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse af 12. marts 1998 om Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EØF) nr. 1210/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet (KOM(97) 282 endelig udg. ) (CdR 300/97 fin) (2) (ordfører: Jean Asselborn (L) PSE) — på den 30. plenarforsamling den 15. -16. september 1999 (mødet den 15. september) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse. Regionsudvalget vedtog den 12. marts 1998 en udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EØF) nr. 1210/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplys- nings- og Miljøovervågningsnet. — at regionerne og de lokale myndigheder bør have adgang til Miljøagenturets informationsnet, og at EIONET bør være åbent for de lokale og regionale myndigheder. I denne udtalelse understregede Regionsudvalget, Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til disse bemærkninger ved enhver fremtidig ændring af forordningen. — at Miljøagenturets hidtidige arbejde må vurderes positivt, men at det er for tidligt at pålægge det nye opgaver; — at Miljøagenturet bør åbnes for tredjelande; — at regionerne bør integreres i nettet som basisenhed for vurdering af miljøsituationen i Europa; — at Regionsudvalget gerne vil inddrages i Miljøagenturets arbejde og være repræsenteret i Miljøagenturets bestyrelse; Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1210/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet ændrer kun ved to stykker i den gældende forordning. De to stykker vedrører finanskontrol og decharge — emner, som Regionsudvalget ikke berørte i sin tidligere udtalelse. (1) EFT C 335 af 6. 11. 1997, s. 16. (2) EFT C 255 af 20. 8. 1997, s. 9 — EFT C 180 af 11. 6. 1998, s. 32. Regionsudvalget bifalder forslaget om, at Europa-Parlamentet i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 276 meddeler den administrerende direktør decharge for gennemførelsen af budgettet efter henstilling fra bestyrelsen. 23. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 374/11 Regionsudvalget støtter også forslaget om, at finanskontrollen skal varetages af Kommissionens finansinspektør, så man sikrer et uafhængigt og ensartet system. Bruxelles, den 15. september 1999. Manfred DAMMEYER Formand for Regionsudvalget Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd “Bedre lovgiv- ning 1998. Et fælles ansvar”« (1999/C 374/04) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til EF-traktaten, især artikel 5, under henvisning til Amsterdam-traktaten, især protokol nr. 7 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet samt erklæring nr. 39 om kvaliteten af EF-lovgivningens affattelse, under henvisning til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Wien den 11. -12. December 1998, ifølge hvilke Kommissionens kommende rapport »Bedre lovgivning« skal foreligge i tilpas god tid til, at grundige drøftelser kan finde sted, bl. a. i Regionsudvalget, under henvisning til Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd »Bedre lovgivning 1998. Et fælles ansvar« KOM(1998) 715 endelig udg. , under henvisning til Europa-Parlamentets beslutning om Kommissionens rapport til Rådet »Bedre lovgivning 1997«, der blev vedtaget den 18. december 1998, under henvisning til præsidiets beslutning af 10. marts 1999 om at afgive udtalelse herom i henhold til EF-traktatens artikel 198 C, stk. 4, og henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Institutionelle Anliggender, under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse af 11. marts 1999 om subsidiaritetsprincippet, »For en veritabel subsidiaritetskultur! En appel fra Regionsudvalget« (CdR 302/98 fin) (1), under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 50/99 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Institutionelle Anliggender den 27. april 1999 med Mercedes Bresso som ordfører, og på baggrund af nærhedsprincippet, der blev indført med Maastricht-traktaten i 1992 (den nye artikel 5 i EF-traktaten), er et dynamisk princip af forfatningsmæssig karakter, som skal sikre, at beslutningerne træffes så tæt på EU-borgerne som muligt; (1) EFT C 198 af 14. 7. 1999, s. 73


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1657/99 do Deputado María IZQUIERDO ROJO Katastrofförluster i norra Granada

eurovoc_concepts:
Andalusia
Spain
Structural Funds
aid to disaster victims
cyclone

formats: pdf print

text: 29. 1. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 27 E/159 Em 15 de Julho de 1996 foi adoptada uma ac(cid:231)ªo comum (1), que convida os Estados-membros a assegurar que certos comportamentos, tais como a difusªo ou a distribui(cid:231)ªo pœblica de panfletos, fotografias ou outro material que contenha expressıes de racismo e de xenofobia, sejam pun(cid:237)veis como crimes ou, na ausŒncia de tais medidas, se crie uma derroga(cid:231)ªo ao princ(cid:237)pio que obsta (cid:224) dupla criminaliza(cid:231)ªo dos referidos comportamentos. Cada Estado-membro deverÆ apresentar (cid:224) considera(cid:231)ªo das autoridades compe- tentes propostas adequadas de aplica(cid:231)ªo da ac(cid:231)ªo comum, com vista (cid:224) sua adop(cid:231)ªo. Segundo se depreende das informa(cid:231)ıes apresentadas pelo Senhor Deputado, o direito italiano pro(cid:237)be a venda de s(cid:237)mbolos fascistas. CaberÆ, portanto, (cid:224)s autoridades italianas tomar as medidas necessÆrias para assegurar a aplica(cid:231)ªo efectiva da legisla(cid:231)ªo adoptada em conformidade com as exigŒncias da ac(cid:231)ªo comum. (1) JO L 185 de 24. 7. 1996. (2000/C 27 E/194) PERGUNTA ESCRITA P-1657/99 apresentada por Mar(cid:237)a Izquierdo Rojo (PSE) (cid:224) Comissªo (14 de Setembro de 1999) Objecto: Graves preju(cid:237)zos no norte de Granada No passado dia 4 de Setembro, uma das mais desfavorecidas zonas rurais da prov(cid:237)ncia de Granada sofreu graves preju(cid:237)zos provocados por uma forte tempestade acompanhada por tornado, tromba de Ægua e vento. Calcula-se em mais de mil milhıes de pesetas o montante dos preju(cid:237)zos. As colheitas de azeitona, de amŒndoa, de milho e de produtos hort(cid:237)colas das zonas afectadas, nos munic(cid:237)pios de Freila, Zujar, Benamaurel, Cullar e Baza, estªo praticamente perdidas e verificam-se grandes danos em habita(cid:231)ıes e infraestruturas, o que vem agravar a jÆ dif(cid:237)cil situa(cid:231)ªo de uma zona cujos n(cid:237)veis de pobreza atingem 80 % da popula(cid:231)ªo, o que a coloca a um n(cid:237)vel econ(cid:243)mico muito inferior (cid:224) mØdia comunitÆria. Tendo em conta a grande confian(cid:231)a que estes cidadªos depositam na Europa, cidadªos esses que defendem os programas «macrotecnol(cid:243)gicos» que a Comissªo administra, e perante os vastos campos de interven(cid:231)ªo dos Fundos estruturais em matØria de agricultura e desenvolvimento rural, pode a Comissªo informar como irÆ contribuir para prestar ajuda a esta zona afectada? Resposta dada pelo ComissÆrio Franz Fischler em nome da Comissªo (5 de Outubro de 1999) A Comissªo faz questªo de manifestar a sua solidariedade em rela(cid:231)ªo (cid:224) popula(cid:231)ªo andaluza que sofreu graves perdas e danos devido (cid:224) tempestade que atingiu a prov(cid:237)ncia de Granada em 4 de Setembro de 1999. Tendo em vista remediar a situa(cid:231)ªo, as autoridades espanholas (Junta da Andaluzia e Governo espanhol) podem decidir em conjunto com a Comissªo, no (cid:226)mbito da parceria, a atribui(cid:231)ªo de uma parte das dota(cid:231)ıes comunitÆrias afectadas (cid:224) Andaluzia a t(cid:237)tulo dos Fundos estruturais para a reconstru(cid:231)ªo das infra- -estruturas danificadas pela tempestade. (2000/C 27 E/195) PERGUNTA ESCRITA P-1658/99 apresentada por Arlindo Cunha (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (14 de Setembro de 1999) Objecto: Declara(cid:231)ªo de Berlim sobre a especificidade da agricultura portuguesa O Conselho Europeu de Berlim, de 24 a 26 de Mar(cid:231)o de 1999, aprovou uma declara(cid:231)ªo (ponto 22 das Conclusıes da PresidŒncia) que reconhecia «a necessidade de refor(cid:231)ar o equil(cid:237)brio do apoio concedido (cid:224) agricultura portuguesa atravØs de medidas de desenvolvimento rural financiadas pelo FEOGA-Garantia(cid:133)» Ocorrendo nesta altura o processo de anÆlise e aprova(cid:231)ªo dos Programas de Desenvolvimento Rural de cada Estado-membro, venho solicitar informa(cid:231)ªo detalhada sobre o Programa de Desenvolvimento Rural PortuguŒs e, designadamente, os montantes or(cid:231)amentais decorrentes da referida declara(cid:231)ªo e as respectivas medidas de aplica(cid:231)ªo


