title: Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi tietyillä teillä kansainvälisessä liikenteessä raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavia ajorajoituksia koskevasta yhdenmukaistettujen sääntöjen avoimesta järjestelmästä"

eurovoc_concepts:
administrative transparency
approximation of laws
commercial vehicle
international transport
road traffic
traffic regulations

text: 23. 12. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 374/85 Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi tietyillä teillä kansainväli- sessä liikenteessä raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavia ajorajoituksia koskevasta yhdenmukaistettujen sääntöjen avoimesta järjestelmästä” (1999/C 374/19) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon asiakirjan ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Amsterdamin sopimuksen voimaantulon vaikutukset vireillä oleviin lainsäädäntöesityksiin” SEK(1999) 581 lopull. , ottaa huomioon asiakirjan ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi tietyillä teillä kansainvälisessä liikenteessä raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavia ajorajoituksia koskevasta yhdenmukaistettujen sääntöjen avoimesta järjestelmästä” KOM(1998) 115 lopull. – 98/0096 COD (ent. SYN) (1), ottaa huomioon neuvoston perustamissopimuksen 265 artiklan 1 kohdan sekä 71 artiklan nojalla tekemän ja 14. heinäkuuta 1999 lähetetyllä kirjeellä ilmoittaman päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon AK:n työvaliokunnan 15. syyskuuta 1999 alueiden komitean työjärjestyksen 39 artiklan nojalla tekemän päätöksen nimittää Wendelin Weingartner (A, PPE) yleisesittelijäksi laatimaan lausunto tästä aiheesta, ottaa huomioon päätöslauselmansa aiheesta ”Alueiden ja kuntien eurooppalainen peruskirja edistykselli- sestä ja kestävästä liikennepolitiikasta” CdR 347/97 fin (2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean 9. ja 10. syyskuuta 1998 antaman lausunnon aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi tietyillä teillä kansainvälisessä liikenteessä raskaisiin tavarankuljetusajo- neuvoihin sovellettavia ajorajoituksia koskevasta yhdenmukaistettujen sääntöjen avoimesta järjestelmästä” CES 1135/98, hyväksyi 15. ja 16. syyskuuta 1999 pitämässään 30. täysistunnossa (syyskuun 16. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1. 1. Komissio muistuttaa direktiiviehdotuksessaan, että yh- teisöllä ei tällä hetkellä ole raskaiden tavarankuljetusajoneuvo- jen ajorajoituksiin liittyvää lainsäädäntöä. Toistaiseksi tällaiset määräykset annetaan jäsenvaltioiden lainsäädännössä, minkä vuoksi niitä ei ole sovitettu toisiinsa, vaan ne ovat hyvin erilaisia. Käsillä olevan komission direktiiviehdotuksen tavoit- 1. 2. teena on helpottaa yhteisön sisäistä rajanylittävää maanteiden tavaraliikennettä yhtenäistämällä pääliikenneväylien (TEN- verkkoihin kuuluvien teiden) nykyisiä ajorajoituksia. Tämä koskee lähinnä viikonloppuisin ja yleisinä vapaapäivinä sovel- lettavia ajokieltoja, jollaisia on tällä hetkellä seitsemässä viides- tätoista jäsenvaltiosta. Eräiden jäsenvaltioiden komissiolta pyytämään säänte- 1. 3. lyehdotukseen kohdistuu ristikkäisiä paineita; yhtäältä siinä tulisi ottaa huomioon talouselämän edut, toisaalta myös yksittäisten jäsenvaltioiden tarve löytää asianmukaisia ratkaisu- ja liikenneturvallisuuden parantamiseksi, liikennekuormituk- sen vähentämiseksi, ympäristönsuojelun takaamiseksi ja so- siaalipoliittisten näkökohtien ottamiseksi huomioon kuljetus- alalla. 2. Huomioita 2. 1. Yhteisötason säännösten puuttuminen johtuu siitä, että tieliikenteen hallinnointi kuuluu jäsenvaltioiden ja joskus myös alueiden hallituksille. Komissio perustelee yhteisön direktiivin antamisen mahdollisuutta sillä, että tämä toimi kuuluu yh- teisön ja jäsenvaltioiden yhteiseen toimivaltaan (EY:n perusta- missopimuksen 75 (3) artiklan 1 kohdan a, c ja d luetelmakoh- dat). Näistä perusteluista riippumatta alueiden komitea huo- mauttaa, että tämän direktiivin antaminen kaventaa jäsenval- tioiden ja joissakin jäsenvaltioissa myös alueiden toimivaltaa ja on siten läheisyysperiaatteen vastaista. (1) EYVL C 198, 24. 6. 1998, s. 17. (2) EYVL C 251, 10. 