title: Ψήφισμα σχετικά με την κατάσταση στο Ανατολικό Τιμόρ

eurovoc_concepts:
East Timor
Indonesia
cooperation policy
human rights
peacekeeping
political situation
political violence
referendum
self-determination

text: 25. 2. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 54/97 Πε΄µπτη, 16 Σεπτεµβρίου 1999 επαναλαµβα΄νει την επει΄γουσα ε΄κκληση στις κυβερνη΄σεις και τα κοινοβου΄λια των κρατω΄ν µελω΄ν της 22. 6ης Μαι΅ου 1999, να καταβα΄λουν κα΄θε δυνατη΄ προσπα΄θεια για να κυρω΄σουν κατα΄ προτεραιο΄τητα το Καθεστω΄ς του ∆ιεθνου΄ς Ποινικου΄ ∆ικαστηρι΄ου, δεδοµε΄νου ο΄τι 60 ακο΄µη χω΄ρες πρε΄πει να κυρω΄σουν το καθεστω΄ς αυτο΄ ω΄στε να ε΄χει νοµικη΄ ισχυ΄· πιστευ΄ει ο΄τι η Ένωση θα ε΄πρεπε να δεχθει΄ την αρχη΄ της οικουµενικη΄ς δικαιοδοσι΄ας και της µη υ΄παρξης 23. ασφαλω΄ν καταφυγι΄ων για τους ενο΄χους γενοκτονι΄ας, εγκληµα΄των πολε΄µου και εγκληµα΄των κατα΄ της ανθρωπο΄τη- τας, καθω΄ς και βασανιστηρι΄ων· ζητει΄ απο΄ τα κρα΄τη µε΄λη να θε΄σουν σε ισχυ΄ την αναγκαι΄α νοµοθεσι΄α ω΄στε να επιτρε΄πεται η δι΄ωξη σε 24. εσωτερικο΄ επι΄πεδο για γενοκτονι΄α, εγκλη΄µατα πολε΄µου, εγκλη΄µατα κατα΄ της ανθρωπο΄τητας και βασανιστη΄ρια ανεξα΄ρτητα απο΄ το που΄ αυτα΄ διεπρα΄χθησαν· Για την ενι΄σχυση του διαλο΄γου ανα΄µεσα στα θεσµικα΄ ο΄ργανα της Ένωσης και των κρατω΄ν µελω΄ν επιβεβαιω΄νει την αποφασιστικο΄τητα΄ του να επιτυ΄χει τη συµµετοχη΄ των εθνικω΄ν κοινοβουλι΄ων και των 25. εκπροσω΄πων της κοινωνι΄ας των πολιτω΄ν στην υλοποι΄ηση του ΧΕΑ∆, συ΄µφωνα µε το γρα΄µµα και το πνευ΄µα των συνθηκω΄ν γενικο΄τερα και, ιδιαι΄τερα, του Πρωτοκο΄λλου σχετικα΄ µε τη συµµετοχη΄ κοινοβουλι΄ων· * * * αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει το παρο΄ν ψη΄φισµα στο Ευρωπαι¨κο΄ Συµβου΄λιο και να αναλα΄βει 26. τις κατα΄λληλες επαφε΄ς µε τους Προε΄δρους των εθνικω΄ν κοινοβουλι΄ων και τους αρχηγου΄ς κυβερνη΄σεων εν ο΄ψει των προσεχω΄ν συνεδρια΄σεων στο Τα΄µπερε και στο Ελσι΄νκι µε σκοπο΄ να προσδιορισθου΄ν οποιεσδη΄ποτε δυσχε΄ρειες ενδε΄χεται να παρακωλυ΄σουν την υλοποι΄ηση των προαναφερθε΄ντων στο΄χων. 11. Κατα΄σταση στο Ανατολικο΄ Τιµο΄ρ B5-0067, 0111, 0112, 0113, 0114 και 0115/1999 Ψη΄φισµα σχετικα΄ µε την κατα΄σταση στο Ανατολικο΄ Τιµο΄ρ Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, 4 ε΄χοντας υπο΄ψη τα παλαιο΄τερα ψηφι΄σµατα΄ του σχετικα΄ µε την κατα΄σταση στο Ανατολικο΄ Τιµο΄ρ, 4 ε΄χοντας υπο΄ψη τη συµφωνι΄α της Νε΄ας Υο΄ρκης για το Ανατολικο΄ Τιµο΄ρ, η οποι΄α υπεγρα΄φη στις 5 Μαι΅ου 1999 µεταξυ΄ της Πορτογαλι΄ας και της Ινδονησι΄ας υπο΄ την αιγι΄δα του ΟΗΕ, Α. Β. Γ. ∆. Ε. χαιρετι΄ζοντας το ε΄ργο που επιτε΄λεσε η Αποστολη΄ του ΟΗΕ στο Ανατολικο΄ Τιµο΄ρ (UNAMET) κατα΄ τη δια΄ρ- κεια της προετοιµασι΄ας και διεξαγωγη΄ς του δηµοψηφι΄σµατος σχετικα΄ µε το καθεστω΄ς του Ανατολικου΄ Τιµο΄ρ, λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι 98,6 % του πληθυσµου΄ συµµετει΄χε στο δηµοψη΄φισµα, παρα΄ τις απειλε΄ς και τον εκφοβισµο΄ εκ µε΄ρους της πολιτοφυλακη΄ς που τασσο΄ταν υπε΄ρ της προσα΄ρτησης, υπενθυµι΄ζοντας ο΄τι η UNAMET και οι διεθνει΄ς παρατηρητε΄ς, µεταξυ΄ των οποι΄ων η αντιπροσωπει΄α του Ευρω- παι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου και η αντιπροσωπει΄α του Συµβουλι΄ου, αναγνωρι΄ζουν τη νοµιµο΄τητα και την εγκυρο΄- τητα της διαδικασι΄ας διαβου΄λευσης, υπενθυµι΄ζοντας ο΄τι τα αποτελε΄σµατα του δηµοψηφι΄σµατος εκφρα΄ζουν σαφω΄ς την βου΄ληση των πολιτω΄ν του Τιµο΄ρ υπε΄ρ της ανεξαρτησι΄ας, µε 78,5 % των ψη΄φων, λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι τα αποτελε΄σµατα του δηµοψηφι΄σµατος ανακοινω΄θηκαν απο΄ τον Γενικο΄ Γραµµατε΄α του ΟΗΕ και αναγνωρι΄σθηκαν ως ε΄γκυρα απο΄ τα Ηνωµε΄να Έθνη, απο΄ τον Προ΄εδρο της Ινδονησι΄ας, απο΄ την Πορτογαλι΄α και απο΄ την διεθνη΄ κοινο΄τητα, ΣΤ. λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι µετα΄ την αναγγελι΄α των αποτελεσµα΄των του δηµοψηφι΄σµατος, οι προσκει΄µενες στην Ινδονησι΄α πολιτοφυλακε΄ς, πλαισιωµε΄νες και ενισχυµε΄νες απο΄ τις αστυνοµικε΄ς και στρατιωτικε΄ς αρχε΄ς της Ινδονησι΄ας, ε΄σπειραν τον τρο΄µο στην περιοχη΄, φονευ΄οντας ανυπερα΄σπιστους πολι΄τες, πυρπολω΄ντας οικι΄ες, ξεκληρι΄ζοντας οικογε΄νειες, εκτοπι΄ζοντας πληθυσµου΄ς, επιτιθε΄µενες κατα΄ της UNAMET, του Ερυθρου΄ Σταυ- ρου΄, των δηµοσιογρα΄φων και των παρατηρητω΄ν, για να µην αναφερθου΄ν α΄λλες σοβαρε΄ς παραβια΄σεις των ανθρωπι΄νων δικαιωµα΄των, C 54/98 Πε΄µπτη, 16 Σεπτεµβρίου 1999 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 25. 2. 2000 Ζ. Η. Θ. διαπιστω΄νοντας ο΄τι το κλι΄µα τρο΄µου και βαρβαρο΄τητας παραµε΄νει συνεχι΄ζοντας να εµποδι΄ζει την αποκατα΄- σταση της ασφα΄λειας και της τα΄ξης στην περιοχη΄ και να αποδεκατι΄ζει χιλια΄δες ανθρω΄πινων ζωω΄ν, φε΄ροντας την περιοχη΄, απο΄ ανθρωπιστικη΄ς απο΄ψεως σε κατα΄σταση ε΄κτακτης ανα΄γκης η οποι΄α θε΄τει σε κι΄νδυνο την επιβι΄ωση ενο΄ς ολο΄κληρου λαου΄, λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι η Ινδονησι΄α, αντικειµενικω΄ς, παραβι΄ασε τη συµφωνι΄α της Νε΄ας Υο΄ρκης (α΄ρθρο 3), µε το να µην εξασφαλι΄σει τη διατη΄ρηση της ειρη΄νης και της ασφα΄λειας στην περιοχη΄, λο΄γω ανικανο΄τητας η΄ αδρα΄νειας, η΄, ακο΄µα, και σκοπι΄µως, επισηµαι΄νοντας ο΄τι πριν απο΄ 24 χρο΄νια η Ινδονησι΄α κατε΄λαβε παρανο΄µως το ε΄δαφος του Ανατολικου΄ Τιµο΄ρ επι΄ του οποι΄ου ουδε΄ν κυριαρχικο΄ δικαι΄ωµα ε΄χει, ο΄πως πιστοποιου΄ν τα ψηφι΄σµατα των Ηνωµε΄νων Εθνω΄ν που αναγνωρι΄ζουν την Πορτογαλι΄α ως διοικου΄σα δυ΄ναµη, Ι. λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι, τελικω΄ς, στις 12 Σεπτεµβρι΄ου 1999, η Ινδονησι΄α αναγνω΄ρισε την ανα΄γκη παρου- σι΄ας διεθνου΄ς ειρηνευτικη΄ς δυνα΄µεως στο Ανατολικο΄ Τιµο΄ρ, συγχαι΄ρει τον λαο΄ του Ανατολικου΄ Τιµο΄ρ για την παραδειγµατικη΄ συµπεριφορα΄ που επε΄δειξε κατα΄ τη δια΄ρ- 1. κεια της διαδικασι΄ας διαβου΄λευσης και για το υψηλο΄ ποσοστο΄ συµµετοχη΄ς του στο δηµοψη΄φισµα· αναγνωρι΄ζει τη βου΄ληση που απερι΄φραστα και µε δηµοκρατικο΄ τρο΄πο εξε΄φρασε ο λαο΄ς του Ανατολικου΄ 2. Τιµο΄ρ να καταστει΄ ανεξα΄ρτητος και να δηµιουργη΄σει µια νε΄α χω΄ρα· καταδικα΄ζει δριµυ΄τατα τις σφαγε΄ς και τις εγκληµατικε΄ς πρα΄ξεις που διε΄ταξαν οι προσκει΄µενες στην Ινδονη- 3. σι΄α πολιτοφυλακε΄ς, µε συµµετοχη΄ της αστυνοµι΄ας και του στρατου΄ της Ινδονησι΄ας, κατα΄ του λαου΄ του Ανατολι- κου΄ Τιµο΄ρ που η΄δη προκα΄λεσαν το θα΄νατο και τον εκτοπισµο΄ απροσδιο΄ριστου αριθµου΄ ατο΄µων· απαιτει΄ ο΄πως τα Ηνωµε΄να Έθνη ανταποκριθου΄ν στις ευθυ΄νες που ανε΄λαβαν µε τη συµφωνι΄α της Νε΄ας Υο΄ρ- 4. κης (α΄ρθρο 7) και διατηρη΄σουν τη δε΄ουσα παρουσι΄α στο Ανατολικο΄ Τιµο΄ρ· απευθυ΄νει ε΄κκληση στο Συµβου΄λιο Ασφαλει΄ας των Ηνωµε΄νων Εθνω΄ν να µην καθυστερη΄σει περαιτε΄ρω την 5. αποστολη΄ διεθνου΄ς δυνα΄µεως για τη διατη΄ρηση της ειρη΄νης και της ασφα΄λειας στο Ανατολικο΄ Τιµο΄ρ, και ζητει΄ απο΄ ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη να παρα΄σχουν την ανω΄τατη δυνατη΄ υλικοτεχνικη΄ και οικονοµικη΄ βοη΄θεια στη δυ΄ναµη διατη΄ρησης της ειρη΄νης του ΟΗΕ, προκειµε΄νου να επισπευσθει΄ η προετοιµασι΄α για την εγκατα΄σταση΄ της στην περιοχη΄· επιδοκιµα΄ζει την απο΄φαση του ∆ιεθνου΄ς Νοµισµατικου΄ Ταµει΄ου και της Παγκο΄σµιας Τρα΄πεζας να αναστει΄- 6. λουν την καταβολη΄ δανει΄ων στην Ινδονησι΄α, που προεβλε΄πετο για το Σεπτε΄µβριο, και ζητει΄ απο΄ την Προεδρι΄α του Συµβουλι΄ου της Ευρωπαι¨κη΄ς Ένωσης και απευθυ΄νει ε΄κκληση στη διεθνη΄ κοινο΄τητα 4 ιδιαιτε΄ρως δε στα Ηνωµε΄να Έθνη 4 ου΄τως ω΄στε, ε΄ως ο΄του εξοµαλυνθει΄ η κατα΄σταση στο Ανατολικο΄ Τιµο΄ρ, να αναστει΄λουν η΄ να µην α΄ρουν την αναστολη΄ της στρατιωτικη΄ς συνεργασι΄ας, της εξαγωγη΄ς εξοπλισµω΄ν και των οικονοµικω΄ν ενισχυ΄σεων προς την Ινδονησι΄α, µε εξαι΄ρεση την ανθρωπιστικη΄ βοη΄θεια και την υποστη΄ριξη για τη διαδικασι΄α εκδηµοκρατισµου΄ της χω΄ρας· απευθυ΄νει ε΄κκληση στην Προεδρι΄α του Συµβουλι΄ου της Ευρωπαι¨κη΄ς Ένωσης, στην Επιτροπη΄, στις κυβερνη΄- 7. σεις των κρατω΄ν µελω΄ν και στη διεθνη΄ κοινο΄τητα να εγγυηθου΄ν επειγο΄ντως την ανθρωπιστικη΄ στη΄ριξη στους πληθυσµου΄ς του Ανατολικου΄ Τιµο΄ρ, προωθω΄ντας κυρι΄ως την επιστροφη΄ των εκτοπισµε΄νων και των προσφυ΄γων, καθω΄ς επι΄σης την προ΄σβαση στην περιοχη΄ αυτη΄ των διεθνω΄ν παρατηρητω΄ν, των ΜΚΟ και των δηµοσιογρα΄φων· ζητει΄ απο΄ το Συµβου΄λιο και τα κρα΄τη µε΄λη της Ευρωπαι¨κη΄ς Ένωσης να αναγνωρι΄σουν το κρα΄τος του 8. Ανατολικου΄ Τιµο΄ρ και να συνα΄ψουν το ταχυ΄τερο δυνατο΄ν διπλωµατικε΄ς σχε΄σεις· ζητει΄ απο΄ τα Ηνωµε΄να Έθνη να προβου΄ν σε καταγραφη΄ των βιαιοτη΄των που διεπρα΄χθησαν στην περιοχη΄ 9. καθω΄ς και στην επιση΄µανση των υπευθυ΄νων για τις πρα΄ξεις αυτε΄ς, και εκδηλω΄νει την υποστη΄ριξη΄ του για την προ΄ταση που ε΄κανε η Ύπατος Αρµοστη΄ς για τα ανθρω΄πινα δικαιω΄µατα Mary Robinson να δηµιουργηθει΄ ad hoc διεθνε΄ς δικαστη΄ριο για το Ανατολικο΄ Τιµο΄ρ· ζητει΄ απο΄ την Ευρωπαι¨κη΄ Ένωση να δω΄σει τη συ΄µφωνη γνω΄µη της για ε΄να προ΄γραµµα οικονοµικη΄ς βοη΄- 10. θειας καθω΄ς και για προ΄γραµµα ανασυγκρο΄τησης της κοινωνι΄ας των πολιτω΄ν στο Ανατολικο΄ Τιµο΄ρ, µε΄σω κοινη΄ς δρα΄σης· προτει΄νει να εγγρα΄ψει στον πρου¨ πολογισµο΄ της Ευρωπαι¨κη΄ς Ένωσης για το 2000 κονδυ΄λιο για την στη΄- 11. ριξη της ανοικοδο΄µησης, την ανασυγκρο΄τηση των οικονοµικω΄ν δραστηριοτη΄των και τη διαδικασι΄α συγκρο΄τησης του κρα΄τους του Ανατολικου΄ Τιµο΄ρ· αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει το παρο΄ν ψη΄φισµα στο Συµβου΄λιο, την Επιτροπη΄, στα κοινο- 12. βου΄λια των κρατω΄ν µελω΄ν, στον Γενικο΄ Γραµµατε΄α των Ηνωµε΄νων Εθνω΄ν, στην κυβε΄ρνηση της Ινδονησι΄ας, στην ASEAN και στον ηγε΄τη της αντι΄στασης του Τιµο΄ρ, Xanana Gusmão