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1658/99 dell'on. Arlindo CUNHA Dichiarazione di Berlino sulla specificità dell'agricoltura portoghese

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
Portugal
operational programme

text: 29. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 27 E/159 Il 15 luglio 1996 (1) Ł stata adottata un(cid:146)azione comune che invita gli Stati membri a fare in modo che comportamenti quali la diffusione o la distribuzione pubblica di volantini, immagini od altro materiale contenente espressioni riconducibili a razzismo e xenofobia siano punibili alla stregua di un reato, ovvero, qualora ci(cid:242) non fosse possibile, a derogare al principio della doppia imputazione per tale comportamento. Ogni Stato membro dovrebbe presentare proposte adeguate per l(cid:146)attuazione dell(cid:146)azione comune affinchØ siano esaminate dalle autorit(cid:224) competenti nella prospettiva della loro adozione. Dalle informazioni fornite dall(cid:146)onorevole parlamentare sembrerebbe che la legge italiana vieti l(cid:146)utilizzazione commerciale di simboli fascisti. Spetterebbe quindi alle autorit(cid:224) italiane adottare le misure necessarie a garantire un(cid:146)effettiva attuazione della normativa adottata, in linea con le disposizioni dell(cid:146)azione comune. (1) GU L 185 del 24. 7. 1996. (2000/C 27 E/194) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1657/99 di Mar(cid:237)a Izquierdo Rojo (PSE) alla Commissione (14 settembre 1999) Oggetto: Danni catastrofici nella provincia di Granada Lo scorso 4 settembre una delle regioni rurali piø sfavorite della provincia di Granada ha subito danni enormi in conseguenza di una violenta tempesta con tornado, tromba marina e vento. L(cid:146)entit(cid:224) dei danni ammonta a oltre un miliardo di pesetas. I raccolti di olive, mandorle, mais e ortaggi della zona interessata (cid:129) comuni di FREILA, ZUJAR, BENAMAUREL, CULLAR e BAZA (cid:129) sono andati interamente perduti, mentre registrano gravi danni abitazioni ed infrastrutture. Ci(cid:242) aggrava la difficile situazione di una zona in cui l(cid:146) 80 % della popolazione Ł in stato di povert(cid:224) e che si situa a livelli economici infimi rispetto alla media comunitaria. Tenendo conto della grande fiducia riposta nell(cid:146)Europa dai cittadini interessati, cittadini europei difensori dei programmi «macro-tecnologici» che la Commissione amministra, e alla luce dei vasti ambiti di in materia di agricoltura e sviluppo rurale, si chiede alla Commissione intervento dei fondi strutturali come intende contribuire ad assistere la zona colpita. Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (5 ottobre 1999) La Commissione tiene a manifestare la sua piena solidariet(cid:224) nei confronti della popolazione andalusa per le gravi perdite e i danni subiti in seguito alla tempesta che ha colpito la provincia di Granada il 4 settembre 1999. Al fine di porre rimedio a tale situazione, le autorit(cid:224) spagnole (giunta dell(cid:146)Andalusia e governo spagnolo) possono decidere d(cid:146)accordo con la Commissione, nell(cid:146)ambito del partnerariato, di assegnare una parte degli stanziamenti comunitari destinati all(cid:146)Andalusia a titolo dei Fondi strutturali per la ricostruzione delle infrastrutture danneggiate dalla tempesta. (2000/C 27 E/195) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1658/99 di Arlindo Cunha (PPE-DE) alla Commissione (14 settembre 1999) Oggetto: Dichiarazione di Berlino sulla specificit(cid:224) dell(cid:146)agricoltura portoghese Il Consiglio europeo di Berlino del 24 e 26 marzo 1999 ha approvato una dichiarazione (punto 22 delle conclusioni della Presidenza) in cui si riconosceva «la necessit(cid:224) di rafforzare l(cid:146)equilibrio dell(cid:146)appoggio concesso all(cid:146)agricoltura portoghese attraverso misure di sviluppo rurale finanziate dal FEAOG-Garanzia. » Essendo in corso il processo di analisi e approvazione dei programmi di sviluppo rurale di ciascuno Stato membro, chiedo informazioni dettagliate sul programma di sviluppo rurale portoghese, e in particolare sulle dotazioni di bilancio che hanno fatto seguito alla suddetta dichiarazione e le rispettive misure d(cid:146)applicazione


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-1660/99 υποβολή: Massimo Carraro (PSE) προς την Επιτροπή. Οδηγία αριθ. 92/0081/ΕΟΚ του Συμβουλίου της 19ης Οκτωβρίου 1992 σχετικά με την εναρμόνιση των διαρθρώσεων των ειδικών φόρων κατανάλωσης που επιβάλλονται στα πετρελαιοειδή.

eurovoc_concepts:
Slovenia
environmental risk prevention
natural hazard
nuclear policy
nuclear power station
nuclear safety