8. 1998, s. 7. (3) 71 artikla (Amsterdamin sopimus). C 374/86 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 23. 12. 1999 2. 2. joissa Huomiota herättävää on, että ne jäsenvaltiot, tällä hetkellä sovelletaan ajorajoituksia – Saksa, Ranska, Italia, Luxemburg, Itävalta ja Portugali – ovat perinteisiä matkailu- maita tai maita, jotka kärsivät pahoista vapaa-ajan- tai lomalii- kenteen ruuhkahuipuista. Myös unioniin kuulumattomassa Sveitsissä ja monissa Keski- ja Itä-Euroopan valtioissa, jotka myös kuuluvat matkailumaihin, sovelletaan vastaavia maantei- den tavaraliikenteen rajoituksia. osittain paikkansa. Kaikesta maanteiden tavaraliikenteestä kan- sainvälinen tavaraliikenne muodostaa kyllä vain pienen osan, mutta se käyttää pääasiassa pääliikenneväyliä (TEN-verkkoihin kuuluvia teitä), joiden liikenteestä se muodostaa varsin mer- kittävän osan (50 prosenttia tai enemmänkin). Ajokieltojen vähentäminen kohdistuisi kuitenkin juuri tähän pääliikenne- väylien (TEN-teiden) verkkoon. 2. 3. Siitä huolimatta, että loma- ja vapaa-ajan liikenne siirtyy jatkuvasti yleistyvien lyhytlomien vuoksi myös kevät- ja syyskuukausille, huomattavat osat eteläeurooppalaisista val- tioista kärsivät vain kesälomaliikenteestä, kun taas Keski-Eu- roopan valtiot ja alppivaltiot kärsivät tällaisista liikennehui- puista myös varsinaisten lomakausien välisenä aikana ja tal- vella. 2. 8. Myös liikenneturvallisuus on tekijä, jota tulee tutkia ja perustella tarkemmin. Komission perustelu, jonka mukaan ensi näkemältä ei ole havaittavissa, että rekkojen viikonloppu- ajokiellot olisivat vähentäneet viikonloppuisin tapahtuvia on- nettomuuksia, on riittämätön. rajoittaminen Viikonloppuajokieltojen 2. 4. koskemaan vain sunnuntaita, kuten direktiiviehdotuksessa esitetään, joh- taisi kaikissa matkailumaissa valtaviin liikenneruuhkiin lauan- taisin, sillä lauantai on yhä lomailijoiden yleisin saapumis- ja lähtöpäivä. Tästä syystä autoilijajärjestöt ADAC, ACI, FFAC ja O¨ AMTC ovat antaneet yhteisen lausunnon, jossa ne puolusta- vat rekka-autojen nykyisten ajokieltojen säilyttämistä. 2. 9. Koska perusolettamuksena on, että rekkojen ajorajoi- tusten väljentäminen lisää maanteiden kansainvälistä tavaralii- kennettä eikä liikenteen voida siten odottaa vähenevän muina- kaan viikonpäivinä, on vaikea väittää perustellusti, että tällä toimella parannettaisiin liikenneturvallisuutta. Pikemminkin on lähdettävä siitä, että rekkaliikenteen lisääntyminen viikon- loppuisin ja yleisinä vapaapäivinä yhdessä loma- ja vapaa- ajanliikenteen kanssa heikentää liikenneturvallisuutta. Keskeinen kysymys on, onnistutaanko kansainvälisen 2. 5. tavaraliikenteen ajorajoituksia koskevien määräysten yhte- näistämisellä muuttamaan liikennevirtojen jakautumista eri liikennemuodoille (modal split). Komissio toteaa, ettei nykyis- ten viikonloppurajoitusten ole voitu osoittaa siirtäneen tavara- liikennettä maanteiltä rautateille. 2. 6. Tästä huolimatta on varauduttava siihen, että ehdotettu yhteisön säännös, jolla väljennetään maanteiden kansainvälis- ten tavarakuljetusten liikennöintiaikoja viikonloppuisin ja yleisinä vapaapäivinä, lisää maanteiden tavaraliikenteen kas- vua. Näin se samalla vie pohjan yhteisön vaatimalta kestävältä liikennepolitiikalta, jonka tavoitteina ovat ympäristönäkökoh- tien kattava huomioon ottaminen, liikenteen parempi jakautu- minen eri liikennemuotojen kesken, ympäristöä säästävien liikennemuotojen käytön tehostaminen ja maanteiden tavara- liikenteen siirtyminen rautateille tai laivaliikenteeseen. Nimen- omaan kansainvälinen liikenne on kaukoliikennettä, ja siksi sitä on helpointa siirtää muille liikennemuodoille. 2. 7. Väite, jonka mukaan maanteiden kansainvälisen tava- raliikenteen aikarajoitusten väljentämisellä ei ole juurikaan merkitystä, koska tällainen liikenne muodostaa vain muutamia prosentteja kaikesta maanteiden tavaraliikenteestä, pitää vain on suhtauduttava kriittisesti. Riippumatta 2. 