eurovoc_concepts:
Democratic Republic of the Congo
cease-fire
civilian victim
export monitoring
humanitarian aid
non-proliferation of arms
peace
political prisoner
refugee

formats: pdf print

text: C 54/114 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 25. 2. 2000 Donnerstag, 16. September 1999 17. Abkommen von Lusaka B5-0070, 0084, 0094, 0099 und 0101/1999 Waffenstillstandsabkommen von Lusaka für die Region der Großen Seen Das Europäische Parlament, (cid:1) unter Hinweis auf seine früheren Entschließungen zur Lage in der Region der Großen Seen und insbe- sondere in der Demokratischen Republik Kongo, (cid:1) unter Hinweis auf die Erklärung des EU-Vorsitzes vom 3. September 1999, (cid:1) unter Hinweis auf die EU-Erklärung vom Juni 1999 über den in Richtung der und innerhalb der Region der Großen Seen stattfindenden Waffenhandel, A. B. in Kenntnis der Tatsache, daß in der Demokratischen Republik Kongo im vergangenen Jahr mit aktiver militärischer Beteiligung mehrere Nachbarstaaten ein bewaffneter Konflikt gewütet hat, durch den die Stabilität der Region gefährdet und noch mehr Tod und Zerstörung sowie ein neuer Exodus von Flüchtlingen ausgelöst wurden; unter Hinweis darauf, daß in Lusaka von den sechs Ländern der Region (Demokratische Republik Kongo, Simbabwe, Namibia, Angola, Ruanda und Uganda) sowie von den verschiedenen Rebellen- gruppen, die alle am Konflikt beteiligt sind, ein Waffenstillstandsabkommen unterzeichnet wurde, C. unter Hinweis darauf, daß das Waffenstillstandsabkommen von Lusaka eine Zusage der Nachbarstaaten enthält, ihre Truppen zurückzuziehen, sowie ein Versprechen aller Seiten, in einen nationalen Dialog über die Zukunft des Kongo unter Beteiligung der Vertreter der Zivilgesellschaft einzutreten und die Grenzen des Kongo zu sichern, um die Sicherheit der Nachbarstaaten zu garantieren, D. unter Hinweis darauf, daß der Verwirklichung des Abkommens von Lusaka erhebliche Hindernisse im Wege stehen angesichts der großen Instabilität und der ethnischen Spannungen in der Region sowie der andauernden Anwesenheit von Flüchtlingen in der gesamten Region, was zu einer erschütternden humanitären Krise geführt hat, E. in der Erwägung, daß die Achtung der Menschenrechte und demokratische Institutionen ein wesent- licher Bestandteil des Aussöhnungsprozesses in der Region darstellen müssen, 1. unterstützt den mit der Unterzeichnung des Abkommens von Lusaka eingeleiteten Friedensprozeß und begrüßt die erfolgreichen diplomatischen Bemühungen Sambias, Südafrikas und Tansanias, die zur Unterzeichnung dieses Abkommens geführt haben; fordert alle Parteien auf, unverzüglich an die Verwirklichung des Abkommens zu gehen, sich streng 2. an das Abkommen zu halten und von jeglicher Aktion abzusehen, durch die es gefährdet würde; 3. fordert vor allem alle kongolesischen Unterzeichner des Abkommens auf, gemeinsam mit den Ver- tretern der Zivilgesellschaft unverzüglich in einen nationalen Dialog über die Zukunft des Kongo einzutre- ten; fordert zu diesem Zweck die Behörden der Demokratischen Republik Kongo auf, unverzüglich alle politischen Gefangenen freizulassen und die Tätigkeit politischer Parteien zur Vorbereitung der Wahlen zuzulassen; fordert alle kriegsführenden Parteien auf, alle Gewaltakte gegen die Zivilbevölkerung einzustellen und 4. die grundlegenden Menschenrechte zu beachten; 5. ist der Ansicht, daß das Abkommen von Lusaka für die Wiederherstellung von Frieden und Stabilität in der Demokratischen Republik Kongo und in der zentralafrikanischen Region sowie für die Rückkehr der Flüchtlingen und Vertriebenen in ihre Herkunftsländer und ihre dortige Wiedereingliederung und für die Sicherheit der Nachbarländer von grundlegender Bedeutung ist; 6. hebt die Verantwortung der Europäischen Union für die Unterstützung der Anwendung des Abkom- mens von Lusaka hervor und ruft die Europäische Union auf, politische und praktische Unterstützung für seine Verwirklichung zu gewähren und vor allem dazu beizutragen, daß die friedenserhaltenden Maßnah- men von der UNO und der OAU durchgeführt werden; 7. fordert den Rat und die Mitgliedstaaten auf, ihren Verpflichtungen zur Kontrolle der Waffenexporte in die Region, ihrer illegalen Verbreitung und der illegalen Geschäfte, durch die sie finanziert werden, nachzukommen; 25. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 54/115 Donnerstag, 16. September 1999 ruft die Europäische Union auf, ihre humanitäre Hilfe für die Region aufzustocken, um der anhalten- 8. den Anwesenheit von Flüchtlingen gerecht zu werden und deren Rückkehr zu unterstützen; 9. beauftragt seine Präsidentin, diese Entschließung den Unterzeichnern des Abkommens von Lusaka, dem Rat, der Kommission, den Regierungen der Mitgliedstaaten, dem Generalsekretär der Vereinten Natio- nen, dem OAU, den Regierungen Südafrikas, Tansanias und Sambias zu übermitteln


title: Avis du Comité des régions sur le «Rapport annuel du Fonds de cohésion - 1997»