text: C 170 E/66 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/074) GRAPTH ERVTHSH P-1659/99 ypobolh·: Hubert Pirker (PPE-DE) prow thn Epitroph· (14 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Πυρηνικο΄ εργοστα΄σιο παραγωγη΄ς ρευ΄µατος στο Krsko Ο ορισθει΄ς Επι΄τροπος G(cid:252)nther Verheugen το΄νισε κατα΄ την ακρο΄αση ενω΄πιον του Ευρωπαι¤κου΄ Κοινοβουλι΄ου, ο΄τι προτι΄θεται να συνδε΄σει την ε΄νταξη στην Ε. Ε. των επιµε΄ρους υποψηφι΄ων χωρω΄ν µε την παυ΄ση λειτουργι΄ας µη ασφαλω΄ν πυρηνικω΄ν εργοστασι΄ων η΄ την υποβολη΄ ενο΄ς προγρα΄µµατος για την αποχω΄ρηση απο΄ την παραγωγη΄ ηλεκτρικου΄ ρευ΄µατος απο΄ επικι΄νδυνα πυρηνικα΄ εργοστα΄σια. Ο κ. Verheugen το΄νισε «ο΄τι σε ο΄τι αφορα΄ την ασφα΄λεια των πυρηνικω΄ν εργοστασι΄ων δεν ει΄ναι δυνατο΄ς κανε΄νας συµβιβασµο΄ς». µως στο εν λο΄γω πλαι΄σιο δεν αναφε΄ρθηκε το σλοβενικο΄ πυρηνικο΄ εργοστα΄σιο στο Krsko, παρο΄λο που ευρι΄σκεται σε σεισµικη΄ περιοχη΄ και αποτελει΄ ως εκ του΄του τερα΄στια απειλη΄. Τι΄ προτι΄θεται να πρα΄ξει η Επιτροπη΄, ω΄στε το εν λο΄γω ανασφαλε΄ς πυρηνικο΄ εργοστα΄σιο της υποψη΄φιας προς ε΄νταξη χω΄ρας Σλοβενι΄ας να παυ΄σει να λειτουργει΄ και να µην αποτελει΄ πλε΄ον κι΄νδυνο, ιδιαι΄τερα για τα συνορευ΄οντα οµο΄σπονδα κρα΄τη της Αυστρι΄ας K(cid:228)rnten και Steiermark; Προτι΄θεται η Επιτροπη΄ να εφαρµο΄σει τις ι΄διες πρου¤ποθε΄σεις ο΄σον αφορα΄ την παυ΄ση λειτουργι΄ας του πυρηνικου΄ εργοστασι΄ου στο Krsko, ο΄πως τις ανε΄φερε ο Επι΄τροπος Verheugen για τα α΄λλα ανασφαλη΄ πυρηνικα΄ εργοστα΄σια; Apa·nthsh toy k. Verheugen ej ono·matow thw Epitroph·w (8 Oktvbri·oy 1999) Η Επιτροπη΄ ε΄χει η΄δη δηλω΄σει ο΄τι τα πυρηνικα΄ εργοστα΄σια ηλεκτροπαραγωγη΄ς που ε΄χουν σχεδιαστει΄ επι΄ Σοβιετικη΄ς Ενω΄σεως (ΠΕΗ) τα οποι΄α θεωρου΄νται µη αναβαθµι΄σιµα και λειτουργου΄ν στις υποψη΄φιες προς ε΄νταξη χω΄ρες, οφει΄λουν να διακο΄ψουν τη λειτουργι΄α τους στη συντοµο΄τερη πρακτικα΄ δυνατη΄ ηµεροµηνι΄α, συ΄µφωνα µε το χρονοδια΄γραµµα που ε΄χει συµφωνηθει΄. Αυτη΄ ει΄ναι και η περι΄πτωση του ΠΕΗ της Ignalina στη Λιθουανι΄α, των µονα΄δων 1-4 του ΠΕΗ στο Kozloduy στη Βουλγαρι΄α και του Bohunice V1 στη Σλοβακι΄α. Η Επιτροπη΄ διαπραγµατευ΄εται, προς την κατευ΄θυνση του στο΄χου αυτου΄, µε τις τρεις αυτε΄ς χω΄ρες µε΄σω κοινω΄ν οµα΄δων εργασι΄ας. Η περι΄πτωση του Krsko στη Σλοβενι΄α ει΄ναι διαφορετικη΄. Προ΄κειται για ε΄να εργοστα΄σιο δυτικου΄ σχεδιασµου΄, παρο΄µοιου µε α΄λλα εργοστα΄σια αυτου΄ του ει΄δους που λειτουργου΄ν στην Κοινο΄τητα και α΄λλες δυτικε΄ς χω΄ρες. Η Σλοβενι΄α συνεχι΄ζει τα προγρα΄µµατα βελτι΄ωσης της ασφα΄λειας του εργοστασι΄ου. Το προ΄γραµµα Agenda 2000 αναφε΄ρει ο΄τι «ο΄που λειτουργου΄ν εργοστα΄σια δυτικου΄ σχεδιασµου΄ (Ρουµανι΄α και Σλοβενι΄α), θα πρε΄πει να παρακολουθου΄νται οι εξελι΄ξεις για να διασφαλισθει΄ ο΄τι η λειτουργι΄α συµφωνει΄ µε τα κατα΄λληλα προ΄τυπα ασφα΄λειας. Ει΄ναι δυνατη΄ η παροχη΄ τεχνικη΄ς βοη΄θειας εφο΄σον ζητηθει΄». Η συµφωνι΄α εταιρικη΄ς σχε΄σης για την ε΄νταξη µε τη Σλοβενι΄α αναφε΄ρει δυο µεσοπρο΄θεσµες προτεραιο΄τητες στον τοµε΄α αυτο΄ και ιδι΄ως την ενι΄σχυση της αρχη΄ς πυρηνικη΄ς ασφα΄λειας και την προσαρµογη΄ της πυρηνικη΄ς πολιτικη΄ς της Σλοβενι΄ας και την ευθυγρα΄µµιση των επενδυτικω΄ν σχεδι΄ων µε τα αποτελε΄σµατα της εκτι΄µησης σεισµικου΄ κινδυ΄νου που πρε΄πει να πραγµατοποιηθει΄ στα περι΄χωρα του πυρηνικου΄ εργοστασι΄ου ηλεκτροπαραγωγη΄ς του Krsko. Στον τοµε΄α αυτο΄, ε΄χουν διατεθει΄ πα΄νω απο΄ 1εκατ. € στο πλαι΄σιο του προγρα΄µµατος PHARE για την στη΄ριξη της αρχη΄ς που ει΄ναι επιφορτισµε΄νη µε την ασφα΄λεια, ιδι΄ως µε τη µεταφορα΄ µεθοδολογιω΄ν και διαδικασιω΄ν απο΄ τους ρυθµιστε΄ς πυρηνικη΄ς ασφα΄λειας της Κοινο΄τητας. Επι΄σης στο πλαι΄σιο του προγρα΄µµατος PHARE και µε σκοπο΄ την επανεξε΄ταση της σεισµικο΄τητας της περιοχη΄ς και των πιθανω΄ν επιπτω΄σεω΄ν της στο σχεδιασµο΄ του εργο- στασι΄ου, ε΄χουν διατεθει΄ 500 000 € στο πυρηνικο΄ εργοστα΄σιο ηλεκτροπαραγωγη΄ς του Krsko. Τα πρω΄τα αποτελε΄σµατα της µελε΄της αναµε΄νονται περι΄ τα τε΄λη του τρε΄χοντος ε΄τους. (2000/C 170 E/075) GRAPTH ERVTHSH P-1660/99 ypobolh·: Massimo Carraro (PSE) prow thn Epitroph· (14 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Οδηγι΄α αριθ. 92/0081/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου της 19ης Οκτωβρι΄ου 1992 σχετικα΄ µε την εναρµο΄νιση των διαρθρω΄σεων των ειδικω΄ν φο΄ρων κατανα΄λωσης που επιβα΄λλονται στα πετρελαιοειδη΄ Ο νο΄µος αριθ. 448/98, που εγκρι΄θηκε απο΄ το ιταλικο΄ Κοινοβου΄λιο, προβλε΄πει µει΄ωση της τιµη΄ς του πετρελαι΄ου θε΄ρµανσης και των υγραερι΄ων τα οποι΄α χρησιµοποιου΄νται στους δη΄µους ορισµε΄νων περιοχω΄ν της επικρα΄τειας, στις οποι΄ες, λο΄γω γεωγραφικω΄ν η΄ κλιµατολογικω΄ν συνθηκω΄ν η΄ α΄λλων παραγο΄ντων, ο΄πως η µη µετατροπη΄ σε µεθα΄νιο, 20. 6. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 170 E/67 η χρησιµοποι΄ηση΄ τους καθι΄σταται ιδιαιτε΄ρως δαπανηρη΄. Προ΄κειται λοιπο΄ν για ε΄να µε΄τρο που µπορει΄ να ευκολυ΄νει τις συνθη΄κες διαβι΄ωσης των οικογενειω΄ν οι οποι΄ες κατοικου΄ν στις περιοχε΄ς αυτε΄ς. Ο βουλευτη΄ς κ. Luigi Olivieri, κατα΄ τη συνεδρι΄αση της Βουλη΄ς της 15ης Ιουλι΄ου 1999, ε΄κανε επερω΄τηση προς τον υφυπουργο΄ Οικονοµικω΄ν, κ. Ferdinando de Franciscis, ζητω΄ντας διευκρινι΄σεις σχετικα΄ µε την καθυστε΄ρηση ε΄κδοσης του διατα΄γµατος εκτε΄λεσης του νο΄µου 448/98, το οποι΄ο ε΄χει η΄δη εγκριθει΄ απο΄ το Υπουργικο΄ Συµβου΄λιο απο΄ τις 9 Μαι΅ου 1999. Ο υφυπουργο΄ς δη΄λωσε ο΄τι, συ΄µφωνα µε την οδηγι΄α αριθ. 92/0081/ΕΟΚ (1), ει΄ναι αναγκαι΄α η ε΄γκριση της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης για τη µειωση της τιµη΄ς του πετρελαι΄ου θε΄ρµανσης και των υγραερι΄ων. Προ΄κειται δηλαδη΄ για πρα΄ξη απαραι΄τητη για την ε΄κδοση του εν λο΄γω εκτελεστικου΄ διατα΄γµατος. Απο΄ τις 3 Μαι΅ου 1998, ηµεροµηνι΄α κατα΄ την οποι΄α υπεβλη΄θη απο΄ το Υπουργει΄ο Οικονοµικω΄ν προς τις κοινοτικε΄ς αρχε΄ς η αι΄τηση ε΄γκρισης, η Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση δεν ε΄χει ακο΄µη αποφανθει΄ σχετικω΄ς, παρα΄ το γεγονο΄ς ο΄τι οι υπα΄λληλοι της Επιτροπη΄ς ε΄χουν λα΄βει απο΄ την Ιταλι΄α ο΄λες τις αναγκαι΄ες πληροφορι΄ες προκειµε΄νου να προβου΄ν σε αξιολο΄γηση της κατα΄στασης. Μπορει΄, κατα΄ συνε΄πειαν, η Επιτροπη΄ να διευκρινι΄σει τους λο΄γους αυτη΄ς της το΄σο µεγα΄λης καθυστε΄ρησης στην ανακοι΄νωση της ε΄γκρισης η΄ τους λο΄γους ενδεχο΄µενης απο΄ρριψης; Πο΄τε προβλε΄πεται η ολοκλη΄ρωση της διαδικασι΄ας λη΄ψης απο΄φασης; (1) ΕE L 316 της 31. 10. 1992, σελ. 12. Apa·nthsh toy kyri·oy Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (11 Oktvbri·oy 1999) Η ιταλικη΄ κυβε΄ρνηση ζη΄τησε την ε΄γκριση να εισα΄γει µειω΄σεις στον ειδικο΄ φο΄ρο κατανα΄λωσης για τα προι¤ο΄ντα που περιγρα΄φει το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου σε ορισµε΄νες ειδικε΄ς γεωγραφικε΄ς περιοχε΄ς συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 8, παρα΄γραφος 4, της οδηγι΄ας 92/0081/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου της 19ης Μαι΅ου 1992 για την εναρµο΄νιση των διαρθρω΄σεων των ειδικω΄ν φο΄ρων κατανα΄λωσης που επιβα΄λλονται στα ορυκτε΄λαια. Συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο αυτο΄, το Συµβου΄λιο, ενεργω΄ντας οµο΄φωνα επι΄ προτα΄σεως της Επιτροπη΄ς, µπορει΄ να δω΄σει την α΄δεια σε οποιοδη΄ποτε κρα΄τος µε΄λος να εισαγα΄γει εξαιρε΄σεις η΄ µειω΄σεις στον ειδικο΄ φο΄ρο κατανα΄λωσης για τα ορυκτε΄λαια βασιζο΄µενο σε εκτιµη΄σεις συγκεκριµε΄νων πολιτικω΄ν. Οι ιταλικε΄ς αρχε΄ς ενηµε΄ρωσαν την Επιτροπη΄ για την προ΄θεση΄ τους να εισαγα΄γουν το µε΄τρο αυτο΄ στις 3 Μαι΅ου 1998. Εντου΄τοις, η κοινοποι΄ηση αυτη΄ δεν περιει΄χε επαρκει΄ς πληροφορι΄ες ω΄στε να καταστει΄ δυνατο΄ στην Επιτροπη΄ να επεξεργαστει΄ την αι΄τηση και να προετοιµα΄σει µια προ΄ταση. Το΄τε ε΄γινε ανταλλαγη΄ πληροφοριω΄ν κατα΄ τη δια΄ρκεια των µηνω΄ν Φεβρουαρι΄ου και Μαρτι΄ου 1999 ε΄ως ο΄του, µε προ΄ταση της Επιτροπη΄ς, λα΄βει χω΄ρα συνεδρι΄αση στη Ρω΄µη. Κατα΄ τη δια΄ρκεια της συνεδρι΄ασης αυτη΄ς η Επιτροπη΄ σκιαγρα΄φησε τις απαιτου΄µενες πληροφορι΄ες για να προωθηθει΄ η αι΄τηση. Ύστερα απο΄ τη συνεδρι΄αση, µε ανταλλαγη΄ επιστολω΄ν η ιταλικη΄ κυβε΄ρνηση διευκρι΄νισε το αι΄τηµα και στις 29 Ιουνι΄ου 1999 η Επιτροπη΄ διε΄θετε επαρκει΄ς πληροφορι΄ες για να προωθη΄σει το αι΄τηµα. Η Επιτροπη΄ αρχειοθε΄τησε ανα΄λογα το αρχικο΄ αι΄τηµα και τις µετε΄πειτα διευκρινιστικε΄ς επιστολε΄ς στην ηµεροµηνι΄α αυτη΄. Συ΄µφωνα µε τους ο΄ρους του α΄ρθρου 8, παρα΄γραφος 4 της οδηγι΄ας 92/0081/ΕΟΚ, η Επιτροπη΄ ο΄φειλε να ενηµερω΄σει ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη για τα προτεινο΄µενα µε΄τρα εντο΄ς προθεσµι΄ας ενο΄ς µηνο΄ς. Η Επιτροπη΄ απε΄στειλε τις επιστολε΄ς προς το σκοπο΄ αυτο΄ στις 28 Ιουλι΄ου 1999. Το ι΄διο α΄ρθρο παρε΄χει σε κα΄θε κρα΄τος µε΄λος η΄ στην Επιτροπη΄ προθεσµι΄α δυο µηνω΄ν, για να ζητη΄σουν την περαιτε΄ρω εξε΄ταση του θε΄µατος απο΄ το Συµβου΄λιο. Προ΄σφατα υπη΄ρξε µια καθυστε΄ρηση ολι΄γων ηµερω΄ν λο΄γω του διορισµου΄ της νε΄ας Επιτροπη΄ς. ∆ι΄νεται η διαβεβαι΄ωση στο Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου ο΄τι η νε΄α Επιτροπη΄ θα ασχοληθει΄ µε το αι΄τηµα της ιταλικη΄ς κυβε΄ρνησης µε την πρω΄τη ευκαιρι΄α. Εφο΄σον η Επιτροπη΄ συµφωνη΄σει, δεν θα υπα΄ρξει καθυστε΄ρηση για την υποβολη΄ της αναγκαι΄ας προ΄τασης στο Συµβου΄λιο