10. Myös kansainvälisen rekkaliikenteen lisääntymiseen liittyvät ympäristökysymykset ovat tärkeitä. Erityisesti ilman saastumisen ongelmaan eli haitallisten päästöjen lisääntymi- seen siitä, vähentääkö lauantain vapauttaminen muiden viikonpäivien rekkaliikennettä, on kuitenkin lähdettävä siitä, että lauantaisin pääteiden (TEN-teiden) ruuhkautumisvaara on huomattavasti suurempi. Komissio toteaa itsekin perusteluissaan, että ruuh- kissa polttoaineen kulutus ja sen myötä myös saastepäästöt voivat kaksin-, jopa kolminkertaistua. Siten liikenteestä johtu- van saastumisen ei voida odottaa vähenevän. 2. 11. Ainakin Alppien kaltaisilla herkillä alueilla voidaan jo nykyään osoittaa, että saastemäärät vähenevät rekattomina ja ympäristön kuormitusta voidaan viikonloppuina jyrkästi ainakin lyhyesti laskea siedettävämmälle tasolle. Tämä johtuu viime kädessä myös siitä, että raskaat tavarankuljetusajoneuvot aiheuttavat yhä nykyäänkin suhteettoman suuren osan liiken- teen saastepäästöistä, sillä rekkojen osuus koko liikenteestä on 15–20 prosenttia, mutta ne tuottavat noin 50 prosenttia ympäristölle erityisen haitallisista NOx-päästöistä. 23. 12. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 374/87 2. 12. Mitä tulee melusaasteeseen, komissio itse toteaa kova- äänisten ajoneuvojen öisten ajorajoitusten samoin kuin pin- nanmuodostuksensa vuoksi melulle alttiiden (esim. vuoristois- ten) alueiden ajorajoitusten olevan perusteltuja. Ehdotus koh- dennetuista ajorajoituksista teille, joilla melusaaste on todelli- nen ongelma, on kannatettava, kuten myös ehdotus, jonka mukaan tässä yhteydessä on otettava huomioon kaikkien ajoneuvojen melupäästöt. Varsinkin jälkimmäinen toimenpide edellyttää kuitenkin vielä tarkempia tutkimuksia. 2. 13. Komissio toteaa direktiiviehdotuksen perusteluissa, että kaikissa valtioissa, joissa raskaiden tavarankuljetusajoneu- vojen liikennöintiä on rajoitettu, on rajoituksiin säädetty myös poikkeuksia, jotka vaihtelevat maasta toiseen. Vaatimus sellaisten tuotteiden yhtenäisestä ja rajoittavasta luettelosta, joiden kuljettaminen on sallittua myös viikonloppuisin ja yleisinä vapaapäivinä, on tarkoituksenmukainen. Myös yhte- näiset säännöt siitä, mitä ajoneuvotyyppejä poikkeusmääräyk- sien tulisi koskea (esim. EURO-luokituksen korkeimpiin luok- kiin kuuluvat ajoneuvot), ovat kannatettava ajatus. jatkuva muutos kohti leen — tavaraliikenne jopa vielä voimakkaammin kuin koko- naisliikenne — ja direktiivin kattaman maanteiden kansainväli- sen tavaraliikenteen kasvuluvut ovat kaikkein suurimmat. Toisaalta on käynnissä vapaa- aikayhteiskuntaa, ts. työaika lyhenee ja vapaa-aika lisääntyy. Vuosilomansa lisäksi yhä useammat yhteisön kansalaiset pitävät lyhyitä lomia ja tekevät retkiä viikonloppuisin ja vapaapäivinä. Niinpä esim. Keski-Alppien alueella vapaa-ajan liikenne hiljenee vuosittain lähes olemattomiin enää kahden loppusyksyn kuukauden ajaksi. Jatkuvasti lisääntyvän vapaa- ajan liikenteen ja ylimääräisen tavaraliikenteen päällekkäisyys etenkin lauantaisin aiheuttaa vuosi vuodelta suurempia ongel- mia, joihin tarvitaan yhä kipeämmin vastatoimia. 3. 3. On tarpeen tutkia huomattavasti tarkemmin edellä kuvailtujen viikonloppuina ja vapaapäivinä vallitsevien liiken- neolojen keskinäisiä yhteyksiä ja niiden vaikutuksia liikenne- turvallisuuteen ja ympäristöön. Sama koskee myös kansanta- loudellisia vaikutuksia, joita ei toistaiseksi ole tutkittu tarpeeksi. 2. 14. Ajokielloilla on tietysti myös sosiaalisia vaikutuksia, sillä ne rajoittavat ajoaikaa ja sääntelevät lepoaikoja. Nykyisten lisää kohtuuttomia ajorajoitusten väljentäminen aiheuttaisi rasituksia maantiekuljetusten alalla toimiville ihmisille. 3. 4. Direktiiviehdotuksen perusteluissa esitetyt viittaukset ajorajoitusten väljentämiseen tulevaisuudessa näyttävät vah- vasti lähtevän maantiekuljetusalan tarpeista. Tieteellisesti pe- rusteltu menettely edellyttää kuitenkin asioiden kokonaisval- taista tarkastelua. 3. Päätelmät ja suositukset Rajoittavan ja yhtenäisen luettelon laatiminen sellaisis- 3. 5. ta tuotteista, joiden kuljettaminen on sallittua myös viikonlop- puisin ja yleisinä vapaapäivinä, on tarkoituksenmukaista. Lisäksi olisi mielekästä laatia erityisesti ympäristönäkökohdat huomioon ottava yhdenmukainen luettelo poikkeussäännös- ten kattamista ajoneuvotyypeistä. 3. 