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
activity report

formats: html pdf print

text: 23. 12. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 374/67 Avis du Comité des régions sur le «Rapport annuel du Fonds de cohésion — 1997» (1999/C 374/15) LE COMITE´ DES RE´ GIONS, vu le «Rapport annuel du Fonds de cohésion — 1997» (COM(1998) 543 final); vu la décision de la Commission européenne du 7 octobre 1998 de le consulter à ce sujet, conformément aux dispositions du premier paragraphe des articles 130 D et 198 C, du Traité instituant la Communauté européenne; vu la décision de son Bureau du 18 novembre 1998 d’attribuer la préparation de l’avis à la commission 1 «Politique régionale, Fonds structurels, cohésion économique et sociale, coopération transfrontalière et interrégionale»; vu le projet d’avis adopté par la commission 1 le 30 juin 1999 (CdR 2/99 rév. 2) [rapporteur: M. Vieira de Carvalho (P, PPE)]; considérant son avis sur la «Proposition de règlement du Conseil (CE) modifiant le règlement (CE) no 1164/94 du Conseil instituant le Fonds de cohésion» et la «Proposition de règlement (CE) modifiant l’annexe II au règlement (CE) no 1164/94 instituant le Fonds de cohésion» (CdR 235/98 fin) (1); considérant son avis sur le «Premier rapport sur la cohésion économique et sociale — 1996» (CdR 76/97 fin) (2); considérant son avis sur la «Proposition de règlement (CE) du Conseil instituant le Fonds de cohésion» et la «Proposition de règlement (CE) du Conseil portant dispositions d’application du règlement (CE) instituant le Fonds de cohésion» (CdR 16/94) (3); considérant l’avis du Comité économique et social (section «Union économique et monétaire, cohésion économique et sociale») sur le «Rapport annuel du Fonds de cohésion» (CES 192/99) (4); considérant les décisions relatives à Agenda 2000 prises par les chefs d’E´ tat et de gouvernement les 24 et 25 mars 1999 à Berlin, a, lors de sa 30e session plénière des 15 et 16 septembre 1999 (séance du 16 septembre), adopté le présent avis. 1. Introduction 2. Observations générales Le rapport de la Commission porte sur les décisions 1. 1. prises en 1997 dans le cadre du Fonds de cohésion. Il s’agit d’un instrument créé par le Traité de Maastricht en vue de renforcer la cohésion économique et sociale en apportant une aide financière aux E´ tats membres les moins prospères (Espagne, Grèce, Irlande et Portugal) pour la réalisation de projets dans les domaines de l’environnement et des infrastruc- tures de transport et afin de leur permettre de mettre en œuvre des programmes nationaux visant à la réalisation des critères de convergence de la troisième phase de l’Union économique et monétaire. 1. 2. L’année 1997 a été la cinquième année de mise en œuvre du Fonds de cohésion dans les quatre pays bénéficiaires et ne s’écarte pas significativement de la stratégie adoptée au cours des quatre précédentes. (1) JO C 51 du 22. 2. 1999, p. 10. (2) JO C 379 du 15. 12. 1997, p. 34. (3) JO C 217 du 6. 8. 1994, p. 1. (4) JO C 116 du 28. 4. 1999, p. 10. 2. 1. Le Comité des régions félicite la Commission de l’amélioration substantielle du rapport, étant donné qu’il a été tenu compte d’observations formulées dans des avis antérieurs, qui ont donné lieu à des adaptations dans la présentation du document. Concernant la présentation des principaux développe- 2. 2. ment survenus dans chaque pays, il constate avec satisfaction le niveau de précision adopté dans le rapport. Néanmoins, il serait souhaitable d’harmoniser davantage l’analyse descriptive effectuée pour chaque cas, de manière à faciliter la comparaison entre les données des E´ tats membres. 2. 3. De même, il recommande le recours, chaque fois que cela est possible, à des diagrammes et des cartes illustrant l’évolution globale des projets financés et leur implantation territoriale respective, afin de permettre une consultation et une utilisation plus rapides de ces rapports. C 374/68 FR Journal officiel des Communautés européennes 23. 12. 1999 2. 4. Il constate que les règles et les procédures juridiques et administratives en matière de gestion, de fonctionnement, d’évaluation et de suivi des projets se sont stabilisées, ce qui s’est traduit par des résultats positifs au niveau de l’exécution du Fonds de cohésion, soulignés dans le rapport. 2. 12. Le Comité des régions se réjouit de la proposition de la Commission de créer un instrument structurel de préadhésion (ISPA), en vue d’aider les pays candidats à l’adhésion à atteindre les normes communautaires en matière d’infrastructures dans les domaines des transports et de l’environnement. Le Comité des régions se félicite de la teneur des 2. 5. résultats de l’étude réalisée par la London School of Economics, qui font apparaître une relation étroite et positive entre investissements publics et privés, qui a eu un impact positif sur l’emploi à long terme, et d’importantes répercussions entre régions ainsi qu’entre les E´ tats membres bénéficiaires du Fonds et leurs voisins. 2. 6. Le Comité est également satisfait du programme d’éva- luation ex post, qui traduit le souci de la Commission d’assurer un suivi des projets. Il espère que le programme fournira des éléments d’analyse et des résultats comparables pour les quatre pays bénéficiaires, étant donné l’amélioration de l’appréciation ex ante et le meilleur suivi des projets. Il se réjouit des efforts réalisés par les E´ tats membres 2. 7. bénéficiaires du Fonds de cohésion en vue de respecter les objectifs en matière de déficit public définis par le Conseil. Il n’en recommande pas moins d’une part aux E´ tats membres de poursuivre ces efforts, et d’autre part à la Commission d’assurer un suivi efficace de la situation budgétaire et de faire un effort en vue d’une sensibilisation accrue dans les pays bénéficiaires si nécessaire. 2. 8. Le Comité des régions prend note de la décision prise à Berlin par les chefs d’E´ tat et de gouvernement, selon laquelle les quatre pays bénéficiaires actuels doivent continuer de bénéficier du Fonds de cohésion après 2000, et qui préconise une vérification de leur éligibilité en 2003, à mi-parcours de la période de programmation. Il reconnaît le rôle crucial joué par le Fonds de cohésion en faveur de la convergence entre les E´ tats membres, mais constate aussi que jusqu’ici, aucun d’entre eux n’a atteint le seuil d’un PNB d’au moins 90 % de la moyenne communautaire. 2. 9. Le Comité des régions note que si l’on constate des progrès dans les «pays de la cohésion» en ce qui concerne à la fois le secteur des transports et celui de l’environnement, il reste néanmoins à accomplir un travail non négligeable d’amélioration de ces infrastructures. Les obligations de pour- suite des améliorations, tant pour les pays ne participant pas à l’euro que pour ceux qui y participent, justifient le maintien du Fonds. 2. 10. Le Comité des régions soutient la décision qui a été prise de modifier plutôt que de remplacer le règlement existant du Fonds, et estime que cela permettra d’assurer une transition parfaitement fluide entre les deux périodes de financement. 2. 11. Le Comité des régions souligne les efforts de coordina- tion déployés par la Commission par rapport à d’autres politiques communautaires, notamment en ce qui concerne la législation relative à l’environnement, au réseau transeuropéen de transports et aux Fonds structurels. S’agissant du suivi et du contrôle, 2. 13. le Comité des régions se félicite des efforts entrepris au niveau des comités de suivi dans chaque E´ tat membre, ainsi que par les missions de vérification et de contrôle des projets soutenus par le Fonds. Selon le rapport, la Commission n’a eu connaissance 2. 14. que d’un cas d’utilisation illicite des ressources du Fonds de cohésion. Le Comité des régions estime qu’il y a lieu de s’en féliciter si l’on entend par là que le taux d’utilisation licite des ressources est très élevé. Le Comité des régions a cependant constaté que, selon la Commission, l’exécution des fonds destinés entre autres au financement des projets dans le cadre du Fonds de cohésion n’était pas accompagné de contrôles systématiques de la part des autorités nationales, ce qui accroît les risques de fraudes. Le Comité des régions a de même constaté que, selon la Commission, il est difficile d’apprécier l’effet des crédits disponibles pour la lutte contre la fraude, étant donné que les cas de fraudes ne sont pas communiqués. Le Comité des régions juge regrettable que la Commission ait trouvé matière à cette grave critique, et il soutient sans réserves tout effort visant à améliorer l’efficacité de la lutte contre les irrégularités et la fraude dans tous les domaines d’intervention des Fonds structurels. Il faut que toutes les autorités concernées exercent la plénitude de leurs responsabilités à cet égard. 3. Observations particulières 3. 1. Gestion de l’aide financière Le Comité des régions fait part de sa satisfaction de 3. 1. 1. constater qu’une fois de plus les objectifs au niveau de l’exécution du budget ont été atteints, tant en ce qui concerne les crédits d’engagement que les crédits de paiement, tous deux mobilisés à 100 %. 3. 1. 2. Le Comité des régions observe que, entre 1993 et la fin de 1997, les deux tiers à peu près de la dotation globale pour la première phase du Fonds de cohésion ont déjà été engagés. 3. 1. 3. C’est également avec satisfaction que le Comité constate qu’une fois de plus les pourcentages indicatifs pour la distribution des ressources du Fonds de cohésion ont été respectés par les E´ tats membres bénéficiaires, conformément aux dispositions de l’annexe I du règlement instituant le Fonds. Le Comité des régions se réjouit de constater que 3. 1. 4. pour la première fois en 1997, les investissements dans le domaine de l’environnement (54,4 %) dépassent les investisse- ments dans le domaine des transports (45,5 %), ce qui com- pense les valeurs basses des années antérieures. Il prend note par ailleurs du fait que cette tendance s’est vérifiée dans presque tous les pays. 23. 12. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 374/69 3. 1. 5. Pour la période 1993-1997, le Comité des régions est heureux de constater un meilleur équilibre dans la réparti- tion des ressources du Fonds entre les secteurs des transports et de l’environnement, avec respectivement 50,8 % et 49,2 %. Il n’y a donc pas lieu de prévoir de difficultés à maintenir cette tendance pour la période 1993-1999, qui correspond au Fonds de cohésion de première génération. 3. 1. 6. Toutefois, le Comité des régions ne peut que déplorer dans ce domaine le faible niveau de l’investissement dans la protection du milieu naturel et dans l’amélioration de l’environnement urbain, facteurs essentiels au maintien de la qualité de vie. 3. 1. 7. Pour ce qui est de l’environnement urbain, ce domaine va vraisemblablement être au centre de toutes les attentions ces prochaines années. En effet, la tendance actuelle à une forte urbanisation du continent européen se confirme, environ deux tiers de la population vivant dans des zones urbaines qui occupent seulement 1 % de sa superficie. Ainsi, les espaces urbains sont soumis à une pression environnemen- tale plus forte, notamment en termes de pollution de l’air, de l’eau et des sols, ainsi que de production de déchets, liquides et solides, et de bruit, problèmes qu’il importe de prévoir dans les futures interventions, et envers lesquels la société va se montrer de plus en plus exigeante. 3. 1. 8. Bien que les projets routiers continuent à absorber la majorité de l’aide du Fonds de cohésion (57 %), le Comité observe avec satisfaction l’accroissement significatif du volet ferroviaire du budget des transports, près du tiers de l’ensemble des crédits d’engagement de ce domaine ayant été alloué à ce secteur en 1997. 3. 1. 9. Le Comité des régions a le regret de constater le faible investissement (1,7 %) dont a bénéficié le secteur portuaire en 1997, d’autant plus que le transport maritime revêt une importance significative pour l’économie des quatre E´ tats mem- bres bénéficiaires. A` cet égard, le Comité des régions suggère à la Commission et aux pays bénéficiaires d’accroître le nombre des projets dans les domaines portuaire, maritime et fluvial, en vue de promouvoir et de dynamiser ce secteur fondamental pour consolider l’ouverture vers l’extérieur de ces pays. 3. 1. 10. Dans cette perspective, il serait également opportun de renforcer le rôle du cabotage intracommunautaire, pour éviter l’engorgement des transports terrestres de marchandises, et apporter une solution plus équilibrée du point de vue de l’environnement et de l’aménagement du territoire, outre divers avantages évidents en termes de rapidité et d’efficacité en matière de coûts. 3. 1. 11. Toujours dans le domaine des transports, le Comité des régions souligne la nécessité de développer des projets basés sur l’intermodalité, de manière à améliorer l’efficacité du système des transports dans son ensemble et de garantir une circulation plus fluide des personnes et des marchandises. De même, il y aurait 3. 1. 12. lieu de privilégier dans les futures actions l’augmentation du nombre des centres logistiques, en vue d’assurer une distribution rapide et efficace des marchandises, combinés à des centres multimodaux afin d’articuler les différents moyens de transport de marchandises. 3. 1. 13. Le Comité des régions insiste sur la nécessité de préserver à l’avenir le financement des projets de petite envergure. Il est d’avis que nonobstant la nécessité de financer des projets de grande envergure et de veiller à suivre une démarche stratégique en matière de développement de projets, certains projets de petite envergure, notamment dans le domaine de l’environnement, peuvent présenter un intérêt particulier pour les pays de la cohésion. Il est d’une importance cruciale que les administrations locales définissent leurs pro- pres priorités à cet égard. 3. 2. Subsidiarité et partenariat 3. 2. 1. Le Comité des régions souhaite inviter la Commission à faire en sorte que les collectivités régionales et locales soient associées à toutes les phases de fonctionnement du Fonds, depuis la fixation des priorités jusqu’au suivi et à l’évaluation. Le Comité des régions déclare que cette participation 3. 2. 2. signifie, également, que les demandes d’aides auraient obliga- toirement dû être accompagnées d’avis émis par les autorités régionales et locales concernées sur l’impact régional et interrégional des projets en cause et que la Commission devrait prendre en considération, lors de l’approbation des projets, ces avis des autorités directement concernées. 3. 2. 3. Le Comité des régions rappelle qu’une partie des initiatives dans ce domaine proviennent des communes ou des régions. Le Comité recommande dès lors une plus grande souplesse dans l’application de la réglementation du Fonds de cohésion qui impose la concentration au niveau des gouvernements centraux des demandes d’aide auprès du Fonds de cohésion, et demande à la commission de faire preuve d’une plus grande ouverture envers les instances intermédiaires, en facilitant le dialogue et en obtenant ainsi, le cas échéant, des projets à potentiel élevé qui sans cela ne seraient pas parvenus jusqu’à elle. 3. 2. 4. Tout en jugeant positif le fait que l’accent soit mis avec davantage d’intensité sur les partenariats entre secteur privé et secteur public, le Comité des régions estime que les décisions relatives d’une part, à la mesure dans laquelle les projets sont potentiellement générateurs de recettes et d’autre part, à la question de savoir s’ils se prêtent à un financement privé, devraient être prises au niveau des E´ tats membres en concertation avec les collectivités territoriales concernées. Le Comité des régions souhaite cependant 3. 2. 5. faire remarquer que les intérêts des opérateurs privés et ceux des très bien être collectivités régionales ou locales peuvent divergents et que cela risque de constituer un obstacle au financement par le secteur privé. L’on éprouve souvent des difficultés, dans certaines régions plus périphériques de tel ou tel pays, à encourager les investissements de cette nature dans Il y a les secteurs des transports et de l’environnement. également lieu de faire en sorte que la mise en place d’infras- tructures et la fourniture de services s’effectuent dans des proportions équitables, et il convient de noter que dans certains cas, les collectivités territoriales sont les mieux placées pour mettre en place (financer) et pour entretenir ce type d’infras- tructures. C 374/70 FR Journal officiel des Communautés européennes 23. 12. 1999 4. Conclusions de l’investissement dans la protection du milieu naturel et dans l’amélioration de l’environnement urbain. Le Comité des régions prend note de la décision prise 4. 1. à Berlin par les chefs d’E´ tat et de gouvernement, selon laquelle les quatre pays bénéficiaires actuels doivent continuer de bénéficier du Fonds de cohésion après 2000, et qui préconise une vérification de leur éligibilité en 2003, à mi-parcours de la période de programmation. Le Comité des régions estime qu’il y a lieu de préserver 4. 3. à l’avenir le financement des projets de petite envergure et rappelle qu’un certain nombre d’entre eux ont eu un impact considérable, en particulier dans domaine de l’environnement. Il est d’une importance cruciale que les administrations locales définissent leurs propres priorités à cet égard. 4. 2. C’est avec satisfaction que le Comité des régions constate un meilleur équilibre entre les investissements dans le domaine de l’environnement et ceux dans le domaine des transports. Toutefois, il ne peut que déplorer le faible niveau 4. 4. Le Comité des régions souhaite inviter la Commission à faire en sorte que les collectivités territoriales soient associées à toutes les phases de fonctionnement du Fonds de cohésion et rappelle qu’une partie des initiatives dans ce domaine proviennent des communes ou des régions. Bruxelles, le 16 septembre 1999. Le Président du Comité des régions Manfred DAMMEYER


title: Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle - Viimeinen vuosikertomus kehittyneiden televisiopalvelujen käyttöönottoa Euroopassa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon edistymisestä"

eurovoc_concepts:
European television
electrical industry
high-definition television
television