title: Proposta di decisione del Consiglio concernente la posizione della Comunità in relazione a una modifica del protocollo n. 4 relativo alla definizione della nozione di «prodotti originari» e ai metodi di cooperazione amministrativa dell'Accordo europeo tra le Comunità europee e la Repubblica ceca

eurovoc_concepts:
Czechoslovakia
administrative cooperation
agreement (EU)
originating product
trade relations

formats: html pdf

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE Bruxelles, 14. 09. 1999 COM(1999)419 def. 99/0176 (ACC) Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO concernente la posizione della Comunità in relazione a una modifica del protocollo n. 4 relativo alla definizione della nozione di "prodotti originari" e ai metodi di cooperazione amministrativa dell'Accordo europeo tra le Comunità europee e la Repubblica ceca (presentata dalla Commissione) RELAZIONE 1. PREMESSA Le norme d’origine costituiscono uno strumento indispensabile per il corretto funzionamento degli accordi di libero scambio che la Comunità ha concluso con i suoi partner commerciali. Il Consiglio europeo di Essen del dicembre 1994 ha posto l’accento sul fatto che le differenze esistenti all'epoca tra le norme d’origine contenute nei vari accordi firmati dalla Comunità costituivano un ostacolo agli scambi. Di conseguenza, è stato elaborato un programma inteso ad integrare, mediante norme d’origine identiche, gli scambi tra la Comunità, i PECO, i paesi baltici e i paesi EFTA e SEE. Il Consiglio europeo ha inoltre deciso che altri paesi che si trovassero in una situazione analoga a quella dei paesi succitati avrebbero potuto, al momento opportuno, essere integrati allo stesso modo; ciò è avvenuto per i prodotti industriali turchi a decorrere dal 1°. 1. 1999. Le norme d’origine non sono uno strumento immutabile. Esse vanno infatti adattate alle esigenze politiche e economiche della zona di libero scambio alla quale si applicano. Per questo motivo è già stato necessario apportare alcune modifiche alle norme entrate in vigore nel 1997 ed è già stata adottata una modifica da applicare a tutti gli accordi a decorrere dal 1° gennaio 1999. 2. MODIFICHE DA APPORTARE ALLE NORME D’ORIGINE CONTENUTE NEGLI ACCORDI UE/PECO, UE/EFTA E NELL'ACCORDO SEE Dall'entrata in vigore del protocollo unificato delle norme d’origine e della sua modifica del 1999, sono già ritenute necessarie, e qui proposte, alcune modifiche all’allegato II del protocollo. Tali modifiche riguardano prodotti per i quali si è constatata una scarsità di materie prime all'interno della zona. 3. CONCLUSIONI La proposta in allegato costituisce parte integrante di una serie di 14 proposte intese ad ottenere un miglioramento del funzionamento del sistema comune delle regole d'origine. Queste 14 proposte, quindi, devono essere considerate come un unico insieme. Infatti, affinché il cumulo di lavorazione attualmente in vigore possa continuare a funzionare, è indispensabile che esse entrino in vigore tutte allo stesso momento, cioè a partire dal 1° gennaio 2000. La Commissione chiede quindi al Consiglio di definire la posizione comune da presentare ai diversi comitati previsti dai singoli accordi. 2 Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO concernente la posizione della Comunità in relazione a una modifica del protocollo n. 4 relativo alla definizione della nozione di "prodotti originari" e ai metodi di cooperazione amministrativa dell'Accordo europeo tra le Comunità europee e la Repubblica ceca (Testo rilevante ai fini del SEE) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 133, visto l'articolo 2, paragrafo 1, della decisione del Consiglio e della Commissione del 19 dicembre 1994 relativa alla conclusione dell'accordo europeo che istituisce un'associazione tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica ceca dall'altra, vista la proposta della Commissione, considerando che l'articolo 38 del protocollo n. 4 del suddetto accordo europeo prevede che il Consiglio di associazione può modificare le disposizioni di questo protocollo, DECIDE: La posizione che la Comunità adotterà in seno al Consiglio di associazione istituito ai sensi dell'articolo 104 dell'accordo europeo che istituisce un'associazione tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica ceca, dall'altra, in merito alla modifica del protocollo n. 4 relativo alla definizione della nozione di “prodotti originari” e ai metodi di cooperazione amministrativa del suddetto accordo, è basata sul progetto di decisione del Consiglio di associazione allegato alla presente decisione. Fatto a Bruxelles, Per il Consiglio Il presidente 3 ALLEGATO ACCORDO EUROPEO che istituisce un'associazione tra le Comunità europee i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica ceca, dall'altra DECISIONE n. …/. del CONSIGLIO DI ASSOCIAZIONE che modifica il protocollo n. 4 relativo alla definizione della nozione di “prodotti originari” e ai metodi di cooperazione amministrativa IL CONSIGLIO DI ASSOCIAZIONE, visto l'accordo europeo che istituisce un'associazione tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica ceca, dall'altra, firmato a Bruxelles il 4 ottobre 1993, in particolare l'articolo 38 del suo protocollo n. 4, considerando che, nel quadro del regolare funzionamento del sistema di cumulo ampliato, che consente di utilizzare materie originarie della Comunità europea, della Polonia, dell’Ungheria, della Repubblica ceca, della Repubblica slovacca, della Bulgaria, della Romania, della Lettonia, della Lituania, dell’Estonia, della Slovenia, della Turchia, dello Spazio economico europeo (in appresso denominato SEE), dell’Islanda, della Norvegia e della Svizzera, è necessario apportare modifiche alla definizione della nozione di prodotti originari; considerando che è opportuno modificare gli articoli concernenti importi monetari al fine di tener pienamente conto dell’introduzione dell’euro; considerando che nell'elenco delle lavorazioni e trasformazioni previste dal protocollo, necessarie per attribuire il carattere originario alle materie non originarie, alcune correzioni risultano indispensabili per tener conto, da un lato, dell'evoluzione delle tecniche di trasformazione e, dall'altro, delle situazioni di scarsità di materie prime, DECIDE: Articolo 1 Il protocollo n. 4 relativo alla definizione della nozione di “prodotti originari” e ai metodi di cooperazione amministrativa è modificato come segue: 1. 2. Agli articoli 21 e 26, il termine “Ecu” è sostituito dal termine “euro”. L'articolo 30 è sostituito dal testo seguente: “Articolo 30 Importi espressi in euro 4 Gli importi nella moneta nazionale del paese d’esportazione 1. equivalenti a quelli espressi in euro sono fissati dal paese d’esportazione e comunicati ai paesi d’importazione tramite la Commissione europea. Qualora tali importi superino gli importi corrispondenti fissati dal 2. paese d'importazione, quest'ultimo li accetta se i prodotti sono fatturati nella moneta del paese d'esportazione. Quando i prodotti sono fatturati nella moneta di un altro Stato membro della Comunità europea o di uno degli altri paesi di cui agli articoli 3 e 4, il paese d'importazione riconosce l'importo notificato dal paese in questione. Gli importi da utilizzare in una determinata moneta nazionale sono il 3. controvalore in questa moneta nazionale degli importi espressi in euro al primo giorno lavorativo del mese di ottobre del 1999. Gli in euro e il importi espressi loro controvalore nelle monete 4. nazionali degli Stati membri della Comunità europea e della Repubblica ceca vengono riveduti dal Comitato di associazione su richiesta della Comunità o il Comitato di della Repubblica ceca. Nel procedere a detta revisione, associazione garantisce che non si verifichino diminuzioni degli importi da utilizzare in una qualsiasi moneta nazionale e tiene conto altresì dell'opportunità di preservare in termini reali gli effetti dei valori limite stabiliti. A tal fine, essa può decidere di modificare gli importi espressi in euro. ” 3. L’allegato II è modificato nel seguente modo: a) il testo relativo alla voce SA 1904 è sostituito dal testo seguente: 1904 Prodotti a base di cereali ottenuti per soffiatura o tostatura (per esempio "corn flakes"); cereali (diversi dal granturco) in grani o in forma di fiocchi oppure di altri grani lavorati (escluse le farine e le semole), precotti o altrimenti preparati, non nominati né compresi altrove Fabbricazione: - a partire da materie non classificate alla voce 1806; e la farina - nella quale i cereali e (ad eccezione del grano duro suoi derivati e del mais Zea indurata) devono essere interamente ottenuti1; dei - nella quale il valore di tutte le materie del capitolo 17 utilizzate non eccede il 30% del prezzo franco fabbrica del prodotto ¹ L’eccezione concernente il mais Zea indurata è applicabile fino al 31. 12. 2002. 5 b) il testo relativo alla voce SA 2207 è sostituito dal testo seguente: 2207 Alcool etilico non denaturato con titolo alcolometrico volumico uguale o superiore a 80 % vol. ; alcool etilico ed acquaviti, denaturati, di qualsiasi titolo Fabbricazione: - a partire da materiali non classificati alle voci 2207 o 2208; - in cui tutte le uve o tutti i materiali da derivati esse devono utilizzati essere interamente ottenuti o, se tutti gli altri materiali utilizzati sono già può originari, utilizzare l’arac fino al limite del 5% in volume. si 6 c) il testo relativo alla voce SA 57 è sostituito dal testo seguente: Capitolo 57 Tappeti ed altri rivestimenti del suolo di materie tessili: - di feltro ad ago - di altri feltri 7 Fabbricazione partire da1: a - fibre naturali o - materiali chimici o paste tessili Tuttavia: - i filati di filamenti polipropilene di della voce 5402, o - le fibre in fiocco di polipropilene delle voci 5503 e 5506, o - i fasci di filamenti di polipropilene della voce 5501 nei la quali denominazione di singolo un filamento o di una singola è comunque inferiore a 9 decitex, fibra essere possono il utilizzati purché non valore loro ecceda il 40% del prezzo franco fabbrica del prodotto Il tessuto di iuta può essere utilizzato come supporto Fabbricazione partire da1: a - fibre naturali, non cardate ne pettinate, altrimenti ne preparate la filatura, per o - materiali chimici o paste tessili - di altri materiali tessili Fabbricazione partire da1: a - fili di cocco o di iuta, - filati di sintetici artificiali filamenti o - fibre naturali, o - fibre cardate, sintetiche o in fiocco artificiali né non pettinate, né altrimenti preparate per la filatura. Il tessuto di iuta può essere utilizzato come supporto ¹ miscugli di materiali tessili, vedere la nota introduttiva 5. Per quanto riguarda le condizioni particolari concernenti prodotti fabbricati con d) il testo relativo alla voce SA 8401 è sostituito dal testo seguente: ex 8401 Elementi combustibili per reattori nucleari Fabbricazione nella quale tutti i materiali sono utilizzati una classificati voce da quella del prodotto1 in diversa quale Fabbricazione nella il valore di tutti i materiali utilizzati non eccede il 30% prezzo del franco fabbrica del prodotto finale ¹ Questa regola si applica fino al 31 dicembre 2005. e) il seguente testo deve essere inserito fra le voci SA 9606 e 9612: 9608 per Penne a sfera, penne e pennarelli (marker) con punta di feltro; penne stilografiche, stilografi e altre penne; stili portamine; duplicatori; portapenne, portamatite ed oggetti simili; parti (compresi i cappucci e i fermagli) di questi oggetti, esclusi quelli della voce 9609. Fabbricazione nella quale tutti i materiali sono utilizzati classificati una in da diversa voce quella del prodotto. possono Tuttavia, essere utilizzati pennini o punte di pennini classificati alla stessa voce 8 Articolo 2 La presente decisione entra in vigore il giorno della sua adozione. Essa è applicabile a decorrere dal 1° gennaio 2000. Fatto a Bruxelles, Per il Consiglio di associazione Il presidente 9 SCHEDA FINANZIARIA 1. LINEA DI BILANCIO INTERESSATA Capitolo 12, articolo 120 (dazio zero) 2. BASE GIURIDICA Articolo 133 del Trattato 3. DENOMINAZIONE DELLE MISURE Proposta di modifica della definizione del concetto di "prodotti originari" e dei metodi di cooperazione amministrativa stabiliti nel protocollo n. 4 degli accordi europei CE/PECO, CE/Paesi baltici, CE/Slovenia e dell'accordo sullo Spazio economico europeo (SEE) e nel protocollo n. 3 degli accordi di libero scambio CEE/EFTA. 4. OBIETTIVO Rivedere talune regole concernenti la lavorazione o la trasformazione di materiali non originari che conferisce il carattere originario e tenere conto dell’introduzione dell’euro. 5. COSTO DELL’OPERAZIONE Poiché le modifiche mirano essenzialmente a rivedere taluni regole di origine, senza alcuna conseguenza per le concessioni previste dall’accordo, la presente proposta non dovrebbe avere implicazioni finanziarie. 10