1. Komitea vastustaa nyt käsillä olevaa direktiiviehdotusta tietyillä teillä kansainvälisessä tavaraliikenteessä sovellettavista yhdenmukaistetuista rekkojen ajorajoituksista, sillä nykyjärjes- telmän säilyttämistä puoltavat perusteet ovat painavammat kuin sen muuttamisen puolesta puhuvat. Nykyisten ajokielto- jen väljentäminen synnyttäisi lisää rekkaliikennettä ja antaisi yksipuolisesti maanteiden tavaraliikenteelle lisäetuja. Tämä olisi ristiriidassa Euroopan unionin vaatiman liikennepoliitti- sen muutoksen kanssa, jolla pyritään parantamaan liikenneja- kaumaa eli lisäämään junien ja laivojen käyttöä. 3. 6. Läheisyysperiaatteen nimissä alueiden komitea vaatii, että tieliikenteen hallinnointi säilytetään entiseen tapaan jäsen- valtioiden ja alueiden hallitusten toimivallassa, sillä nämä pystyvät parhaiten arvioimaan rekkojen ajorajoitusten tarpeel- lisuuden. Asetetuista tai suunnitelluista rajoituksista tulisi kuitenkin ilmoittaa komissiolle hyvissä ajoin. Direktiiviehdotus tulee torjua myös tieliikenteen edel- 3. 2. leen hillitsemättömän kasvun vuoksi. Yhtäältä tieliikenne ko- konaisuudessaan lisääntyy kaikkien ennusteiden mukaan edel- Vaikka ajorajoitusten väljentäminen vaikuttaakin liike- 3. 7. taloudellisesti perustellulta, liikenneturvallisuus-, ympäristö- ja sosiaaliseikat puoltavat nykyisen järjestelmän säilyttämistä. C 374/88 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 23. 12. 1999 Direktiiviehdotuksesta käytävissä keskusteluissa on siten viime kädessä kysymys periaatteellisesta arvotuksesta, jossa alueiden komitea kansalaisten edustajana asettuu yksiselitteisesti tämän kysymyksen koskettamien ihmisten etujen puolelle. Bryssel 16. syyskuuta 1999. Alueiden komitean Puheenjohtaja Manfred DAMMEYER


eurovoc_concepts:
East Timor
Indonesia
cooperation policy
human rights
peacekeeping
political situation
political violence
referendum
self-determination

formats: pdf print

text: 25. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 54/97 Giovedì 16 settembre 1999 22. reitera l’urgente appello rivolto ai governi e ai parlamenti degli Stati membri il 6 maggio 1999, affinché compiano tutti gli sforzi possibili per ratificare in via prioritaria lo statuto del Tribunale penale internazionale, in quanto altri 60 paesi devono ancora ratificarlo perché esso entri in vigore; auspica che l’Unione faccia proprio il principio della giurisdizione universale e dell’impossibilità di 23. rifugiarsi in luoghi che garantiscano l’impunità per gli autori di genocidio, di crimini di guerra e contro l’umanità e di atti di tortura; chiede agli Stati membri di adottare la normativa necessaria perchè possano perseguire sul proprio 24. territorio casi di genocidio, crimini di guerra, crimini contro l’umanità e atti di tortura, a prescindere dal luogo in cui i crimini sono stati commessi; Rafforzamento del dialogo fra istituzioni dell’Unione e degli Stati membri 25. conferma la propria determinazione a coinvolgere nella realizzazione dello SLSG i parlamenti nazio- nali e i rappresentanti della società civile nel rispetto della lettera e dello spirito dei trattati ed in particolare del protocollo sulla partecipazione dei parlamenti nazionali; * * * 26. incarica la sua Presidente di trasmettere la presente risoluzione al Consiglio europeo nonchè di prendere gli opportuni contatti con i Presidenti dei parlamenti e capi di governo nazionali in vista delle future riunioni di Tampere e Helsinki allo scopo di verificare le eventuali difficoltà che si frappongono alla realizzazione degli obiettivi indicati. 11. Timor orientale B5-0067, 0111, 0112, 0113, 0114 e 0115/1999 Risoluzione sulla situazione nel Timor orientale Il Parlamento europeo, 0 viste le sue precedenti risoluzioni sulla situazione nel Timor orientale, 0 considerando l’Accordo di New York sul Timor orientale, firmato il 5 maggio 1999 dal Portogallo e dall’Indonesia, sotto l’egida delle Nazioni Unite; A. B. C. D. E. F. congratulandosi per il lavoro svolto dalla missione dell’ONU (UNAMET) durante la preparazione e lo svolgimento del processo di consultazione del popolo di Timor orientale, nel rispetto integrale dell’Ac- cordo di New York; considerando che il 98,6% della popolazione censita ha partecipato al referendum, nonostante le minacce e il clima di intimidazione creato