text: 23. 12. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 374/41 Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle – Viimeinen vuosikertomus kehittyneiden televisiopalvelujen käyttöönottoa Euroopassa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon edistymisestä” (1999/C 374/10) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission kertomuksen neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomi- tealle aiheesta ”Viimeinen vuosikertomus kehittyneiden televisiopalvelujen käyttöönottoa Euroopassa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon edistymisestä”, KOM(1998) 441 lopull. , ottaa huomioon työvaliokuntansa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan neljännen kohdan mukaisesti 15. heinäkuuta 1998 tekemän päätöksen laatia aiheesta lausunto ja antaa lausunnon valmistelu valiokunta 3:n ”Euroopan laajuiset verkot – Liikenne – Tietoyhteiskunta” tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 3:n huhtikuun 15. päivänä 1999 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 61/99 rev. 1, jonka esittelijä oli Roberto Pella (I, PPE), hyväksyi 15. ja 16. syyskuuta 1999 pitämässään 30. täysistunnossa (16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1. 1. Toimintasuunnitelma, jonka tavoitteena on taata Eu- roopassa laajakuvamuotoa, eli kuvamuotoa 16:9 käyttävien kehittyneiden televisiopalvelujen markkinoiden yhä nopeampi kehitys, neuvoston päätöksellä 93/424/ETY (1) ajanjaksoksi, joka alkoi asiakirjan hyväksymisestä ja jatkui 30. kesäkuuta 1997 saakka. 22. heinäkuuta vahvistettiin 1993 1. 2. Tärkeimpänä tavoitteena on luoda kuvamuotoa 16:9 käyttävien kehittyneiden televisiopalvelujen kriittinen massa, ja tuottaa mahdollisimman korkeisiin katsojalukuihin pääse- miseksi riittävästi ja yhä enemmän laajakuvamuotoisia, tekni- sesti laadukkaita ohjelmia. 1. 3. Aluksi ainoastaan maksullisten tv-kanavien katselijat voivat katsella digitaalisia laajakuvamuotoisia 16:9-ohjelmia (luku ilmaisee kuvaruudun leveyden ja korkeuden suhdetta). Nykyään kuvamuoto alkaa olla todellisuutta, kun kodeissa on jo yli kaksi miljoonaa laajakuvavastaanotinta, jotka korvaavat vanhat vääristävät tv-vastaanottimet, ja joiden kuvan laatu vastaa lähes elokuvaa. 1. 4. Laajakuvamuoto on kuitenkin tämän vuosikymmenen suuri haaste, joka tarjoaa perinteisiä laadultaan puutteellisia järjestelmiä paremman kuvan ja siihen liittyvän digitaalisen stereoäänen. Esteettiseltä laadultaan kuva soveltuu fiktion, dokumenttien sekä urheilu- ja kulttuuritapahtumien taltioin- tien lähettämiseen. 1. 5. Toimintasuunnitelmaa koskevassa päätöksessä edelly- tetään, että neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle esitetään vuosikertomus edellisen vuoden toiminnasta. Vuotta 1994 koskeva ensimmäinen kertomus esitettiin 1. 6. 16. kesäkuuta 1995 (2), ja vuotta 1995 koskeva toinen kerto- mus 26. heinäkuuta 1996 (3). Kolmas ja tässä käsiteltävä vuosikertomus, joka koskee toimintaa vuosina 1996 ja 1997, julkaistiin viime heinäkuussa. 1. 7. Vuoden 1993 puolivälistä vuoden 1997 puoliväliin ulottuvalla ajanjaksolla varattiin uuden kuvamuodon käyt- töönotosta aiheutuvien lisäkulujen korvaamiseen yhteensä 228 miljoonaa ecua, josta myönnettiin rahoitusta ehdotus- pyyntöjen perusteella. Summasta 116,2 miljoonaa ecua käytet- tiin rahoittamaan kaikkiaan 25 422 tuntia laajakuvamuotoista ohjelmaa. Tästä summasta 105,2 miljoonaa ecua käytettiin puolestaan 16 856 uuden ohjelmatunnin rahoittamiseen ja 11 miljoonaa ecua 8 565 ohjelmatunnin muuntamiseen ”re- mastering” -tekniikalla 16:9-muotoiseksi. 1. 8. Komissio myönsi toimintasuunnitelman viimeiset apu- rahat 31. heinäkuuta 1997. Laajakuvamuotoisten ohjelmien lähetystukea myönnettiin 7,8 miljoonaa ecua ja laajakuvamuo- toisten ohjelmien tuottamisen edistämistukea 9,5 miljoonaa ecua. 1. 9. Komission asiakirja on vuosikertomuksista viimeinen, ja se koskee joulukuussa 1998 päättyneen toimintasuunnitel- man aikana toteutunutta toimintaa (ehdotuspyynnön 97/1 perusteella myönnetyt sopimukset umpeutuivat joulukuussa 1998). (1) EYVL L 196, 5. 8. 1993, s. 48. (2) KOM(95) 263 lopull. , 16. 6. 1995. (3) KOM(96) 346 lopull. , 26. 7. 1996. C 374/42 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 23. 12. 1999 1. 10. Komissio julkaisee vuonna 1999 arviointikertomuk- sen toimintasuunnitelman vaikutuksista markkinoihin ja kysei- siin aloihin. Kertomuksen valmistelua koskeva ilmoitus julkais- taneen tulevana kesänä. 2. Vuosikertomuksen sisältö 2. 1. Kertomuksessa tarkastellaan toimintasuunnitelman ta- voitteiden toteuttamisessa tähän asti saavutettuja tuloksia lähetystoiminnan (A-osa) ja ohjelmatuotannon (B-osa) osalta. Siinä esitellään erityisesti kertomuksen aiheena olevien 2. 2. ehdotuspyyntöjen 96/1 ja 97/1 yhteydessä saavutettuja tu- loksia. 2. 3. Ehdotuspyynnön 97/1 yhteydessä myös italialainen julkisen televisiotoiminnan harjoittaja hyötyi ensimmäistä ker- taa tarjolla olevista varoista. Kertomuksesta ilmenee, että muissa maissa saatujen kokemusten perusteella olisi ollut odotettavissa, että ennen kyseistä ajankohtaa 16:9-lähetyksiä olisi lähettänyt yleisradioyhtiö RAI. Ensimmäisistä lähetyksistä vastasivat kuitenkin pienet alueelliset (ehdotus- pyyntö 95/3). Ehdotuspyynnön 96/1 yhteydessä rahoitusta joista ensimmäistä kertaa myönnettiin kuudelle tv-yhtiölle, kaksi oli valtakunnallista (Gruppo Cecchi Gori) ja neljä alueellista. tv-asemat 2. 4. Sekä maksulliset tv-kanavat että julkista lähetystoimin- taa harjoittavat kanavat ovat lähetystoiminnassaan tukeneet voimakkaasti laajakuvamuotoa. Maksulliset kanavat testasivat uuden kuvamuodon kaupallista kiinnostavuutta tarjoamissaan analogisissa palveluissa ja olivat siten osaltaan luomassa riittävää katselijapohjaa 16:9-lähetyksille ja ennakoivat digitaa- listen palvelujen lähettämistä. Julkista lähetystoimintaa harjoit- tavat sen sijaan rauhoittivat komissiota, jota alunperin huoles- tutti, että maksullisten tv-kanavien lukumääräisesti pienehkön yleisön vuoksi ne ovat ilmaiskanavien laajaan yleisöön verrat- tuna huonohko keino edistää laajakuvamuotoa. 2. 5. Tuotannon osalta toimintaohjelmasta ovat hyötyneet riippumattomat tuottajat (45 % määrärahoista, jolla on tuotet- ja televisiotoiminnan harjoittajat tu 31 % ohjelma-ajasta) (55 % määrärahoista, jolla on tuotettu 60 % prosenttia oh- jelma-ajasta). 2. 6. Tuotannon yhteydessä on tarpeen erottaa uustuotanto ja vanhojen ohjelmien muuntaminen (remastering) 16:9- muotoisiksi. Vuosina 1993–1997 toimintasuunnitelmasta ra- hoitettiin 16 856:n uuden laajakuvamuotoisen ohjelmatunnin tuottaminen, josta puolet koostuu arkistointi- ja uudelleenlähe- tyskelpoisista ohjelmista (2 223 tuntia fiktiota, 4 001 tuntia dokumentteja ja 2 515 tuntia kulttuuritapahtumia), 29 pro- senttia studio-ohjelmista (yhteensä 5 043 ohjelmatuntia pelejä ja loput ja suoria lähetyksiä, 20 prosenttia urheiluohjelmista (3 445 tuntia). Animaatioiden osuus oli ainoastaan prosentti (130 tuntia). joihin yleisö voi osallistua) 2. 7. Televisiotoiminnan harjoittajien ja tuottajien osalta tilanne voidaan tiivistää seuraavasti: Televisiotoiminnan har- joittajien tuottamista ohjelmista 70 % oli lyhytikäisiä eli suoria, studio- tai urheiluohjelmia. Loput 30 % olivat kulttuuri-, dokumentti- ja fiktio-ohjelmia. Riippumattomien tuottajien ohjelmista 85 % koostui dokumenteista ja fiktio-ohjelmista, eli luetteloihin soveltuvista ohjelmista. Loput riippumattomien tuottajien ohjelmista olivat kulttuuritapahtumien taltiointeja. 2. 8. Analogisissa 16:9-televisiopalveluissa valta-asema on odotetusti 625-raitaisella videomuodolla. Sen osuus oli kaik- kiaan 11 780 tuntia, josta 80 % oli televisiotoiminnan harjoit- tajien tuottamaa. Sitävastoin 1250-raitaisen teräväpiirtomuo- don osuus oli vain 2 779 tuotettua tuntia (lähes puolet vähemmän kuin vuonna 1993). Osuus koostui erityisesti tärkeistä urheilutapahtumista (olympialaiset ja maailmanmes- taruuskilpailut), kulttuuritapahtumista ja luovista dokumentti- ohjelmista sekä vaikuttavien tapahtumien taltioinneista, joissa teräväpiirtotekniikalla toteutetun kuvan korkea esteettinen laatu ja tarkkuus laajakuvamuotoon yhdistettyinä pääsevät oikeuksiinsa. 2. 9. Muuntamista, eli alkuperäiseltä muodoltaan (usein elo- kuvafilmille kuvattujen) muiden kuin laajakuvamuotoisten ohjelmien muuntamista 16:9-muotoon, käytettiin paljon eten- kin 16:9-lähetysten alkuvaiheessa (8 565 ohjelmatuntia). Sen ansiosta ohjelma-aikataulujen välitön täyttäminen tuli paljon halvemmaksi kuin uuden tuotannon hankkiminen. Muuntami- nen on lisäksi nopeaa, mikäli alkuperäinen teos on laadukas. 2. 10. Laajakuvamuodon markkinoiden kehityksen myötä eurooppalaisten 16:9-ohjelmien luettelo ja saatavilla olevien ohjelmien määrä kasvaa. Niiden levittämisen ansiosta tarjontaa voidaan ajan myötä laajentaa ja muunnettujen ohjelmien kysyntä laskee. Muuntaminen onkin vähentynyt ehdotuspyyn- töjen 93/1 ja 97/1 välillä 12 %:sta 4 %:iin. Muunnettujen ohjelmien kysyntä kutistunee hyvin pieneksi. 3. Vuosikertomus ja tulevaisuuden suuntaviivat Toimintasuunnitelman tavoitteena oli edistää laajaku- 3. 1. vamuotoisten tv-vastaanottimien leviämistä markkinoilla. Vuodelle 1997 asetetun noin kahden miljoonan 16:9- vastaanottimen tavoitteen myötä komissio uskoo laajakuva- muodon kaupalliseen tulevaisuuteen ja katsoo markkinoiden edistyneen huomattavasti. Näin ollen se ei aio jatkaa toimin- taohjelmaa. Kun laajakuvavastaanottimia on käytössä riittävä määrä, ei kyseessä ole enää pelkästään mielenkiintoinen tekni- nen mahdollisuus, vaan jo osa markkinoita ei ainoastaan Euroopassa vaan myös Japanissa ja Yhdysvalloissa. 3. 2. Olipa kyseessä 16:9-kuvamuotoon liittyvien teknisten laitteiden tai laajakuvamuotoisten ohjelmien tuotanto, joutuu eurooppalainen audiovisuaalinen teollisuus tulevina vuosina kohtaamaan yhä useammin kansainvälistä kilpailua. 23. 12. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 374/43 Lisäksi sen on vastattava haasteeseen, 3. 3. joka koskee teknologian jatkuvaa kehittämistä, koska se on ainoa keino ylläpitää alan eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä kan- sainvälisillä markkinoilla. Käynnissä olevaa digitaalista vallan- kumousta, jonka odotetaan edistävän merkittävällä tavalla laajakuvamuotoisen tv-tuotannon laatua, ei pidä jättää huo- miotta. 3. 4. Tulevina vuosina onkin kehitettävä Euroopan valtioi- den välistä kumppanuutta, tavoitteena optimoida ja yhdistää tutkimus- ja tuotantoponnistukset, jotta Eurooppa saavuttaisi johtoaseman Yhdysvaltojen ja Japanin vastaavaan tuotantoon verrattuna. 3. 5. Komissiosta toimintasuunnitelma on osaltaan tehok- kaasti edistänyt uuden kuvamuodon käyttöönottoa ja valmis- tellut käyttäjiä, lähettäjiä ja tuottajia digitaalisten 16:9- palvelujen aloittamiseen. Digitaalisten 16:9-televisioiden markkinointi lisäsi 3. 6. vuonna 1998 huomattavasti vastaanottimien myyntiä. Nykyään kasvu on huomattavaa Isossa-Britanniassa ja etenkin Alankomaissa ja Belgiassa joissa 16:9-vastaanottimien osuus on kaikkein korkein. Alankomaissa 16:9-vastaanottimia on 6,5 %:lla 6,5 miljoonan vastaanottajan kokonaismäärästä, mikä vastaa 400 000 uutta televisiota. 3. 7. Maksullisten tv-kanavien katsojat hankkivat yleensä eniten 16:9-televisioita. Ranskassa, Belgiassa ja Alankomaissa maksullisen ja lähettävät yhä enemmän 16:9-muotoista ohjelmaa. Isossa-Bri- tanniassa tärkeimmät tv-yhtiöt, BBC mukaan lukien, aikovat siirtyvät lähitulevaisuudessa 16:9-lähetyksiin. lähetystoiminnan harjoittajat tuottavat 3. 8. Laajakuvamuoto soveltuu vanhaa kuvamuotoa parem- min teräväpiirtotekniikan käyttöönottoon Euroopassa. Yhdys- valloissa on erityissäädöksin edistetty teräväpiirtotekniikkaa hyödyntävien ohjelmien tuotantoa ja lähettämistä. Atlantin takaiset päätökset vaikuttanevat myös Euroopassa. Euroopan ulkopuolisten maiden omaksumat suuntavii- 3. 9. vat on tarpeen ottaa huomioon, jottei muiden tekemiin päätöksiin jouduta sopeutumaan passiivisesti. Samalla Euroo- pan on omaksuttava kansainvälisesti vastuuntuntoisen ja johta- ja sille on tarjottava tehokkaat keinot van toimijan rooli, edistää sekä 16:9-kuvamuodon teknistä tutkimusta että 16:9- ohjelmien tuotantoa. 3. 10. On syytä huomata, että kaksi tärkeintä eurooppalaista televisioiden valmistajaa (Thompson ja Philips) toimivat mo- lemmat myös Yhdysvalloissa. Komission mukaan Yhdysval- loissa markkinoilla yleinen suuntaus on kohti pieniä teräväpiir- tovastaanottimia samalla kuin suurien nk. kotiteatterivastaan- ottimien kapeat markkinat jatkavat laajenemistaan. 4. Päätelmät ja suositukset 4. 1. Komitea kiittää komissiota erinomaisesta kertomukses- ta, jossa esitellään laajasti ja kattavasti 16:9-muotoisista audio- visuaalisista lähetyksistä saatuja tuloksia. Kertomus sisältää runsaasti tv-alaa ja siihen liittyvää teollisuutta koskevia huo- mioita ja tarkkoja näkymiä tuleviksi vuosiksi. 4. 2. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että 16:9-kuvamuoto on Euroopan markkinoilla yleistynyt riittävästi myös vastaanottimien määrällä mitattuna, kun ajatel- laan, että 16:9-vastaanottimien markkinat ovat kasvaneet vuonna 1995 myydyistä 220 000:sta vastaanottimesta vuonna 1997 myytyyn 800 000:een. Vuoden 2000 myyntiennuste on 3 500 000 vastaanotinta. Komitea on täysin samaa mieltä komission kanssa 4. 3. siitä, että Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden tulee vastata kansainväliseen kilpailuun laatimalla strategioita ja toimia, joilla lisätään teknisiä innovaatioita ja saavutetaan kehitysaste, jota maailmanlaajuisessa kilpailussa menestyminen edellyttää. 4. 4. Komiteasta on myönteistä, että niissä Euroopan val- tioissa, joissa televisiotoiminnan harjoittajat ovat edistäneen digitaalisten lähetysten vastaanottoon soveltuvien 16:9- vastaanottimien leviämistä, toimintasuunnitelma on taannut digitaalisten 16:9-palvelujen saatavuuden. Se, että 16:9- vastaanottimia ovat yleensä hankkineet maksullisten tv-kana- vien asiakkaat osoittaa, että nämä kaksi alaa ovat lähentyneet toisiaan ja että uuden kuvamuodon kehitys kulkee tahdissa digitaalitelevision käyttöönoton kanssa. Komitea panee merkille nopeuden, jolla 16:9- 4. 5. lähetykset yleistyvät kautta maailman ja erityisesti Japanissa, jossa puolet vastaanottimista on laajakuvavastaanottimia ja Yhdysvalloissa, jossa on arkailemattomasti tehty aloite oman täysin digitaalisen korkeapiirtotelevisiojärjestelmän käyttöö- nottamiseksi. Kyseisiä ohjelmia voidaan signaalia tiivistämällä lähettää nykyisillä kanavilla, eikä näin ollen jouduta turvautu- maan hankaliin ja kalliisiin satelliittilähetyksiin. 4. 6. Komitea katsoo, että toisessa vaiheessa tulisi paneutua maanpäällisiin ilmaislähetyksiin nyt, kun Eurooppaan on muo- dostettu 16:9-vastaanottimien perusjoukko, joiden katselijat ovat voineet nauttia maksullisten tv-kanavien joko kaapeliver- kossa tai satelliitin kautta lähettämistä ensimmäisistä digitaali- sista tv-lähetyksistä. Alueiden komitean mielestä maa-asemiin perustuvan digitaalisen lähetystekniikan (DAB, DVB-T) käyt- töönotto edellyttää siirtymäjärjestelyjä, joissa erityisesti kulut- jäsenvaltioissa on tajansuojelu otetaan huomioon. Lisäksi yhdessä alue- ja paikallisviranomaisten sekä lähetystoiminnan harjoittajien, liittojen ja yritysten kanssa kehitettävä strategioi- ta, jotka koskevat nykyisen analogisen lähetystekniikan korvaa- mista digitaalisella. Alueiden komitean mielestä olisi hyvä, että kaikki jäsenvaltiot käsittelisivät asiaa tältä pohjalta ja ryhtyisivät pohtimaan yhteistä eurooppalaista strategiaa. C 374/44 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 23. 12. 1999 4. 7. Komitea toteaa, että koska elektronikkamarkkinat ovat tuotteiden määrällä mitattuna jo melko kyllästyneet (useita ja hintojen osalta melko vakaat, televisioita henkeä kohti) markkinoita voidaan laajentaa ainoastaan teknisin uutuuksin ja kilpailu on mahdollista ainoastaan tarjonnalla, muita alhai- semmilla kuluilla ja paremmalla tuloksella. Lisäksi on muistet- tava, että todellisten muutosten yleiseksi aikaan saamiseksi on korkeapiirtotekniikan edistymisen koskettava koko kuvantuo- tantoketjua, jotta päästää täysin digitaaliseen kuvaan. Tätä metodia noudatetaan säännönmukaisesti Yhdysvalloissa ja Japanissa. 4. 8. Mikäli Eurooppa haluaa päästä samaan, on sen komi- tean mielestä edistettävä 16:9-palvelujen tarjontaa etenkin muita vähemmän kehittyneillä markkinoilla. Komitea toivoo, että komissio tukee ja osaltaan tehos- 4. 9. taa eurooppalaisten audiovisuaalisten 16:9-ohjelmien luetteloi- den tuottamista. Nämä luettelot sisältäisivät dokumentteja, pienehköjä kulttuuri- ja urheilutapahtumia, koska niiden kal- taisia teoksia voidaan hyödyntää pitkään ja niiden avulla tutustuttaa miljoonat kansalaiset paikalliseen todellisuuteen (alueet ja kunnat) aina tavoista historiaan, kulttuuriin, talouteen ja matkailuun. Viime vuosina on perustettu puhelimen palvelunu- 4. 9. 1. meroita, joiden tavoitteena on ollut parantaa paikallishallinnon välittämän tiedon saatavuutta. Tallennettuihin kysymyksiin perustuvien valikkojen vuoksi halutun tiedon löytäminen on kuitenkin usein hankalaa ja aikaaviepää. Digitaalisten ja interaktiivisten televisiopalvelujen aattona on paikallaan kehottaa komissiota tukemaan paikallisten ohjelmasisältöjen ja interaktiivisten palvelujen tuottamista. Alan Euroopalle tarjoavien mahdollisuuksien vuoksi 4. 10. komitea toivoo, että vuoden lopussa annettavan, 16:9- lähetystoiminnan nykytilaa koskevan loppuraportin lisäksi komissio kannustaa ja tukee jatkossakin audiovisuaalisella alalla uuden teknologian käyttöönottoa ja erityisesti alueellisen ja paikallisen tv-toiminnan aloittamista. Tässä mielessä Yhdys- valloissa toimeenpantu strategia on esimerkillinen. Sen nojalla Bryssel 16. syyskuuta 1999. uudet digitaaliset lähetysstandardit nopeasti omaksuneita lähe- tystoiminnan harjoittajia on kannustettu merkittävästi. 4. 11. Koska markkinoilla on erilaisia 16:9-vastaanottimia, komitea toivoo, että lähetystoimintaa harjoittavat ja tuottajat toimisivat uuden kuvamuodon osalta tiiviissä yhteistyössä ja aitoina kumppaneina sekä hyödyntäisivät toisiaan täydentäviä ja ominaisuuksiaan todellisen ohjelmatarjonnan luomiseksi siten 16:9-palvelujen levittämiseksi yleisesti kautta Euroopan. 4. 12. Komitea toivoo, että kansainvälisen kilpailun kohtaa- va eurooppalainen audiovisuaalinen teollisuus pystyisi uudistu- maan ja laajentumaan samanaikaisesti. Tämän saavuttaminen edellyttää kynnyksen ylittämistä. Sen jälkeen audiovisuaalisessa teollisuudessa on mahdollista saada aikaa automaattinen dyna- miikka, joka edistää 16:9-palvelujen yleistymistä Euroopan laajuisiksi. 4. 13. Komitea katsoo, että suurin este 16:9-kuvamuodon leviämiselle on luonteeltaan taloudellinen. Tarvittava tekniikka on erittäin kallista ja myös sen parantamiseen tähtäävä tutki- mus edellyttää huomattavaa rahoitusta, jonka järjestäminen on markkinoiden kaikkein merkittävimmillekin toimijoille vaikeaa. Tämän vuoksi on erittäin tärkeää ponnistella kaikin keinoin sen puolesta, että ala pystyy tulevaisuudessa koordinoi- maan aloitteet sopeutuakseen ja saavuttaakseen siten euroop- palaisen ulottuvuuden, jota Euroopan audiovisuaalisen teolli- suuden kilpailukyvyn takaaminen maailmanmarkkinoilla edel- lyttää. Komiteasta on välttämätöntä, että komissio toiminta- 4. 14. ohjelman jatkoksi auttaa lisärahoitusta tarjoamalla Euroopassa nousevia voimia kehittymään, ei pelkästään kehittyneiden televisiopalvelujen osalta vaan myös radioalalla, jolla yksityiset rahoitusvarat ovat erittäin rajalliset. 4. 15. Komitea on samaa mieltä lähetystoiminnan harjoitta- jien kanssa siitä, että 16:9-kuvamuoto on yksi tärkeimmistä digitaalilähetykset ”tulevaisuuden televisioon” yhdistävistä teki- jöistä, koska, kuten kertomuksesta käy ilmi, digitaalitekniikka on jo todellisuutta yhä laajemmin. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER


title: Entschließung zur Lage in Osttimor

text: 25. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 54/97 Donnerstag, 16. September 1999 22. wiederholt seine dringende Aufforderung vom 6. Mai 1999 an die Regierungen und Parlamente der Mitgliedstaaten, alles zu unternehmen, um das Statut des internationalen Gerichtshofs vorrangig zu ratifi- zieren, da noch sechzig weitere Länder das Statut ratifizieren müssen, damit es rechtskräftig werden kann; ist der Ansicht, daß die Union den Grundsatz der universellen Rechtsprechung und dem Verzicht 23. auf Freiräume für Urheber von Völkermorden, Kriegsverbrechen sowie Verbrechen gegen die Menschheit und Folter befolgen muß; 24. fordert die Mitgliedstaaten auf, die erforderlichen Rechtsvorschriften zu erlassen, die es ermöglichen, Völkermord, Kriegsverbrechen, Verbrechen gegen die Menschheit und Folter unabhängig vom Ort des Ver- brechens auf ihrem Hoheitsgebiet zu ahnden; Den Dialog zwischen den Institutionen der Union und der Mitgliedstaaten verstärken 25. bekräftigt seine Entschlossenheit, die einzelstaatlichen Parlamente und die Vertreter der Bürgergesell- schaft gemäß dem Wortlaut und dem Geist der Verträge und insbesondere des Protokolls über die Rolle der einzelstaatlichen Parlamente an der Umsetzung des RFSR zu beteiligen; * * * 26. beauftragt seine Präsidentin, diese Entschließung dem Europäischen Rat zu übermitteln und sich im Hinblick auf die bevorstehenden Tagungen in Tampere und Helsinki mit den nationalen Parlamentspräsi- denten und Regierungschefs in Verbindung zu setzen, um mögliche Schwierigkeiten zu prüfen, die der Umsetzung der genannten Ziele entgegenstehen. 11. Lage in Ost-Timor B5-0067, 0111, 0112, 0113, 0114 und 0115/1999 Entschließung zur Lage in Osttimor Das Europäische Parlament, 9 unter Hinweis auf seine früheren Entschließungen zur Lage in Osttimor, 9 unter Hinweis auf das Abkommen von New York über Osttimor, das am 5. Mai 1999 von Portugal und Indonesien unter der Schirmherrschaft der UNO unterzeichnet wurde, A. B. C. D. E. F. angesichts der wertvollen Arbeit der UNO-Mission (UNAMET) während der Vorbereitung und Durch- führung der Volksabstimmung in Osttimor, die in voller Übereinstimmung mit dem Abkommen von New York, erfolgte, unter Hinweis darauf, daß 98,6% der amtlich gemeldeten Bevölkerung an der Volksabstimmung teil- genommen hat, und dies trotz der Drohungen und Einschüchterungen seitens der pro-indonesischen Milizen, in der Erwägung, daß die UNAMET und die internationalen Beobachter, darunter auch eine Delegation des Europäischen Parlaments und eine Delegation des Rates, die Rechtmäßigkeit und Gültigkeit des Abstimmungsprozesses bestätigt haben, in der Erwägung, daß die Ergebnisse der Volksabstimmung eindeutig, nämlich mit 78,5% der Stim- men, den Willen des timoresischen Volkes zur Unabhängigkeit zum Ausdruck bringen, in der Erwägung, daß die Ergebnisse der Volksabstimmung vom Generalsekretär der Vereinten Natio- nen bekanntgegeben wurden und sie von den Vereinten Nationen, vom Präsidenten Indonesiens, von Portugal und von der Völkergemeinschaft als gültig anerkannt wurden, in der Erwägung, daß nach Bekanntgabe der Resultate der Volksabstimmung die pro-indonesischen Milizen mit ideeller und praktischer Unterstützung der indonesischen Polizei 9 und Militärbehörden den Terror auf dem Gebiet verbreitet und wehrlose Bürger getötet, Häuser niedergebrannt, Familien auseinandergerissen, Bevölkerungsteile verschleppt und die UNAMET, das Rote Kreuz, Journalisten und Beobachter angegriffen und sonstige gegen die Menschenwürde verstoßende Taten begangen haben, C 54/98 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 25. 2. 2000 Donnerstag, 16. September 1999 G. H. I. J. in der Erwägung, daß das Klima des Terrors und der Barbarei fortbesteht und weiterhin Sicherheit und Ordnung in dem Gebiet verhindert und Tausende von Personen umgebracht werden und soviel Not herrscht, daß das Überleben eines ganzen Volkes in Gefahr ist, in der Erwägung, daß Indonesien ganz offenkundig gegen das New Yorker Abkommen (Artikel 3) verstoßen hat, da es die Erhaltung des Friedens und der Sicherheit auf dem Gebiet nicht gewährleistet hat, sei es aus Unfähigkeit oder Untätigkeit oder mit voller Absicht, in der Erwägung, daß Indonesien vor 24 Jahren das Gebiet von Osttimor illegal besetzt hat, über das es keinerlei Hoheitsrechte hat, wie die Entschließungen der Vereinten Nationen bestätigen, die Portugal als Verwaltungsmacht anerkennen, in der Erwägung, daß Indonesien schließlich am 12. September 1999 die Notwendigkeit der Anwesen- heit einer internationalen Friedenstruppe in Osttimor anerkannt hat, beglückwünscht das Volk von Osttimor zu seinem beispielhaften Verhalten, das es während des Pro- 1. zesses der Volksabstimmung und durch die hohe Beteiligung an dieser Volksabstimmung gezeigt hat; erkennt den eindeutigen, demokratisch zum Ausdruck gebrachten Willen des Volks von Osttimor an, 2. zur Unabhängigkeit zurückzukehren und eine neues Land zu schaffen; 3. verurteilt auf schärfste die Massaker und verbrecherischen Handlungen, die die pro-indonesischen Milizen unter Beteiligung der Polizei und des Heeres von Indonesien gegen das Volk von Osttimor began- gen hat und begeht, und denen bereits eine nicht näher bestimmbare Zahl von Personen zum Opfer gefal- len sind; 4. fordert die Vereinten Nationen auf, die Verantwortung zu tragen, die sie bei dem Abkommen von New York (Artikel 7) übernommen haben, und eine angemessene Präsenz in Osttimor aufrechtzuerhalten; 5. appelliert an den Sicherheitsrat der Vereinten Nationen, die Entsendung einer internationalen Truppe zur Erhaltung von Frieden und Sicherheit in Osttimor nicht weiter hinauszuzögern, und fordert alle Mit- gliedstaaten auf, der Friedenserhaltungstruppe der UNO die größtmögliche logistische und finanzielle Unterstützung zukommen zu lassen, um die Vorbereitung des Einsatzes dieser Truppe in Osttimor zu beschleunigen; 6. begrüßt die Entscheidung des IWF und der Weltbank, die für September anstehende Zahlung von Darlehen an Indonesien nicht auszuführen und fordert den Präsidenten des Rats der Europäischen Union auf und appelliert an die Völkergemeinschaft, insbesondere an die Vereinten Nationen, bis zur Normalisie- rung der Lage in Osttimor jegliche militärische Zusammenarbeit, Waffenlieferungen und Wirtschaftshilfe an Indonesien einzustellen bzw. eingestellt zu lassen mit Ausnahme von Hilfe humanitärer Natur und zur Unterstützung des Übergangs zur Demokratie; fordert die Präsidentschaft des Rates der Europäischen Union, die Kommission, die Regierungen der 7. Mitgliedstaaten und die Völkergemeinschaft auf, unverzüglich der Bevölkerung von Osttimor humanitäre Hilfe zu gewähren und insbesondere die Rückkehr der Vertriebenen und Flüchtlinge sowie den Zugang der internationalen Beobachter, der nichtstaatlichen Organisationen und der Journalisten zu jenem Gebiet zu fördern; fordert den Rat und die Mitgliedstaaten der Europäischen Union dringend auf, den Staat Osttimor 8. anzuerkennen und die diplomatischen Beziehungen so rasch wie möglich aufzubauen; fordert die Vereinten Nationen auf, ein Verzeichnis der in Osttimor begangenen Greueltaten anzule- 9. gen und die Ermittlung der Verantwortlichen in die Wege zu leiten, und unterstützt den Vorschlag der Hohen Kommissarin für Menschenrechte, Mary Robinson, ein internationales Ad-hoc-Gericht für Osttimor einzurichten; fordert die Europäische Union auf, ein Programm für Wirtschaftshilfe und ein Programm zum Wie- 10. deraufbau der Bürgergesellschaft in Osttimor im Rahmen einer gemeinsamen Aktion zu genehmigen; 11. beabsichtigt, in den Haushaltsplan der Europäischen Gemeinschaften für das Jahr 2000 Mittel zur Unterstützung des Wiederaufbaus, des Wirtschaftslebens und des Verfassungsgebungsprozesses im Staat Osttimor einzusetzen; 12. beauftragt seine Präsidentin, diese Entschließung dem Rat, der Kommission, den Regierungen der Mitgliedstaaten, dem Generalsekretär der Vereinten Nationen, der Regierung von Indonesien, der ASEAN und dem Führer der timoresischen Widerstandbewegung, Xanana Gusmão, zu übermitteln


