title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1698/99 υποβολή: Erik Meijer (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Αρνητικές συνέπειες της αντικατάστασης των εθνικών σημάτων έγκρισης από «πιστοποιητικά» των κατασκευαστών βάσει της συμμόρφωσης προς τα ευρωπαϊκά πρότυπα «Conformité Européenne».

text: C 203 E/26 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/032) GRAPTH ERVTHSH E-1691/99 ypobolh·: Francisca Sauquillo Pérez del Arco (PSE) prow thn Epitroph· (29 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Κατα΄σταση ενο΄ς υπαλλη΄λου µετα΄ τα πορι΄σµατα του Πειθαρχικου΄ Συµβουλι΄ου Παρα΄ το γεγονο΄ς ο΄τι το Σω΄µα των Επιτρο΄πων απη΄λλαξε απο΄ κα΄θε ευθυ΄νη τον πρω΄ην διευθυντη΄ της ΕCHO µετα΄ την ολοκλη΄ρωση των πειθαρχικω΄ν διαδικασιω΄ν που προβλε΄πονται απο΄ τον κανονισµο΄, ε΄χουν αναληφθει΄ στους κο΄λπους της Επιτροπη΄ς και α΄λλων οργα΄νων ατοµικε΄ς πρωτοβουλι΄ες µε σκοπο΄ την επανεξε΄ταση του θε΄µατος αυτου΄ που ε΄χει η΄δη κλει΄σει. ∆εν συµµερι΄ζεται η Επιτροπη΄ την α΄ποψη ο΄τι η απαλλαγη΄ του πρω΄ην διευθυντη΄ της ΕCHO εκ µε΄ρους του 1. Σω΄µατος των Επιτρο΄πων µετα΄ το πο΄ρισµα του Πειθαρχικου΄ Συµβουλι΄ου και την ε΄ρευνα που πραγµατοποι΄ησε η πρω΄ην UCLAF, οριοθετει΄ την ολοκλη΄ρωση της διαδικασι΄ας και ο΄τι η υπο΄θεση αυτη΄ θεωρου΄µενη «η΄δη δεδικα- σµε΄νη» ει΄ναι δυνατο΄ν να επανεξετασθει΄ µο΄νο µε βα΄ση τους ο΄ρους που προβλε΄πονται στο α΄ρθρο 11 του παραρτη΄µατος IX του Κανονισµου΄ Υπηρεσιακη΄ς Κατα΄στασης των υπαλλη΄λων της Ευρωπαι¤κη΄ς νωσης; ∆εν κρι΄νει η Επιτροπη΄ ο΄τι µε βα΄ση το α΄ρθρο 24 του Κανονισµου΄ Υπηρεσιακη΄ς Κατα΄στασης των υπαλλη΄λων 2. της Ευρωπαι¤κη΄ς νωσης, οφει΄λει να προστατευ΄σει ε΄ναν υπα΄λληλο ο οποι΄ος παρο΄λο που απηλλα΄γη απο΄ κα΄θε ευθυ΄νη µετα΄ την εφαρµογη΄ της σχετικη΄ς διαδικασι΄ας εκ µε΄ρους της Επιτροπη΄ς, συνεχι΄ζει να παρενοχλει΄ται απο΄ το προσωπικο΄ της ι΄διας της Επιτροπη΄ς καθω΄ς και απο΄ µε΄λη α΄λλων οργα΄νων; Με ποι΄α µε΄τρα σκοπευ΄ει η Επιτροπη΄ να προστατευ΄σει τον υπα΄λληλο αυτο΄; Με ποι΄ον τρο΄πο σκε΄πτεται η Επιτροπη΄ να αποκαταστη΄σει τη ζηµι΄α που υπε΄στη ο υπα΄λληλος αυτο΄ς µετα΄ 3. που αποδει΄χθηκε η αθωο΄τητα΄ του στην υπο΄θεση της ΕCHO; Apa·nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph·w (6 Dekembri·oy 1999) Η Επιτροπη΄ µπορει΄ να επιβεβαιω΄σει στο Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου ο΄τι οι ποινικε΄ς διαδικασι΄ες που 1. κινη΄θηκαν κατα΄ του πρω΄ην διευθυντου΄ της ECHO περατω΄θηκαν µε απο΄φαση της Επιτροπη΄ς της 14ης Ιουλι΄ου 