dalle milizie filointegrazioniste, considerando che l’UNAMET e gli osservatori internazionali, tra i quali la delegazione del Parlamento europeo e la delegazione del Consiglio, hanno riconosciuto la legalità e la validità del processo di consultazione, considerando che i risultati del referendum hanno espresso chiaramente (78,5% dei voti) che la volontà dei timorensi è l’indipendenza, considerando che i risultati del referendum sono stati annunciati dal Segretario generale dell’ONU e riconosciuti validi dalle Nazioni Unite, dal Presidente dell’Indonesia, dal Portogallo e dalla comunità internazionale, considerando che, a seguito dell’annuncio dei risultati del referendum, le milizie proindonesiane, inquadrate e rinforzate dalle autorità militari e di polizia indonesiane, hanno scatenato il terrore nel territorio, uccidendo cittadini indifesi, incendiando case, smembrando famiglie, deportando popola- zioni e attaccando l’UNAMET, la Croce rossa, i giornalisti e gli osservatori, e perpetrando ulteriori gravi violazioni dei diritti umani, C 54/98 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 25. 2. 2000 Giovedì 16 settembre 1999 G. H. I. J. considerando che il clima di terrore e barbarie permane, continuando a impedire la sicurezza e l’or- dine nel territorio e a mietere migliaia di vittime umane, nel quadro di un’emergenza umanitaria che sta minacciando la sopravvivenza stessa di tutto un popolo, considerando che l’Indonesia ha oggettivamente violato l’accordo di New York (articolo 3) non garan- tendo il mantenimento della pace e della sicurezza nel territorio, vuoi per incapacità vuoi per passività o forse anche deliberatamente, considerando che 24 anni or sono l’Indonesia occupò illegalmente il territorio di Timor orientale, sul quale non detiene alcun potere sovrano, come attestano le risoluzioni delle Nazioni Unite che ricono- scono il Portogallo come potenza amministratrice, considerando infine che, il 12 settembre 1999, l’Indonesia ha riconosciuto l’esigenza della presenza di una forza internazionale di pace nel Timor orientale, si congratula con il popolo del Timor orientale per il comportamento esemplare da esso dimostrato 1. durante tutto il processo di consultazione e per l’elevato tasso di partecipazione al referendum; riconosce la volontà inequivocabilmente e democraticamente espressa da parte del popolo del Timor 2. orientale di diventare indipendente e creare un nuovo paese; condanna con vigore i massacri e le azioni criminali perpetrate dalle milizie proindonesiane, con la 3. partecipazione della polizia e dell’esercito dell’Indonesia, contro il popolo del Timor orientale, che hanno già provocato la morte di un numero imprecisato di persone; esige che le Nazioni Unite facciano fronte alle responsabilità da esse contratte con l’accordo di New 4. York (articolo 7) e mantengano una presenza adeguata nel Timor orientale; 5. lancia un appello al Consiglio di sicurezza delle Nazioni Unite affinché non ritardi ulteriormente l’invio della forza internazionale di mantenimento della pace e della sicurezza nel Timor orientale e solle- cita tutti gli Stati membri a dare il massimo sostegno logistico e finanziario alla forza di mantenimento della pace dell’ONU, al fine di accelerare i preparativi per lo spiegamento della stessa; 6. si compiace della decisione dell’FMI e della Banca mondiale di sospendere l’erogazione di prestiti all’Indonesia prevista per settembre; insiste presso la Presidenza del Consiglio dell’Unione europea e fa appello alla comunità internazionale 0 in particolare alle Nazioni Unite 0 acciocché, fino alla normalizza- zione della situazione nel Timor orientale, sospendano o mantengano sospese la cooperazione militare, l’esportazione di armamenti e gli aiuti economici all’Indonesia, eccezion fatta per gli aiuti umanitari e di sostegno al processo di transizione alla democrazia; 7. fa appello alla Presidenza del Consiglio dell’Unione europea, alla Commissione, ai governi degli Stati membri e alla comunità internazionale affinché sia garantito con la massima urgenza l’aiuto umanitario alle popolazioni del Timor orientale, favorendo in particolare il rimpatrio dei profughi e degli