title: Το Ταμείο Συνοχής και το περιβάλλον : Ελλάδα.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
EU financial instrument
Greece
environmental policy
living conditions
transport policy
vocational training
waste management
water management


title: Entschließung zur Sondertagung des Europäischen Rates über den Raum der Freiheit, der Sicherheit und des Rechts (Tampere, 15./16. Oktober 1999)

eurovoc_concepts:
European judicial area
International Criminal Tribunal
interinstitutional relations (EU)
international human rights law

text: 25. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 54/93 10. Raum der Freiheit, der Sicherheit und des Rechts Donnerstag, 16. September 1999 a) B5-0110/1999 Das Europäische Parlament, Ausarbeitung der Charta der Grundrechte (cid:1) unter Hinweis auf die Schlußfolgerungen des Europäischen Rates von Köln, (cid:1) unter Hinweis auf die Vorschläge, die es insbesondere in seinen Entschließungen zur Verfassung der Europäischen Union und in sonstigen allgemeinen Entschließungen zu institutionellen Fragen, die im Laufe der Wahlperiode 1994 (cid:1) 1999 angenommen wurden, unterbreitet hat (1), begrüßt den Beschluß des Europäischen Rates von Köln, bis zum Europäischen Rat im Dezember 1. 2000 einen Entwurf für eine Charta der Grundrechte der Europäischen Union auszuarbeiten; ist der Auffassung, daß die Ausarbeitung dieser Charta zu seinen konstitutionellen Prioritäten gehört 2. und daß sie die gemeinsame Verantwortung der beiden Organe impliziert, auf denen die Rechtmäßigkeit der Union gründet; Rat (für die Mitgliedstaaten) und Europäisches Parlament (für die Völker Europas); 3. betont, daß diese Charta eines offenen und innovativen Ansatzes bedarf, sowohl hinsichtlich ihrer Merkmale und der Art der darin aufzuführenden Rechte als auch hinsichtlich ihrer Funktion und ihrer Stellung bei der konstitutionellen Weiterentwicklung der Union; fordert in bezug auf die Zusammensetzung und die Einzelheiten für die Organisation der Arbeiten in 4. dem entsprechenden Gremium; (cid:1) daß die Zahl der Mitglieder des Europäischen Parlaments der Zahl der Vertreter der Staats- und Regie- rungschefs der Mitgliedstaaten entspricht, um die Gleichwertigkeit zwischen diesen beiden Komponen- ten auch nach außen hin deutlich zu machen und um eine angemessene Vertretung der unterschied- lichen im Europäischen Parlament vertretenen politischen Strömungen und Empfindlichkeiten zu ermöglichen; (cid:1) daß die wesentliche Rolle und der Beitrag der nationalen Parlamente auf eine Art und Weise gewähr- leistet werden muß, wie sie sich aus einer entsprechenden Konsultation der Präsidenten der nationalen Parlamente ergeben wird; (cid:1) daß die Zuständigkeiten des Präsidenten und des Präsidiums von dem Gremium festgelegt werden; (cid:1) daß dieses Gremium die mögliche Bildung eines Redaktionskomitees und von Arbeitsgruppen beschließen kann; (cid:1) daß die Transparenz der Tätigkeiten auf angemessene Weise gewährleistet wird, daß auch der Beitrag der NRO und der Bürger gewährleistet wird und daß öffentliche Anhörungen veranstaltet werden; (cid:1) daß das Sekretariat des Gremiums der Verantwortung der teilnehmenden Instanzen unterliegt; beauftragt seine Präsidentin, diese Entschließung der Kommission, dem Rat und den übrigen Organen 5. der Gemeinschaft sowie den Regierungen und Parlamenten der Mitgliedstaaten zu übermitteln. (1) ABl. C 120 vom 16. 5. 1989, S. 51, ABl. C 324 vom 24. 12. 1990, S. 219 und ABl. C 61 vom 28. 2. 1994, S. 155. b) B5-0116/1999 Entschließung zur Sondertagung des Europäischen Rates über den Raum der Freiheit, der Sicher- heit und des Rechts (Tampere, 15. /16. Oktober 1999) Das Europäische Parlament, (cid:1) in Kenntnis des EU-Vertrags und des EG-Vertrags und insbesondere der Bestimmungen über die Ent- wicklung der zu einem Raum der Freiheit, der Sicherheit und des Rechts (RFSR), (cid:1) unter Hinweis auf seine früheren Entschließungen zu diesem Thema (1), (1) ABl. C 219 vom 30. 7 1999, S. 5 und 6, ABl. C 175 vom 21. 6 1999, S. 4


eurovoc_concepts:
Iran
human rights
political situation
right to justice

text: C 54/112 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 25. 2. 2000 Donnerstag, 16. September 1999 3. fordert die birmanische Regierung auf, die weit verbreitete Praxis der Zwangsarbeit und die damit verbundenen Menschenrechtsverletzungen sofort einzustellen, was von der IAO als „Verbrechen gegen die Menschlichkeit“ bezeichnet worden ist; fordert den Rat auf zu gewährleisten, daß der derzeitige Gemeinsame Standpunkt der GASP zu Birma 4. erneuert und streng durchgesetzt wird, insbesondere betreffend das Verbot von Einreisevisa, und fordert ferner die Mitgliedstaaten nachdrücklich auf, Angehörigen des SPDC und des Militärs keine Transitvisa zu erteilen; fordert ferner den Rat und die Mitgliedstaaten auf, den Druck auf den SPDC zu verstärken, um diesen 5. zu einem Dialog mit der demokratischen Opposition und den ethnischen Minderheiten zu veranlassen, indem er Wirtschaftssanktionen in seinen Gemeinsamen Standpunkt zu Birma aufnimmt; 6. wiederholt seinen Vorschlag, Birma aus dem ASEAN-EU-Prozeß auszuschließen; 7. fordert den Rat auf, seine Beratungen mit den ASEAN-Staaten und den anderen Staaten in der Region zu nutzen, um Druck auf den SPDC auszuüben, damit er sich auf einen Dialog mit der demokratischen Opposition und den ethnischem Minderheiten einläßt; beauftragt seine Präsidentin, diese Entschließung dem Rat, der Kommission, den Parlamenten der 8. Mitgliedstaaten, ASEAN, der NLD und ihrer Vorsitzenden, Aung San Suu Kyi, und der Regierung von Birma zu übermitteln. c) B5-0079, 0093, 0098 und 0107/1999 Entschließung zur Lage der wegen Spionage angeklagten Gefangenen im Iran Das Europäische Parlament, A. B. C. D. E. F. in Kenntnis der Ankündigung des iranischen Informationsministers, die Fälle der muslemischen und jüdischen Iraner, die der Spionage beschuldigt wurden, und die gegen Studenten eingeleiteten Verfah- ren erneut vor Gericht zu bringen, in Kenntnis der Beschuldigung der „Weitergabe von Informationen an das zionistische System, das in diese Spionageangelegenheit mit Sicherheit verwickelt ist“, die laut Gesetz die Befassung des Revolu- tionsgerichts rechtfertigt, in der Erwägung, daß das neue an der Scharja orientierte iranische Strafgesetzbuch ausdrücklich die Todesstrafe für jede der Spionage für Israel oder die Vereinigten Staaten für schuldig befundene Person vorsieht, in der Erwägung, daß bereits mehrere desselben Vergehens beschuldigte Gefangene hingerichtet wor- den sind, wobei der letzte ein 60jähriger Jude war, der am 2. Juni 1998 in Teheran erhängt wurde, in der Erwägung, daß ein iranisches Revolutionsgericht im Zusammenhang mit Studentenprotesten für die Demokratie im Juli 1999 vier Personen zum Tode verurteilt wurden und gegen weitere während dieser Protestaktionen verhaftete Personen ermittelt und schwere Beschuldigungen erhoben werden, unter Hinweis auf den erschütternden Bericht von Amnesty International über die Haftbedingungen im Iran, worin von zahlreichen Fällen von Urteilen zu Geißelstrafen, zur Steinigung und Todesurteilen berichtet wird, G. unter Hinweis darauf, daß der jüngste dieser Beschuldigten erst 16 Jahre alt ist, bekundet seine Empörung über das gegen die der Spionage beschuldigten Gefangenen im Iran ange- 1. wandte Verfahren; fordert die unverzügliche Freilassung aller verhafteten Personen, damit sie in Freiheit ihre Verteidi- 2. gung mit Anwälten ihrer Wahl vorbereiten können; fordert, daß das Recht auf Verteidigung respektiert wird und daß internationale Beobachter unverzüg- 3. lich Zugang zu den Gerichtsunterlagen der Beschuldigten erhalten und das gesamte Verfahren ohne Behin- derung verfolgen können; fordert das Oberste Gericht des Irans auf, unverzüglich die Vollstreckung der Todesstrafe auszusetzen 4. und eine erneute gerichtliche Überprüfung der Angelegenheit vorzunehmen; 25. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 54/113 besteht darauf, daß jeglicher Dialog zwischen der Europäischen Union und der islamischen Republik 5. Iran nur unter der Voraussetzung geführt wird, daß die grundlegenden Menschenrechte gewahrt werden; beauftragt seine Präsidentin, diese Entschließung der Kommisssion, dem Rat und der iranischen 6. Regierung zu übermitteln. Donnerstag, 16. September 1999 d) B5-0083, 0097, 0106/1999 Entschließung zu Menschenrechtsverletzungen in Togo Das Europäische Parlament, G unter Hinweis auf seine früheren Entschließungen zur Lage in Togo, A. unter Hinweis darauf, daß der Demokratisierungsprozeß in Togo in den letzten Jahren viele Rück- schläge erlitten hat und daß die Präsidentschaftswahlen im Juni 1998 von Unregelmäßigkeiten über- schattet waren, B. in der Erwägung, daß die Parlamentswahlen vom März 1999 von der Opposition aufgrund von unzu- reichenden Garantien für einen fairen Wahlverlauf boykottiert wurden, C. unter Hinweis darauf, daß es derzeit im innertogoischen Dialog zwischen Regierung und Opposition unter Beteiligung dreier europäischer und eines afrikanischen Vermittlers Fortschritte hinsichtlich der Abhaltung erneuter Parlamentswahlen gibt, D. E. in Kenntnis der öffentlichen Zusage von Präsident Eyadema, sich nicht erneut um die Präsidentschaft zu bewerben und das Parlament in einigen Monaten aufzulösen, unter Hinweis darauf, daß in den letzten Jahren von den Sicherheitskräften unter völliger Straffreiheit ständig Menschenrechtsverletzungen begangen wurden und Amnesty International von Hunderten außergerichtlichen Hinrichtungen und Fällen von Folter unverzüglich nach den Präsidentschaftswahlen berichtet hat, F. unter Hinweis darauf, daß die Zusammenarbeit der Europäischen Union mit Togo seit Januar 1992 ausgesetzt worden ist, 1. verurteilt zutiefst alle in Togo begangenen Formen von Gewalt und Menschenrechtsverletzungen; 2. begrüßt die Einigung, die im Juli 1999 im Rahmen des innertogoischen Dialogs über die Abhaltung erneuter Parlamentswahlen im nächsten Jahr zustande gekommen ist, und bekundet seine uneinge- schränkte Unterstützung der Arbeit der europäischen Vermittler; 3. fordert eine unabhängige Untersuchung der Berichte über außergerichtliche Hinrichtungen und Folte- rungen und fordert nachdrücklich, daß diejenigen, die solche Verbrechen begangen haben, vor Gericht gebracht werden, um die Straffreiheit zu beenden; 4. ist der Ansicht, daß die Zusammenarbeit zwischen der Europäischen Union und Togo erst wieder- aufgenommen werden kann, wenn Togo die in Artikel 5 des Abkommens von Lomé enthaltenen Bestim- mungen uneingeschränkt einhält, und hebt in der Zwischenzeit hervor, wie wichtig es ist, unabhängige Medien und zivilgesellschaftliche Gruppen in Togo durch von NRO durchgeführte Projekte zu unterstüt- zen; fordert die Mitgliedstaaten auf, Einigkeit zu demonstrieren, und zwar auch im Rahmen ihrer bilate- 5. ralen Beziehungen zu Togo; 6. beauftragt seine Präsidentin, diese Entschließung der Kommission, dem Rat, den Ko-Präsidenten der Paritätischen Versammlung AKP-EU, der OAU und den Regierungen und dem Parlament von Togo zu übermitteln