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1657/99 του Maria IZQUIERDO ROJO Καταστροφικές ζημίες στα βόρεια της Γρανάδας

text: 29. 1. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 27 E/159 Stiw 15 Ioyli·oy 1996 (1), egkri·uhke koinh· dra·sh h opoi·a kalei· ta kra·th me·lh na katasth·soyn poinikv·w kola·simew orisme·new morfe·w symperifora·w, o·pvw h dhmo·sia dia·dosh kai dianomh· graptoy· ylikoy·, eiko·nvn kai a·llvn me·svn poy ekfra·zoyn ratsismo· h· jenofobi·a ei·te, ellei·cei aytoy·, na parekkli·noyn apo· thn arxh· toy dittoy· ajiopoi·noy aytv·n tvn morfv·n symperifora·w. Ka·ue kra·tow me·low ypoba·llei kata·llhlew prota·seiw gia thn efarmogh· thw koinh·w dra·shw, oi opoi·ew ejeta·zontai apo· tiw armo·diew arxe·w me sto·xo th ue·spish· toyw. Apo· tiw plhrofori·ew poy pare·xei to ajio·timo me·low, proky·ptei o·ti to italiko· di·kaio apagorey·ei thn pv·lhsh fasistikv·n symbo·lvn. Synepv·w, enapo·keitai stiw italike·w arxe·w na la·boyn ta anagkai·a me·tra gia na ejasfali·soyn thn apotelesmatikh· efarmogh· thw nomouesi·aw poy e·xei uespistei· sy·mfvna me tiw apaith·seiw thw koinh·w dra·shw. (1) EE L 185 thw 24. 7. 1996. (2000/C 27 E/194) GRAPTH ERVTHSH P-1657/99 ypobolh·: María Izquierdo Rojo (PSE) prow thn Epitroph· (14 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Katastrofike·w zhmi·ew sta bo·reia thw Grana·daw Stiw 4 Septembri·oy, se mia apo· tiw perisso·tero ypobaumisme·new agrotike·w perioxe·w thw Eparxi·aw thw Grana·daw, proklh·uhkan mega·lew katastrofe·w lo·gv isxyrh·w kataigi·daw poy synodeyo·tan apo· anemostro·bilo kai isxyroy·w ane·moyw. To y·cow tvn zhmiv·n ane·rxetai se xilia·dew ekatommy·ria pese·tew. Oi esodeie·w elaiv·n, amygda·lvn, kalampokioy· kauv·w kai khpeytikv·n stiw plhgei·sew perioxe·w tvn koinoth·tvn FREILA, ZUJAR, BENAMAUREL, CULLAR kai BAZA e·xoyn katastrofei· plh·rvw env· e·xoyn proklhuei· sobare·w zhmie·w se katoiki·ew kai sthn ypodomh·. la ayta· epibary·noyn thn h·dh dysxerh· kata·stash thw perioxh·w sthn opoi·a to 80 % toy plhuysmoy· diabioi· se epi·peda peni·aw kai mo·liw proseggi·zei ta katv·tata oikonomika· epi·peda se sxe·sh prow ton koinotiko· me·so o·ro. Mporei· na anafe·rei h Epitroph· me poio·n tro·po ua enisxy·sei thn katastrafei·sa perioxh· lamba·nontaw ypo·ch th mega·lh empistosy·nh poy empne·ei h Eyrv·ph stoyw plhge·ntew eyrvpai·oyw poli·tew, uiasv·tew tvn «makrotexnolo- gikv·n» programma·tvn poy diaxeiri·zetai h Epitroph·, kauv·w kai ta eyre·a plai·sia pare·mbashw tvn Diarurvtikv·n Tamei·vn gia th gevrgi·a kai thn ana·ptyjh thw ypai·uroy; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (5 Oktvbri·oy 1999) H Epitroph· ue·lei na dei·jei thn allhleggy·h thw ston plhuysmo· thw Andaloysi·aw poy e·xei ypostei· sobare·w apv·leiew kai zhmie·w lo·gv thw kataigi·daw sthn eparxi·a thw Grana·daw, stiw 4 Septembri·oy 1999. Gia thn antimetv·pish thw kata·stashw, oi ispanike·w arxe·w (h perifereiakh· arxh· thw Andaloysi·aw kai h ispanikh· kybe·rnhsh) mporoy·n na apofasi·soyn mazi· me thn Epitroph·, sto plai·sio thw etairikh·w sxe·shw, th xorh·ghsh me·royw tvn koinotikv·n pistv·sevn poy ua katablhuoy·n sthn Andaloysi·a sto plai·sio tvn diarurvtikv·n tamei·vn, gia thn anoikodo·mhsh tvn ypodomv·n poy katastra·fhkan apo· thn kataigi·da. (2000/C 27 E/195) GRAPTH ERVTHSH P-1658/99 ypobolh·: Arlindo Cunha (PPE-DE) prow thn Epitroph· (14 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Dh·lvsh toy Beroli·noy sxetika· me ton idiai·tero xarakth·ra thw portogalikh·w gevrgi·aw To Eyrvpai¤ko· Symboy·lio toy Beroli·noy, poy pragmatopoih·uhke stiw 24 kai 26 Marti·oy 1999, eje·dvse dh·lvsh (para·gr. 25 tvn symperasma·tvn thw proedri·aw) me thn opoi·a anagnvri·zetai «h ana·gkh belti·vshw thw isorropi·aw kai sth·rijhw poy pare·xetai sthn portogalikh· gevrgi·a me·sv me·trvn agrotikh·w ana·ptyjhw poy ua xrhmatodotoy·ntai apo· to Tmh·ma Eggyh·sevn toy EGTPE». Lamba·nontaw ypo·ch o·ti ta progra·mmata agrotikh·w ana·ptyjhw eka·stoy kra·toyw me·loyw bri·skontai sto sta·dio thw mele·thw me sto·xo thn e·gkrish· toyw, ua mporoy·se a·rage h Epitroph· na anafe·rei leptome·reiew o·son afora· to portogaliko· pro·gramma, eidiko·tera se o·,ti afora· toyw dhmosionomikoy·w po·royw poy ua diateuoy·n en o·cei thw vw a·nv dh·lvshw, kauv·w kai ta anti·stoixa me·tra efarmogh·w;