sfollati come pure l’accesso degli osservatori internazionali, delle ONG e dei giornalisti a tale territorio; esorta il Consiglio e gli Stati membri dell’Unione europea a riconoscere lo Stato di Timor orientale e 8. ad allacciare quanto prima possibile relazioni diplomatiche; chiede alle Nazioni Unite di procedere a un inventario delle atrocità perpetrate nel territorio e all’i- 9. dentificazione dei loro responsabili e manifesta il proprio appoggio alla proposta dell’Alto Commissario per i diritti umani, signora Mary Robinson, riguardante l’istituzione di un tribunale internazionale ad hoc per il Timor orientale; chiede all’Unione europea di dare il proprio accordo a un programma di assistenza economica e a 10. un programma di ricostruzione della società civile nel Timor orientale, attraverso un’azione comune; si ripropone di iscrivere nel prossimo bilancio dell’Unione europea uno stanziamento per il soste- 11. gno alla ricostruzione, all’attività economica e al processo di formazione dello Stato di Timor orientale; 12. incarica la sua Presidente di trasmettere la presente risoluzione al Consiglio, alla Commissione, ai parlamenti degli Stati membri, al Segretario generale delle Nazioni Unite, al governo indonesiano, all’A- SEAN e al leader della resistenza timorense Xanana Gusmão


title: Règlement (CE) n° 1979/1999 de la Commission, du 16 septembre 1999, établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

text: 17. 9. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 245/5 RÈGLEMENT (CE) No 1979/1999 DE LA COMMISSION du 16 septembre 1999 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (2) vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 3223/94 de la Commission, du 21 décembre 1994, portant modalités d'application du régime à l'importation des fruits et légumes (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1498/98 (2), et notamment son article 4 paragraphe 1, (1) considérant que le règlement (CE) no 3223/94 prévoit, en application des résultats des négociations commer- ciales multilatérales du cycle d'Uruguay, les critères pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires à l'importation des pays tiers, pour les produits et les périodes qu'il précise dans son annexe; considérant que, en application des critères susvisés, les valeurs forfaitaires à l'importation doivent être fixées aux niveaux repris à l'annexe du présent règlement, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires à l'importation visées à l'article 4 du règlement (CE) no 3223/94 sont fixées comme indiqué dans le tableau figurant en annexe. Le présent règlement entre en vigueur le 17 septembre 1999. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 16 septembre 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 du 15. 7. 1998, p. 4. L 245/6 FR Journal officiel des Communautés européennes 17. 9. 1999 du règlement de la Commission, du 16 septembre 1999, établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes ANNEXE Code NC Code des pays tiers (1) (EUR/100 kg) Valeur forfaitaire à l'importation 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 052 060 999 628 999 052 999 388 524 528 999 052 064 400 999 388 400 508 512 528 800 804 999 052 064 388 720 999 052 999 052 064 066 624 999 77,1 49,8 63,4 125,1 125,1 70,2 70,2 68,8 77,2 68,8 71,6 101,5 68,5 226,9 132,3 59,8 48,9 20,3 47,6 43,9 180,8 72,0 67,6 81,4 45,4 46,9 88,4 65,5 104,0 104,0 46,7 46,2 60,3 184,9 84,5 (1) Nomenclature des pays fixée par le règlement (CE) no 2645/98 de la Commission (JO L 335 du 10. 12. 1998, p. 22). Le code «999» représente «autres origines»


title: Regolamento (CE) n. 1986/1999 della Commissione, del 16 settembre 1999, che fissa la restituzione massima all'esportazione di avena nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1897/1999

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
award of contract
export
export refund
oats