title: Νομοθετικό ψήφισμα του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με τις νομοθετικές διαδικασίες εν ισχύι (Ανακοίνωση της Επιτροπής στο Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο και το Συμβούλιο - Συνέπειες από την έναρξη ισχύος της Συνθήκης του ΄Aμστερνταμ) στον τομέα της γεωργίας και της ανάπτυξης της υπαίθρου (SEC(1999)581 - C4-0219/1999)

eurovoc_concepts:
Treaty of Amsterdam
agricultural statistics
fruit-growing
legal basis
rural development


title: Resolução legislativa do Parlamento Europeu sobre os procedimentos legislativos em curso no domínio do emprego e dos assuntos sociais (Comunicação da Comissão ao Parlamento Europeu e ao Conselho - Consequências da entrada em vigor do Tratado de Amesterdão - SEC(1999) 0581 - C4-0219/1999)

eurovoc_concepts:
European social policy
Treaty of Amsterdam
free movement of workers
legal basis
marginalisation
occupational health
occupational safety
social security
transport safety
worker consultation
worker information
worker with disabilities
working conditions

text: 25. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 54/75 Quinta-feira, 16 de Setembro de 1999 (cid:1) Tendo em conta o no 2 do artigo 251o do Tratado CE, (cid:1) Tendo em conta o relatório da Comissão das Liberdades e dos Direitos dos Cidadãos, da Justiça e dos Assuntos Internos (A5-0012/1999), 1. Decide não confirmar, a título de primeira leitura em processo de co-decisão, o texto aprovado em 13 de Abril de 1999 (1) sobre a proposta de decisão do Conselho que estabelece um programa de acção comunitária em prol da integração dos refugiados (COM(1998) 0731 (cid:1) C4-0049/1999 (cid:1) 1998/ 0356(COD) (cid:1) antigo 1998/0356(CNS)), 2. Solicita à Comissão que apresente uma proposta relativa a um Fundo Europeu para os Refugiados que comporte medidas estruturais a favor dos refugiados, nomeadamente no que respeita ao seu acolhi- mento, integração e repatriação; 3. Encarrega a sua Presidente de transmitir a presente resolução legislativa ao Conselho e à Comissão. (1) JO C 219 de 30. 7. 1999, p. 4. 3. Emprego e assuntos sociais ***I (processo sem debate) A5-0006/1999 Resolução legislativa do Parlamento Europeu sobre os procedimentos legislativos em curso no domínio do emprego e dos assuntos sociais (Comunicação da Comissão ao Parlamento Europeu e ao Conselho ’ Consequências da entrada em vigor do Tratado de Amesterdão ’ SEC(1999) 0581 ’ C4-0219/1999) (Processo de co-decisão; confirmação de primeiras leituras) O Parlamento Europeu, (cid:1) Tendo em conta a lista das propostas da Comissão pendentes em 1 de Maio de 1999 relativamente às quais a entrada em vigor do Tratado de Amesterdão implica uma alteração de base jurídica e/ou de processo legislativo (SEC(1999) 0581 (cid:1) C4-0219/1999), (cid:1) Tendo em conta a sua Resolução de 4 Maio de 1999 sobre as implicações da entrada em vigor do Tratado de Amesterdão (lista das propostas legislativas pendentes em 1 de Maio de 1999, com indi- cação da nova base jurídica e de uma eventual alteração do processo legislativo na sequência da entrada em vigor do Tratado de Amesterdão) (C4-0314/1999 (cid:1) SEC(1999) 0581 (cid:1) C4-0219/ 1999) (1), (cid:1) Tendo em conta o no 2 do artigo 251o do Tratado CE, (cid:1) Tendo em conta o relatório da Comissão do Emprego e dos Assuntos Sociais (A5-0006/1999), 1. a) b) c) (1) (2) (3) (4) Confirma, a título das primeiras leituras em processo de co-decisão, os textos votados; em 20 de Novembro de 1991 sobre uma proposta de directiva do Conselho relativa às prescrições mínimas destinadas a melhorar a mobilidade e o transporte em segurança dos trabalhadores com mobilidade reduzida no trajecto para o local de trabalho (COM(1990) 0588 (cid:1) C3-0167/1991 (cid:1) 1990/0327(COD) (cid:1) antigo 1990/0327(SYN)) (2), em 14 de Julho de 1993 sobre uma proposta de directiva do Conselho relativa às prescrições mínimas de segurança e de saúde para as actividades de transporte e os locais de trabalho a bordo dos meios de transporte (directiva especial, na acepção do artigo 16o da Directiva 89/0391/CEE) (COM(1992) 0234 (cid:1) C3-0477/1992 (cid:1) 1992/0420(COD) (cid:1) antigo 1992/0420(SYN)) (3), em 20 de Abril de 1994 sobre uma proposta de directiva do Conselho relativa às prescrições mínimas de segurança e saúde em matéria de exposição dos trabalhadores aos riscos devidos a agentes físicos (COM(1992) 0560 (cid:1) C3-0158/1993 (cid:1) 1992/0449(COD) (cid:1) antigo 1992/0449(SYN) (4), Cf. acta de 4. 5. 1999, Parte II, ponto 7. JO C 326 de 16. 12. 1991, p. 83. JO C 255 de 20. 9. 1993, p. 72. JO C 128 de 9. 5. 1994, p. 146. C 54/76 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 25. 2. 2000 Quinta-feira, 16 de Setembro de 1999 d) e) f) g) h) 2. (1) (2) (3) (4) (5) em 24 de Fevereiro de 1994 sobre uma proposta de decisão do Conselho relativa a um programa de acção a médio prazo de luta contra a exclusão e de promoção da solidariedade; um novo programa de apoio e de incentivo à inovação 1994 (cid:1) 1999 (COM(1993) 0435- C3-0522/1993 (cid:1) 1993/ 0936(COD) (cid:1) antigo 1993/0936(SYN)) (1), em 18 de Fevereiro de 1997 sobre uma proposta de regulamento do Conselho que altera, a favor dos trabalhadores desempregados, o Regulamento (CEE) 1408/71, relativo à aplicação dos regimes de se- gurança social aos trabalhadores assalariados, aos trabalhadores não assalariados e aos membros da sua família que se deslocam no interior da Comunidade, e o Regulamento (CEE) 0574/72, que estabe- lece as modalidades de aplicação do Regulamento (CEE) 1408/71 (COM(1995) 0734 (cid:1) C4-0116/ 1996 (cid:1) 1996/0004(COD) (cid:1) antigo 1996/0004(SYN)) (2), em 28 de Novembro de 1996 sobre uma proposta de regulamento do Conselho que altera, a favor dos titulares de prestações de pré-reforma, o Regulamento (CEE) 1408/71, relativo à aplicação dos regimes de segurança social aos trabalhadores assalariados, aos trabalhadores não assalariados e aos membros da sua família que se deslocam no interior da Comunidade, e o Regulamento (CEE) 0574/ 72, que estabelece as modalidades de aplicação do Regulamento (CEE) 1408/71 (COM(1995) 0735 (cid:1) C4-0108/1996 (cid:1) 1996/0001(COD) (cid:1) antigo 1996/0001(SYN)) (3), em 6 de Outubro de 1998 sobre uma proposta de regulamento do Conselho que altera o Regula- mento (CEE) 1408/71 no que terceiros respeita à sua extensão aos nacionais de países (COM(1997) 0561 (cid:1) C4-0012/1998 (cid:1) 1997/0320(COD) (cid:1) antigo 1997/0320(SYN)) (4), em 14 de Abril de 1999 sobre uma proposta de directiva do Conselho que estabelece um quadro geral relativo à informação e consulta dos trabalhadores na Comunidade Europeia (COM(1998) 0612 (cid:1) C4-0706/1998 (cid:1) 1998/0315(COD) (cid:1) antigo 1998/0315(SYN)) (5); Encarrega a sua Presidente de transmitir a presente resolução legislativa ao Conselho e à Comissão. JO C 77 de 14. 3. 1994, p. 33. JO C 85 de 17. 3. 1997, p. 25. JO C 380 de 16. 12. 1996, p. 89. JO C 328 de 26. 10. 1998, p. 23. JO C 219 de 30. 7. 1999, p. 223. 4. Ambiente, saúde pública e política do consumidor ***I (processo sem debate) A5-0004/1999 Resolução legislativa do Parlamento Europeu sobre os procedimentos legislativos em curso em 1 de Maio de 1999 no domínio do meio ambiente, da saúde pública e da política do consumidor (Comunicação da Comissão ao Parlamento Europeu e ao Conselho ’ Consequências da entrada em vigor do Tratado de Amesterdão ’ SEC(1999) 0581 ’ C4-0219/1999) (Processo de co-decisão; confirmação de primeiras leituras) O Parlamento Europeu, (cid:1) Tendo em conta a relação das propostas da Comissão pendentes em 1 de Maio de 1999 relativamente às quais a entrada em vigor do Tratado de Amesterdão implica uma alteração de base jurídica e/ou de processo legislativo (SEC(1999) 0581 (cid:1) C4-0219/1999), (cid:1) Tendo em conta a sua Resolução de 4 de Maio de 1999 sobre as implicações da entrada em vigor do Tratado de Amesterdão (lista das propostas legislativas pendentes no Conselho em 1 de Maio de 1999, com indicação da nova base jurídica e de uma eventual alteração do processo legislativo na sequência da entrada em vigor do Tratado de Amesterdão) (C4-0314/1999 (cid:1) SEC(1999) 0581 (cid:1) C4-0219/ 1999 (1), (1) Cf. Acta de 4. 5. 1999, Parte II, ponto 7


title: Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning med Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om vedtagelse af EF-rammebestemmelser for samarbejde i tilfælde af utilsigtet havforurening (KOM(98)0769 - C4-0075/1999 - 1998/0350(COD) (tidligere 1998/0350(SYN))

eurovoc_concepts:
EU action
EU environmental policy
accidental pollution
environmental cooperation
environmental protection
marine pollution