title: Vorschlag für einen Beschluß des Rates über einen gemeinsamen Standpunkt zur Änderung des Protokolls Nr. 3 über die Bestimmung des Begriffs "Erzeugnisse mit Ursprung in" oder "Ursprungserzeugnisse" und über die Methoden der Zusammenarbeit der Verwaltungen im Europa- Abkommen zwischen den Europäischen Gemeinschaften und der Republik Estland

eurovoc_concepts:
Estonia
administrative cooperation
agreement (EU)
originating product
processing industry

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 14. 09. 1999 KOM(1999)418 endg. 99/0195 (ACC) Vorschlag für einen BESCHLUSS DES RATES über einen gemeinsamen Standpunkt zur Änderung des Protokolls Nr. 3 über die Bestimmung des Begriffs "Erzeugnisse mit Ursprung in" oder "Ursprungserzeugnisse" und über die Methoden der Zusammenarbeit der Verwaltungen im Europa-Abkommen zwischen den Europäischen Gemeinschaften und der Republik Estland (von der Kommission vorgelegt) BEGRÜNDUNG 1. ALLGEMEINES Die Ursprungsregeln sind für das ordnungsgemäße Funktionieren der Freihandelsabkommen ihren der Handelspartnern von zentraler Bedeutung. Gemeinschaft zwischen und unterzeichneten Abkommen ein Programm mit Der Europäische Rat wies auf seiner Tagung im Dezember 1994 darauf hin, daß Diskrepanzen zwischen den Ursprungsregeln in den verschiedenen von ein Handelshemmnis der Gemeinschaft darstellen. Daher wurde gestartet, dem Ziel übereinstimmende Ursprungsregeln anzuwenden, um so den Handel zwischen der Gemeinschaft, den MOEL, den baltischen Staaten, den EFTA- und den EWR-Ländern zu vereinheitlichen. Darüber hinaus wurde beschlossen, daß andere Länder in einer ähnlichen Lage wie die zuvor genannten zu gegebener Zeit ebenfalls in das System einbezogen werden könnten, was für gewerbliche Waren aus der Türkei am 1. 1. 1999 geschah. Die Ursprungsregeln sind nicht unveränderbar, sondern müssen an die politischen und wirtschaftlichen Erfordernisse der Freihandelszone, in der sie gelten, angepaßt werden können. So ist es bereits erforderlich geworden, gewisse Änderungen an den seit 1997 geltenden Regeln vorzunehmen, weshalb für sämtliche Abkommen eine Änderung angenommen wurde, die am 1. Januar 1999 in Kraft getreten ist. 2. ÄNDERUNGEN DER URSPRUNGSREGELN IN DEN ABKOMMEN EU-MOEL, EU-EFTA UND DEM EWR-ABKOMMEN Seit dem Inkrafttreten des Standardursprungsprotokolls und seiner Änderung von 1999 haben sich einige technische Änderungen des Anhangs II zu diesen Protokollen als erforderlich erwiesen, die Gegenstand dieses Vorschlags sind. Diese Änderungen betreffen Waren, deren Rohstoffe in der Handelszone knapp sind. 3. SCHLUSSFOLGERUNG Der beigefügte Vorschlag ist einer von 14 Vorschlägen, mit denen eine eines gemeinsamen Systems der Verbesserung der Funktionsweise Ursprungsregeln beabsichtigt wird. Diese 14 Vorschläge sollten als ein einziger Vorschlag betrachtet werden. Wenn die bisherigen Regelungen über die Kumulierung von Be- und Verarbeitungsvorgängen weiter gelten sollen, müssen sie zur selben Zeit in Kraft treten, d. h. am 1. Januar 2000. Die Kommission ersucht den Rat daher um die Ausarbeitung eines gemeinsamen Standpunkts für die Präsentation der Vorschläge in den Ausschüssen, die in den einzelnen Abkommen vorgesehen sind. 2 Vorschlag für einen BESCHLUSS DES RATES über einen gemeinsamen Standpunkt zur Änderung des Protokolls Nr. 3 über die Bestimmung des Begriffs "Erzeugnisse mit Ursprung in" oder "Ursprungserzeugnisse" und über die Methoden der Zusammenarbeit der Verwaltungen im Europa-Abkommen zwischen den Europäischen Gemeinschaften und der Republik Estland (Text von Bedeutung für den EWR) DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 133, gestützt auf Artikel 2 Absatz 1 des Beschlusses des Rates und der Kommission vom 19. Dezember 1997 über den Abschluß des Europa-Abkommens zur Gründung einer Assoziation zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Estland andererseits, auf Vorschlag der Kommission, in der Erwägung, daß der Assoziationsrat das Protokoll gemäß Artikel 38 des Protokolls Nr. 3 dieses Europa-Abkommens ändern kann – BESCHLIESST: Der Standpunkt, den die Gemeinschaft im Assoziationsrat, der mit Artikel 109 des Europa-Abkommens zur Gründung einer Assoziation zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Estland andererseits eingesetzt wurde, zur Änderung des Protokolls Nr. 3 über die oder "Erzeugnisse Bestimmung "Ursprungserzeugnisse" der Verwaltungen einnimmt, stützt sich auf den Entwurf eines Beschlusses des Assoziationsrats im Anhang zu diesem Beschluß. der Zusammenarbeit Begriffs und die Methoden Ursprung über des mit in" Geschehen zu Brüssel am Im Namen des Rates Der Präsident 3 ANHANG EUROPA-ABKOMMEN zur Gründung einer Assoziation zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Estland andererseits BESCHLUSS Nr. /. des ASSOZIATIONSRATS über die Änderung des Protokolls Nr. 3 über die Bestimmung des Begriffs "Erzeugnisse mit Ursprung in" oder "Ursprungserzeugnisse" und über die Methoden der Zusammenarbeit der Verwaltungen DER ASSOZIATIONSRAT — gestützt auf das am 12. Juni 1995 in Luxemburg unterzeichnete Europa-Abkommen zur Gründung einer Assoziation zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Estland andererseits, insbesondere auf Artikel 38 des Protokolls Nr. 3, in Erwägung nachstehender Gründe: des Begriffs "Erzeugnisse mit Ursprung oder in" Die Bestimmung ordnungsgemäße geändert werden, "Ursprungserzeugnisse" muß Funktionieren des erweiterten Kumulierungssystems zu gewährleisten, das die Verwendung von Vormaterialien mit Ursprung in der Europäischen Gemeinschaft, Polen, Ungarn, der Tschechischen Republik, der Slowakischen Republik, Bulgarien, Rumänien, Lettland, Litauen, Estland, Slowenien, der Türkei, dem Europäischen Wirtschaftsraum (nachstehend "EWR" genannt), Island, Norwegen und der Schweiz ermöglicht. um das Es empfiehlt sich, diejenigen Artikel, die die Beträge betreffen, zu überarbeiten, um dem Inkrafttreten des Euro in vollem Umfang Rechnung zu tragen. Zur Berücksichtigung der Änderungen bei den Verarbeitungsverfahren und dem Mangel an bestimmten Rohstoffen sind einige Änderungen an den Listen der Be- oder Verarbeitungen erforderlich, die an den Vormaterialien ohne Ursprungseigenschaft vorgenommen werden müssen, damit diese die Ursprungseigenschaft erwerben können – BESCHLIESST: Artikel 1 Das Protokoll Nr. 3 über die Bestimmung des Begriffs "Erzeugnisse mit Ursprung in" oder "Ursprungserzeugnisse" und über die Methoden der Zusammenarbeit der Verwaltungen wird wie folgt geändert: 1. In den Artikeln 21 und 26 wird das Wort "Ecu" durch das Wort "Euro" ersetzt. 