text: L 245/24 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 17. 9. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 1986/1999 DELLA COMMISSIONE del 16 settembre 1999 che fissa la restituzione massima all'esportazione di avena nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1897/1999 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), visto il regolamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalità di applicazione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, riguardo alla concessione delle restituzioni all'esportazione e alle misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali (3), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2513/98 (4), visto il regolamento (CE) n. 1897/1999 della Commissione, del 2 settembre 1999, relativo ad una misura particolare d'inter- vento per i cereali in Finlandia e in Svezia (5), in particolare l'articolo 8, (1) (2) considerando che una gara per la restituzione all'esporta- zione di avena prodotta in Finlandia e in Svezia destinata ad essere esportata dalla Finlandia o dalla Svezia verso qualsiasi paese terzo è stata indetta con il regolamento (CE) n. 1897/1999; considerando che, a norma dell'articolo 8 del regola- mento (CE) n. 1897/1999 la Commissione può, secondo la procedura di cui all'articolo 23 del regolamento (CEE) n. 1766/92, decidere, di fissare una restituzione massima all'esportazione, tenendo conto dei criteri precisati all'ar- ticolo 1 del regolamento (CE) n. 1501/95; che in tal caso sono dichiarati aggiudicatari il concorrente o i concor- renti la cui offerta sia pari o inferiore a detta restituzione massima; (3) (4) considerando che l'applicazione degli anzidetti criteri all'attuale situazione dei mercati del cereale in oggetto induce a fissare la restituzione massima all'esportazione al livello di cui all'articolo 1; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per le offerte comunicate dal 10 al 16 settembre 1999, nell'am- bito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1897/1999 la restituzione massima all'esportazione di avena è fissata a 59,98 EUR/t. Il presente regolamento entra in vigore il 17 settembre 1999. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 16 settembre 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 313 del 21. 11. 1998, pag. 16. (5) GU L 233 del 3. 9. 1999, pag. 10


eurovoc_concepts:
adoption of the budget
amending budget
general budget (EU)
supplementary budget

text: 25. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 54/73 VEDTAGNE TEKSTER Torsdag, den 16. september 1999 1. Tillægs- og ændringsbudget (TÆB) nr. 1/99, 3/99 og 4/99 A5-0009/1999 Beslutning om forslag til tillægs- og ændringsbudget nr. 1, nr. 3 og nr. 4 for regnskabsåret 1999 (C5-0021/1999, C5-0074/1999 og C5-0136/1999) Europa-Parlamentet, (cid:1) der henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 272, (cid:1) der henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 234, (cid:1) der henviser til finansforordningen af 21. december 1977 vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, senest ændret ved forordning (EF, EKSF, Euratom) nr. 2779/98 (1), særlig artikel 15, (cid:1) der henviser til De Europæiske Fællesskabers almindelige budget for regnskabsåret 1999 som endeligt vedtaget den 17. december 1998 (2), (cid:1) der henviser til foreløbigt forslag til tillægs- og ændringsbudget nr. 1/99 til 1999-budgettet fremsendt af Kommissionen den 28. juni 1999, (cid:1) der henviser til forslag til tillægs- og ændringsbudget nr. 1/99 til 1999-budgettet fastlagt af Rådet den 28. juni 1999 (C5-0021/1999) fremsendt i juni 1999, (cid:1) der henviser til forslag til tillægs- og ændringsbudget nr. 3/99 fastlagt af Rådet den 16. juli 1999 (C5- 0074/1999), (cid:1) der henviser til foreløbigt forslag til tillægs- og ændringsbudget nr. 4/99 forelagt af Kommissionen den 8. september 1999 (C5-0130/1999), (cid:1) der henviser til forslag til tillægs- og ændringsbudget nr. 4/99 til 1999-budgettet fastlagt af Rådet den 13. september 1999 (C5-0136/1999), (cid:1) der henviser til punkt 59 i artikel 2 i Amsterdam-traktaten (3) om ændring af traktaten om Den Euro- pæiske Union, traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber og visse tilknyttede akter, der ophæver protokol nr. 16 til traktaten om Den Europæiske Union fra 1993, hvorved der oprettedes en fælles organisationsstruktur for Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, (cid:1) der