text: C 54/82 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 25. 2. 2000 Torsdag, den 16. september 1999 8. Utilsigtet havforurening***I A5-0003/1999 Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om vedtagelse af EF-rammebestemmelser for tilfælde af utilsigtet havforurening (KOM(98) 0769. C4-0075/1999. 1998/ samarbejde i 0350(COD) (tidligere 1998/0350(SYN)) Forslaget godkendt med følgende ændringer; KOMMISSIONENS FORSLAG (1) ÆNDRINGER (Ændring 1) Betragtning 2 Fællesskabsinformationssystemet har tjent sit formål med at give de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne de nødven- dige data til kontrol med og formindskelse af forurening af havet med carbonhybrider og andre farlige stoffer i større mængder; informationssystemet vil blive forenklet ved at anvende moderne databehandlingssystemer; behovet for hurtig og effektiv udveksling af oplysninger kræver hensigtsmæssige bestemmelser om arbejdssprog; fællesskabsinformationssystemet har tjent sit formål med at give de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne de nødven- dige data til kontrol med og formindskelse af forurening af havet med carbonhybrider, radioaktive stoffer og andre far- lige stoffer i større mængder; informationssystemet vil blive forenklet ved at anvende moderne databehandlingssystemer; behovet for hurtig og effektiv udveksling af oplysninger kræver hensigtsmæssige bestemmelser om arbejdssprog; (Ændring 2) Betragtning 4 Fællesskabets program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling, der blev forelagt af Kommis- sionen, forudså, at Fællesskabets aktiviteter ville blive forøget, navnlig inden for miljøberedskab, der omfatter utilsigtet havfor- urening; Fællesskabets program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling, der blev forelagt af Kommis- sionen, forudså, at Fællesskabets aktiviteter ville blive forøget, navnlig inden for miljøberedskab, der omfatter utilsigtet havfor- urening og driftsudslip; (Ændring 3) Betragtning 4a (ny) Opmærksomheden bør i den forbindelse henledes på for- slag til Rådets direktiv om modtagefaciliteter i havne til driftsaffald og lastrester fra skibe (1); (1) EFT C 271 af 31. 8. 1998, s. 79. (Ændring 4) Betragtning 5a (ny) "utilsigtet havforurening" bør defineres som omfattende, men ikke begrænset til, alle former for udslip af skadelige i civil eller militær sammenhæng, stoffer i havmiljøet, såvel direkte på eller i havet som fra kyster eller flodmun- dinger eller som følge af udslip fra materialer, der tidligere er deponeret i havet; (1) EFT C 25 af 30. 1. 1999, s. 20. 25. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 54/83 Torsdag, den 16. september 1999 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER (Ændring 5) Betragtning 5b (ny) "skadelige stoffer" bør defineres som omfattende, men ikke begrænset til, alle materialer, der er omfattet af IMDG-koden, alle radioaktive stoffer og udslip fra ammu- nition deponeret i havet; (Ændring 6) Betragtning 5c (ny) opmærksomheden henledes på afgørelse 98/3, der blev truffet på OSPAR-konventionens konference i Sintra i juli 1998; (Ændring 7) Betragtning 5d (ny) opmærksomheden henledes på POP-protokollen (Persi- stent Organic Pollutants) af juni 1998 om hormonlignende stoffer, som undertegnet inden for FN’s rammer; (Ændring 8) Betragtning 5e (ny) opmærksomheden henledes på OSPAR-konventionen og Esbjerg-erklæringen om farlige stoffer i havmiljøet; (Ændring 9) Betragtning 5f (ny) opmærksomheden henledes endvidere på konventionen om beskyttelse af havmiljøet i Østersøområdet (Helsinki- konventionen); (Ændring 10) Betragtning 5g (ny) katastrofer og nødsituationer forårsaget af utilsigtet hav- forurening ud for nabo-tredjelande påvirker Unionens medlemsstater og vice versa; der er derfor behov for akti- oner, som kan forbedre samarbejdet med de nabo-kyststa- ter, der deltager i Phare-, Tacis- eller Meda-programmerne; (Ændring 11) Betragtning 5h (ny) de pågældende lande bør normalt selv dække deres udgif- ter til deltagelse, men Fællesskabet kan i særlige tilfælde beslutte at yde et supplement til et lands nationale bidrag inden for rammerne af Phare-, Tacis- eller Meda-program- merne; C 54/84 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 25. 2. 2000 Torsdag, den 16. september 1999 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER (Ændring 12) Betragtning 5i (ny) beløb, der modtages fra tredjelande, skal øremærkes til foranstaltninger under rammebestemmelserne om sam- arbejde og opføres under den relevante udgiftspost; (Ændring 13) Betragtning 6a (ny) problemet med tilsigtet forurening med eller driftsudslip af carbonhydrider fra fartøjer i Østersøområdet bør vies særlig opmærksomhed i dette rammeprogram; (Ændring 14) Artikel 1, stk. 2 2. Hensigten med rammebestemmelserne for samarbejde er at støtte og supplere medlemsstaternes indsats på nationalt, regionalt og lokalt plan I forbindelse med beskyttelse af havmil- jøet, folkesundheden og kyster mod risikoen for utilsigtet hav- forurening og driftsudslip. 2. Hensigten med rammebestemmelserne for samarbejde er at støtte og supplere medlemsstaternes indsats på nationalt, regionalt og lokalt plan i forbindelse med beskyttelse af havmil- jøet, folkesundheden og kyster mod risikoen for utilsigtet hav- forurening og driftsudslip, herunder udslip fra ammunition deponeret i havet. "Utilsigtet havforurening" omfatter, men er ikke begræn- set til, alle former for udslip af skadelige stoffer i havmil- jøet, i civil eller militær sammenhæng, såvel direkte på eller i havet som fra kyster eller flodmundinger eller som følge af udslip fra materialer, der tidligere er deponeret i havet. (Ændring 15) Artikel 1, stk. 3 3. Formålet med rammebestemmelserne for samarbejde er at bidrage til at forbedre medlemsstaternes bekæmpelseskapacitet i tilfælde af udslip eller overhængende trussel om udslip af olie eller andre skadelige stoffer på havet og også bidrage til fore- byggelse af sådanne katastrofer. Rammebestemmelserne for samarbejde har desuden til hensigt at skabe betingelserne for og effektivt fremme gensidig assistance og samarbejde med- lemsstaterne imellem på dette område. 3. Formålet med rammebestemmelserne for samarbejde er at bidrage til at forbedre medlemsstaternes bekæmpelseskapacitet i tilfælde af udslip eller overhængende trussel om udslip af olie, radioaktive stoffer eller andre skadelige stoffer på havet og også bidrage til forebyggelse af sådanne katastrofer. Rammebe- stemmelserne for samarbejde har desuden til hensigt at skabe betingelserne for og effektivt fremme gensidig assistance og samarbejde medlemsstaterne imellem på dette område. Med- lemsstaterne opfordres under henvisning til princippet om, at forureneren betaler, til at samarbejde for at sikre, at det økonomiske ansvar gøres gældende, og at admini- strativt idømte bøder i den kystnation, hvor den utilsig- tede forurening har fundet sted, anerkendes. 25. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 54/85 Torsdag, den 16. september 1999 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER (Ændring 16) Artikel 1, stk. 4 4. I forbindelse med rammebestemmelserne for samarbejde oprettes der et fællesskabsinformationssystem med henblik på udveksling af data til beredskab ved og bekæmpelse af utilsigtet havforurening, herunder driftsudslip. Systemet er beskrevet i bilag I. 4. I forbindelse med rammebestemmelserne for samarbejde oprettes der et fællesskabsinformationssystem med henblik på udveksling af data til beredskab ved og bekæmpelse af utilsigtet havforurening, herunder driftsudslip, og i deponeringsområ- der for ammunition. Systemet er beskrevet i bilag I. (Ændring 17) Artikel 1, stk. 4a (nyt) Nabo-kyststater til Fællesskabet, der deltager 4a. i Phare-, Tacis- eller Meda-programmerne, kan deltage i aktionerne under rammebestemmelserne for samarbejde. EU-samfinansiering er mulig i henhold til de relevante bestemmelser i Phare-, Tacis- eller Meda-forordningerne. (Ændring 18) Artikel 1, stk. 4b (nyt) 4b. Der offentliggøres en årlig oversigt over fordelingen af de bevillinger, som disse lande har ydet til samfinansie- ring af samarbejdet, i Unionens almindelige budget, sek- tion III, del B, bilag IV. (Ændring 19) Artikel 3, stk. 2, litra b) b) bidrage til at forbedre teknikker og metoder til bekæm- pelse af havforurening og sanering efter katastrofer; b) bidrage til at forbedre teknikker og metoder til bekæm- pelse af havforurening og sanering efter katastrofer, her- under udveksling af informationer mellem havnemyn- dighederne; (Ændring 20) Artikel 3, stk. 2, litra ca) (nyt) ca) bidrage til en bedre informering af offentligheden for at klarlægge risici og videregive oplysninger om ulyk- ker; (Ændring 21) Artikel 3, stk. 2, litra cb) (nyt) cb) bidrage til at fremme integreringen af risikovurdering og beredskab i samarbejdet med andre lokale instan- ser, herunder organer til beskyttelse af naturlige leve- steder; C 54/86 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 25. 2. 2000 Torsdag, den 16. september 1999 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER (Ændring 22) Artikel 4, afsnit 2-5 En repræsentant for de partnerlande, der er omhandlet i artikel 1, stk. 4a, kan deltage i behandlingen af de sags- aspekter, der måtte vedrøre dem, for disse landes egen regning. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udta- lelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgs- mål haster, i givet fald ved afstemning. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udta- lelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgs- mål haster, i givet fald ved afstemning. Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. Udtalelsen optages i mødeprotokollen, der offentliggøres på Internettet; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udta- lelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udta- lelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. Kommissionen kan overdrage andre spørgsmål vedrørende util- sigtet havforurening til det rådgivende udvalg. Kommissionen kan overdrage andre spørgsmål vedrørende util- sigtet havforurening til det rådgivende udvalg. Udvalget afholder offentlige møder. Det offentliggør sin dagsorden to uger inden mødets afholdelse. Det offentlig- gør protokoller fra sine møder. Det opretter et offentligt indeholdende medlemmernes erklæringer om register deres økonomiske interesser. (Ændring 23) Artikel 5 Kommissionen vurderer gennemførelsen af rammebestemmel- serne for samarbejde halvvejs i gyldighedsperioden og før afslutningen, og aflægger inden den 30. september 2002 og 31. Marts 2004 rapport for Rådet og Europa-Parlamentet. Kommissionen vurderer gennemførelsen af rammebestemmel- serne for samarbejde halvvejs i gyldighedsperioden og før afslutningen, og aflægger inden den 30. september 2002 og 31. marts 2004 rapport for Rådet og Europa-Parlamentet. Kommissionen forelægger i sin endelige rapport forslag om nye foranstaltninger til videreførelse af denne aktion. (Ændring 24) Bilag I, nr. 3, litra a) og b) a) b) en kortfattet oversigt over de nationale strukturer og for- (landets bindelserne mellem de nationale myndigheder operationelle struktur) inden for utilsigtet havforurening fortegnelse over de vigtigste bekæmpelses- og sanerings- midler fra den offentlige og private sektor. Denne forteg- nelse indeholder oplysninger om; a) b) en kortfattet oversigt over de nationale strukturer og for- (landets bindelserne mellem de nationale myndigheder operationelle struktur) inden for utilsigtet havforurening og driftsudslip fortegnelse over de vigtigste bekæmpelses- og sanerings- midler fra den offentlige og private sektor. Denne forteg- nelse indeholder oplysninger om; > antallet af faguddannet personale og deres kvalifikatio- > antallet af faguddannet personale og deres kvalifikatio- ner ner > mekaniske ressourcer til opsamling af olieudslip på havet og forebyggelse eller bekæmpelse af kystforure- ning og det personel, der vil anvende dette materiel > mekaniske ressourcer til opsamling af olieudslip på havet og forebyggelse eller bekæmpelse af hav- eller kystforurening som følge af udslip af olie, radio- aktive eller andre skadelige stoffer, og det personel, der vil anvende dette materiel 25. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 54/87 Torsdag, den 16. september 1999 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER > kemiske og biologiske ressourcer til forureningsbe- kæmpelse på havet og sanering af kyster og det perso- nel, der vil anvende disse ressourcer > kemiske og biologiske ressourcer til forureningsbe- kæmpelse på havet, og sanering af kyster, samt sane- ringsekspertise, og det personel, der vil anvende disse ressourcer > udrykningshold > udrykningshold > skibe og luftfartøjer, der er udstyret til forureningsbe- > skibe og luftfartøjer, der er udstyret til forureningsbe- kæmpelse kæmpelse > mobile ressourcer til midlertidige depoter for opsamlet > mobile ressourcer til midlertidige depoter for opsamlet olie og andre skadelige stoffer olie og andre skadelige stoffer > systemer til at lette olietankere > systemer til at lette olietankere. et nødopkaldsnummer til brug for offentligheden ba) en liste over deponeringsområder for ammunition (Ændring 25) Bilag II, Foranstaltning, punkt A, nr. 2, afsnit l Tilrettelæggelse af udsendelse af eksperter til en anden med- lemsstat for at eksperter kan få erfaring og kendskab til de for- skellige anvendte teknikker eller studere fremgangsmåderne i andre beredskabsordninger eller i relevante organer. Tilrettelæggelse af udsendelse af eksperter til en anden med- lemsstat for at eksperter kan få erfaring og kendskab til de for- skellige anvendte teknikker eller studere fremgangsmåderne i andre beredskabsordninger eller i relevante organer, såsom ngo’er med særlig ekspertise inden for utilsigtet havfor- urening. (Ændring 26) Bilag II, Foranstaltning, punkt A, nr. 4 Udvikling og vedligeholdelse af et elektronisk informationssy- stem, der kan hjælpe de nationale myndigheder, der varetager utilsigtet havforurening, ved at forsyne dem med de til bered- skabet nødvendige oplysninger. Udvikling og vedligeholdelse af et elektronisk informationssy- stem, der kan hjælpe de nationale myndigheder, der varetager utilsigtet havforurening og forurening som følge af driftsud- slip, ved at forsyne dem med de til beredskabet nødvendige oplysninger. (Ændring 27) Bilag II, Foranstaltning, punkt B Projekter med henblik på forbedre medlemsstaternes at muligheder for bekæmpelse og sanering. Disse projekter sigter hovedsagelig mod at forbedre midler, teknikker og fremgangs- måder. De skal være relevante for alle eller adskillige medlems- stater og kan omfatte projekter til gennemførelse af ny tekno- logi i tilknytning til utilsigtet havforurening. Der tilskyndes til projekter, der inddrager to eller flere medlemsstater. Projekter med henblik på forbedre medlemsstaternes at muligheder for bekæmpelse og sanering. Disse projekter sigter hovedsagelig mod at forbedre midler, teknikker og fremgangs- måder. De skal være relevante for alle eller adskillige medlems- stater og kan omfatte projekter til gennemførelse af ny tekno- logi i tilknytning til utilsigtet havforurening og driftsudslip. Der tilskyndes til projekter, der inddrager to eller flere med- lemsstater. C 54/88 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 25. 2. 2000 Torsdag, den 16. september 1999 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER (Ændring 28) Bilag II, Foranstaltning, punkt C, nr. 1 Foranstaltninger til støtte for undersøgelser af miljøvirknin- gerne af ulykker og til udbredelse af resultater og erfaringer til andre medlemsstater. Foranstaltninger til støtte for undersøgelser af miljøvirknin- gerne af ulykker, til evaluering af de iværksatte forebyg- gende og sanerende foranstaltninger og til udbredelse af resultater og erfaringer til andre medlemsstater. (Ændring 29) Bilag II, Foranstaltning, punkt C, nr. 4 Publikationer, udstillingsmateriale og anden information til offentligheden om fællesskabsarbejdet omkring utilsigtet hav- forurening. Publikationer, udstillingsmateriale og anden information til offentligheden om fællesskabsarbejdet omkring utilsigtet hav- forurening og driftsudslip. Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning med Europa-Parlamentets og Rådets beslut- ning om vedtagelse af EF-rammebestemmelser for samarbejde i tilfælde af utilsigtet havforurening (KOM(98) 0769. C4-0075/1999. 1998/0350(COD) (tidligere 1998/0350(SYN)) (Fælles beslutningsprocedure; førstebehandling) Europa-Parlamentet, > der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(98) 0769) (1), > der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og 175, stk. 1 (C4- 0075/1999), > der henviser til forretningsordenens artikel 67, > der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelse fra Budgetudvalget (A5-0031/1999), 1. godkender Kommissionens således ændrede forslag; anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad 2. eller erstatte det med en anden tekst; 3. (1) pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. EFT C 25 af 30. 1. 1999, s. 20