4 2. Artikel 30 erhält folgende Fassung: "Artikel 30 In Euro ausgedrückte Beträge (1) Beträge in der Währung des Ausfuhrlandes, die den in Euro ausgedrückten Beträgen entsprechen, werden durch das Ausfuhrland festgelegt und den Einfuhrländern durch die Europäische Kommission mitgeteilt. Sind die Beträge höher als die betreffenden durch das Einfuhrland (2) festgelegten Beträge, so erkennt das Einfuhrland sie an, wenn die Erzeugnisse in der Währung des Ausfuhrlandes in Rechnung gestellt werden. Werden die Erzeugnisse in der Währung der EG-Mitgliedstaaten oder eines anderen in Artikel 3 und 4 genannten Landes in Rechnung gestellt, so erkennt das Einfuhrland den von dem betreffenden Land mitgeteilten Betrag an. Für die Umrechnung der (3) jeweiligen Landeswährungen der Landeswährung am ersten Arbeitstag des Monats Oktober 1999. in Euro ausgedrückten Beträge in die jeweiligen gilt Euro-Kurs der (4) Die in Euro ausgedrückten Beträge und deren Gegenwert in den Landeswährungen der EG-Mitgliedstaaten und Estlands werden auf Antrag der Gemeinschaft oder Estlands vom Assoziationsausschuß überprüft. Bei dieser Überprüfung sorgt der Assoziationsausschuß dafür, daß sich die in den Landeswährungen ausgedrückten Beträge nicht verringern; ferner erwägt er, ob es erstrebenswert ist, die Auswirkungen dieser Beschränkungen in realen Werten zu erhalten. Zu diesem Zweck kann er beschließen, die in Euro ausgedrückten Beträge zu ändern. " 5 3. Anhang II wird wie folgt geändert: a) der Eintrag für die HS-Position 1904 erhält folgende Fassung: 1904 von Flakes); Getreide Lebensmittel, durch Aufblähen oder Rösten oder Getreideerzeugnissen hergestellt (z. B. Corn Getreide (ausgenommen Mais) in Form von Körnern oder Flocken oder anders bearbeiteten Körnern, ausgenommen Mehl und Grieß, vorgekocht oder in anderer Weise zubereitet, anderweit weder genannt noch inbegriffen Herstellen - aus Vormaterialien, die 1806 die nicht Position einzureihen sind; in - bei das dem gesamte verwendete Getreide und Mehl (ausgenommen Hartweizen und seine Folgeprodukte der sowie Mais Sorte "Zea Indurata") vollständig gewonnen hergestellt muß;1 oder sein - bei dem der Wert der verwendeten Vormaterialien des Kapitels 17 30 v. H. des Ab-Werk- der Preises hergestellten Ware nicht übersteigt ¹ Die Ausnahme für Mais der Sorte "Zea indurata" gilt bis zum 31. 12. 2002. 6 b) der Eintrag für die HS-Position 2207 erhält folgende Fassung: Herstellen in - aus Vormaterialien, die 2207 2208 die nicht Positionen oder einzureihen sind; - bei die oder sein bei alle dem verwendeten und Weintrauben ihre Folgeprodukte vollständig gewonnen hergestellt müssen oder dem, wenn anderen Vormaterialien Ursprungswaren sind, Arrak bis zu einem Anteil von 5% vol verwendet werden darf 2207 mit Ethylalkohol einem Alkoholgehalt von 80 % vol oder mehr, unvergällt; Ethylalkohol und Branntwein beliebigem mit Alkoholgehalt, vergällt 7 c) der Eintrag für Kapitel 57 erhält folgende Fassung: Kapitel 57 und Teppiche Fußbodenbeläge, Spinnstoffen: andere aus - aus Nadelfilz Herstellen aus1 - natürlichen Fasern - chemischen Vormaterialien oder Spinnmasse jedoch können - Monofile Polypropylen Position 5402 aus der - Spinnfasern aus der Polypropylen Position 5503 oder 5506 aus - Spinnkabel aus Filamenten Polypropylen der Position 5501, bei denen jeweils eine ein oder Faser Filament einen Titer von weniger als 9 dtex aufweist, verwendet werden, wenn ihr Wert 40 v. H. des Ab-Werk- der Preises hergestellten Ware nicht überschreitet Jutegewebe kann als Unterlage verwendet werden - aus anderem Filz Herstellen aus1 - natürlichen Fasern, nicht gekrempelt oder gekämmt oder nicht anders für die Spinnerei bearbeitet - chemischen Vormaterialien oder Spinnmasse 8 - andere Herstellen aus1 - Kokos Jutegarnen oder - Garnen aus synthetischen oder künstlichen Filamenten - natürlichen Fasern - synthetischen oder künstlichen nicht Spinnfasern, gekrempelt oder gekämmt oder nicht die anders Spinnerei bearbeitet für Jutegewebe kann als Unterlage verwendet werden ¹ siehe Einleitende Bemerkung 5. Besondere Bedingungen für Waren aus einer Mischung textiler Vormaterialien d) der Eintrag für die HS-Position 8401 erhält folgende Fassung: ex 8401 Kernbrennstoffelemente - Herstellen, bei dem verwendeten alle in Vormaterialien andere eine Position die hergestellte Ware einzureihen sind1 als Herstellen, bei dem der Wert aller Vormaterialien 30% v. H. des Ab-Werk- Preises des Enderzeugnisses nicht übersteigt ¹ Diese Regel gilt bis zum 31. Dezember 2005. (e) Zwischen die Einträge für die HS-Positionen 9606 und 9612 wird folgender Eintrag eingefügt: - Herstellen als eine aus Vormaterialien, die in andere die Position hergestellte Ware einzureihen sind. Jedoch können Schreibfedern oder Schreibfederspitzen derselben Position verwendet werden. 9608 Schreiber Kugelschreiber; und Markierstifte, mit Filzspitze oder anderer Spitze; poröser Füllfederhalter und andere Füllhalter; Füllbleistifte; Durchschreibstifte; und Federhalter, ähnliche Waren; davon (einschließlich Kappen und Klipse), ausgenommen Waren der Position 9609 Bleistifthalter Teile 9 Dieser Beschluß tritt am Tag seiner Annahme in Kraft. Artikel 2 Er gilt ab 1. Januar 2000. Geschehen zu Brüssel am Im Namen des Assoziationsrats Der Vorsitzende 10 FINANZBOGEN 1. HAUSHALTSLINIE Kapitel 12 Artikel 120 (Zollfreiheit) 2. RECHTSGRUNDLAGE Artikel 133 EG-Vertrag 3. BESCHREIBUNG DER MASSNAHME "Ursprungserzeugnisse" Vorschlag für eine Änderung der Bestimmung des Begriffs "Erzeugnisse mit Ursprung in" oder in Protokoll Nr. 4 der verschiedenen Europa-Abkommen der EG mit den MOEL, den baltischen den Europäischen des Abkommens Staaten, Slowenien Wirtschaftsraum sowie in Protokoll Nr. 3 der Freihandelsabkommen zwischen der EWG und den EFTA-Ländern. über und 4. ZIEL Überarbeitung bestimmter Regeln über die ursprungsverleihende Be- oder Verarbeitung und Berücksichtigung der Einführung des Euro. ohne Ursprungseigenschaft von Vormaterialien 5. KOSTEN DER MASSNAHME Da die Änderungen im wesentlichen auf eine Überarbeitung einiger Ursprungsregeln abzielen, ohne dabei die in dem Abkommen vorgesehenen Zugeständnisse zu berühren, dürfte dieser Vorschlag keinerlei finanzielle Auswirkungen haben. 11