henviser til samarbejdsaftalen mellem de to udvalg af 3. juni 1999, (cid:1) der henviser til den interinstitutionelle aftale af 6 maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (4), (cid:1) der henviser til betænkning af Budgetudvalget (A5-0009/1999) A. der henviser til, at forslag til tillægs- og ændringsbudget nr. 1/99 vedrører saldoen for regnskabsåret 1998, B. der henviser til, at forslag til tillægs- og ændringsbudget nr. 3/99 vedrører en anmodning fra Domsto- len om installation af et nyt tekstbehandlingssystem samt en anmodning fra Regionsudvalget om oprettelse af en stilling til en finansinspektør og til en regnskabsfører, C. der henviser til, at forslag til tillægs- og ændringsbudget nr. 4/99 har til formål at tilvejebringe de nødvendige midler til henholdsvis oprettelse af Den Europæiske Organisation for Genopbygning af Kosovo, makroøkonomisk støtte til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og humanitær bistand til Tyrkiet samt at stille de nødvendige betalingsbevillinger til rådighed for Phare- og Tacis- programmerne og til ovennævnte aktioner, (1) (2) (3) (4) EFT L 347 af 23. 12. 1998, s. 3. EFT L 39 af 12. 2. 1999. EFT C 340 af 10. 11. 1997, s. 1. EFT C 172 af 18. 6. 1999, s. 1. C 54/74 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 25. 2. 2000 Torsdag, den 16. september 1999 1. 2. godkender Rådets forslag til tillægs- og ændringsbudget nr. 1/99 af 28. juni 1999 uden ændringer; godkender Rådets forslag til tillægs- og ændringsbudget nr. 3/99 af 16. juli 1999 uden ændringer; noterer sig, at Rådet har godkendt foreløbigt forslag til tillægs- og ændringsbudget nr. 4/99 uden 3. ændringer; 4. a) noterer sig, at forslag til tillægs- og ændringsbudget nr. 4/99 indeholder følgende elementer; nedsættelse med 200 mio. EUR af betalings- og forpligtelsesbevillingerne til landbrugssektoren, b) 92 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger til oprettelsen af Den Europæiske Organisation for Genopbyg- ning af Kosovo, c) 15 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger til makroøkonomisk bistand til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, d) 30 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger til humanitær bistand til Tyrkiet, e) f) 75 mio. EUR betalingsbevillinger til Phare-programmet, 75 mio. EUR i betalingsbevillinger til programmerne for det tidligere Jugoslavien bortset fra Kosovo, g) 30 mio. EUR i betalingsbevillinger til støtte til Kosovo, h) oprettelse af 15 stillinger, heraf 1 A1, til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF); 5. tager udtalelsen fra OLAF’s Tilsynsudvalg om dets personalebehov fra 1999 og fremover til efterret- ning; kræver, at Kommissionen medtager disse forslag i sit foreløbige forslag til tillægs- og ændringsbudget nr. 5/99, som allerede er bebudet til oktober 1999; pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt de berørte insti- 6. tutioner og rådgivende organer. 2. Borgernes friheder og rettigheder, retsvæsen og indre anliggender***I (pro- cedure uden forhandling) A5-0012/1999 Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om igangværende lovgivningsprocedurer inden for området borgernes friheder og rettigheder, retsvæsen og indre anliggender (meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet 6 Konsekvenser af Amsterdam-traktatens ikrafttræden 6 SEK(1999) 0581 6 C4-0219/1999) (Fælles beslutningsprocedure; bekræftelse af førstebehandling) Europa-Parlamentet, (cid:1) der henviser til oversigten over forslag fra Kommissionen, der endnu ikke var vedtaget pr. 1. maj 1999, og for hvilke Amsterdam-traktaten medfører en ændring af retsgrundlag og/eller lovgivnings- procedure (SEK(1999) 0581 (cid:1) C4-0219/1999), (cid:1) der henviser til sin beslutning af 4. maj 1999 (1) om følgerne af Amsterdam-traktatens ikrafttræden (oversigt over forslag til retsakter, der endnu ikke var færdigbehandlet i Rådet pr. 1. maj 1999 med angivelse af det nye retsgrundlag og en eventuel ændring af den lovgivningsmæssige procedure som følge af Amsterdam-traktatens ikrafttræden) (C4-0134/1999 (cid:1) SEK(1999) 0581 (cid:1) C4-0219/1999), (1) Protokollen af denne dato, del II, punkt 7