1999 συ΄µφωνα µε την αιτιολογηµε΄νη γνω΄µη του πειθαρχικου΄ συµβουλι΄ου. Η απο΄φαση για την περατω΄ση της διαδικασι΄ας στηρι΄χθηκε στα γεγονο΄τα που διε΄θετε τον καιρο΄ εκει΄νο η Επιτροπη΄. Σε οποιαδη΄ποτε πειθαρχικη΄ υπο΄θεση, η επανε΄ναρξη της διαδικασι΄ας ει΄ναι δυνατη΄ µο΄νον εφο΄σον ανακαλυφθου΄ν νε΄α στοιχει΄α. Οποιοσδη΄ποτε υπα΄λληλος, ο οποι΄ος απειλει΄ται, υφι΄σταται επι΄θεση, προσβα΄λλεται η΄ δυσφηµει΄ται ως 2. -3. υπα΄λληλος σε σχε΄ση µε γεγονο΄τα για τα οποι΄α ε΄χει ληφθει΄ απο΄φαση να µην υποστει΄ κυρω΄σεις, δικαιου΄ται συνδροµη΄ς απο΄ το δεσµικο΄ ο΄ργανο στο οποι΄ο εργα΄ζεται βα΄σει του α΄ρθρου 24 του κανονισµου΄ υπηρεσιακη΄ς κατα΄στασης. Η συνδροµη΄ αυτη΄ λαµβα΄νει συνη΄θως τη µορφη΄ πληρωµη΄ς των νοµικω΄ν εξο΄δων του. Η Επιτροπη΄ µπορει΄ να επιβεβαιω΄σει ο΄τι παρε΄χει την συνδροµη΄ αυτη΄ στην εν λο΄γω υπο΄θεση συ΄µφωνα µε τον κανονισµο΄. (2000/C 203 E/033) GRAPTH ERVTHSH E-1698/99 ypobolh·: Erik Meijer (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (29 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Αρνητικε΄ς συνε΄πειες της αντικατα΄στασης των εθνικω΄ν σηµα΄των ε΄γκρισης απο΄ «πιστοποιητικα΄» των κατα- σκευαστω΄ν βα΄σει της συµµο΄ρφωσης προς τα ευρωπαι¤κα΄ προ΄τυπα «ConformitØ EuropØenne» Μπορει΄ η Επιτροπη΄ να επιβεβαιω΄σει ο΄τι η εισαγωγη΄ κοινοτικη΄ς ση΄µανσης (ConformitØ EuropØenne) για 1. προι¤ο΄ντα κατανα΄λωσης και επαγγελµατικα΄ µηχανη΄µατα δι΄νει την ευκαιρι΄α στους κατασκευαστε΄ς τους να κρι΄νουν οι ι΄διοι εα΄ν τα προι¤ο΄ντα τους ανταποκρι΄νονται στις υφιστα΄µενες απαιτη΄σεις για ασφα΄λεια, ποιο΄τητα, ενεργειακη΄ εξοικονο΄µιση και προστασι΄α του περιβα΄λλοντος αντι΄ να τηρου΄ν τα υφιστα΄µενα τω΄ρα στα επιµε΄ρους κρα΄τη µε΄λη συστη΄µατα συ΄µφωνα µε τα οποι΄α ε΄να προι¤ο΄ν µπορει΄ να εισε΄λθει στην αγορα΄ µο΄νο αφου΄ ε΄χει χορηγηθει΄ ε΄γκριση φορε΄α ορισθε΄ντος απο΄ «εθνικη΄» αρχη΄ ο΄πως της ΚΕΜΑ στην Ολλανδι΄α ; Με ποιον τρο΄πο ελε΄γχει η Επιτροπη΄ κατα΄ πο΄σον τα προι¤ο΄ντα τα οποι΄α εµπι΄πτουν στο πεδι΄ο ισχυ΄ος των 2. ευρωπαι¤κω΄ν οδηγιω΄ν για την κοινοτικη΄ ση΄µανση πραγµατικα΄ ανταποκρι΄νονται στις απαιτη΄σεις που προβλε΄πονται στις οδηγι΄ες ; 18. 7. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 203 E/27 Ελε΄γχει η Επιτροπη΄ α΄ραγε µη΄πως η συστηµατοποι΄ηση των πιστοποιητικω΄ν που χορηγου΄ν οι ι΄διοι οι 3. κατασκευαστε΄ς και οι εισαγωγει΄ς αναλαµβα΄νοντας την ευθυ΄νη για τον ε΄λεγχο των νε΄ων προι¤ο΄ντων βα΄σει των κοινοτικω΄ν οδηγιω΄ν, οδηγει΄ σε καταστρατη΄γηση των τεθεισω΄ν απαιτη΄σεων ; Εα΄ν ναι, µε ποιον τρο΄πο ; Εα΄ν ο΄χι, προτι΄θεται το ταχυ΄τερο δυνατο΄ν να διαβιβα΄σει προς το ΕΚ προ΄ταση για αποτελεσµατικο΄ ε΄λεγχο ; Μπορει΄ η Επιτροπη΄ να επιβεβαιω΄σει ο΄τι τα περιφερειακα΄ γραφει΄α της ολλανδικη΄ς «Επιθεω΄ρησης Εργασι΄ας» 4. και της «Υπηρεσι΄ας Εγκρι΄σεως Προι¤ο΄ντων» καθω΄ς και οι συγκρι΄σιµοι φορει΄ς σε α΄λλα κρα΄τη µε΄λη ει΄ναι εξουσιοδοτηµε΄να να ζητου΄ν τους τεχνικου΄ς φακε΄λους ει΄τε απο΄ τον κατασκευαστη΄ ει΄τε απο΄ «Κοινοποιηµε΄νο Οργανισµο΄» σε ε΄να α΄λλο κρα΄τος µε΄λος ; Εα΄ν η απα΄ντηση στο ανωτε΄ρω ερω΄τηµα ει΄ναι καταφατικη΄ τι΄ σηµαι΄νει αυτο΄ για την αποτελεσµατικο΄τητα της τη΄ρησης των οδηγιω΄ν ; Σε πο΄σες περιπτω΄σεις κατα΄ το 1998 ζητη΄θηκαν απο΄ «φορει΄ς» των επιµε΄ρους κρατω΄ν µελω΄ν οι φα΄κελοι µε τα 5. τεχνικα΄ δεδοµε΄να προι¤ο΄ντων λο΄γω του ο΄τι υπη΄ρξαν υποψι΄ες ο΄τι προι¤ο΄ν που ε΄φερε το κοινοτικο΄ ση΄µα δεν ανταποκρινο΄ταν σε θεµελιω΄δεις απαιτη΄σεις της σχετικη΄ς κοινοτικη΄ς οδηγι΄α ; Γνωρι΄ζει η Επιτροπη΄ ο΄τι το 1998 κατα΄ τη δια΄ρκεια ε΄ρευνας της «Υπηρεσι΄ας Εγκρι΄σεως Προι¤ο΄ντων» στη 6. Χα΄γη σχετικα΄ µε την ασφα΄λεια µηχανηµα΄των σµυριδοτροχω΄ν, µηχανηµα΄των ο΄ρυξης διατρηµα΄των και πριονοκορ- δελλω΄ν, προε΄κυψε ο΄τι το 90 % απο΄ τα ερευνηθε΄ντα µηχανη΄µατα δεν ανταποκρινο΄ταν προς την ευρωπαι¤κη΄ οδηγι΄α για τα µηχανη΄µατα και δεν πληρου΄σε καµι΄α απο΄ τις απαιτη΄σεις του ολλανδικου΄ «νοµοθετικου΄ διατα΄γµατος»για τα µηχανη΄µατα ; Μπορει΄ να παρασχεθει΄ συνοπτικο΄ς πι΄νακας των σηµερινω΄ν και προβλεποµε΄νων δραστηριοτη΄των της 7. Επιτροπη΄ς προκειµε΄νου να ενηµερω΄νει γρη΄γορα και αποτελεσµατικα΄ τις εθνικε΄ς αρχε΄ς, τους ερευνητικου΄ς οργανισµου΄ς και τους πολι΄τες σχετικα΄ µε το εα΄ν οι κατασκευαστε΄ς πραγµατικα΄ τηρου΄ν τις θεµελιω΄δεις απαιτη΄σεις των σχετικω΄ν κοινοτικω΄ν οδηγιω΄ν ; Σε τι΄ διαβη΄µατα σκε΄πτεται να προβει΄ η Επιτροπη΄ προκειµε΄νου να εκπονη΄σει στατιστικου΄ς πι΄νακες για τις 8. συνε΄πειες της συµµορφω΄σεως προς τα ευρωπαι¤κα΄ προ΄τυπα «ConformitØ EuropØenne» και κατο΄πιν να παρεµπο- δι΄σει οποιανδη΄ποτε οπισθοδρο΄µηση για τους καταναλωτε΄ς, τους επαγγελµατι΄ες χρη΄στες και το περιβα΄λλον ; Apa·nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph·w (12 Noembri·oy 1999) Το ση΄µα CE τοποθετει΄ται σε προι¤ο΄ντα που καλυ΄πτονται απο΄ τις οδηγι΄ες του τυ΄που «Νε΄α Προσε΄γγιση» (1) 1. υπ(cid:146)ευθυ΄νη του παραγωγου΄, του εξουσιοδοτηµε΄νου στην Κοινο΄τητα εκπροσω΄που του η΄ του υπευθυ΄νου για τη δια΄θεση του προι¤ο΄ντος στην κοινοτικη΄ αγορα΄, ως ε΄νδειξη συµµο΄ρφωσης µε τις βασικε΄ς απαιτη΄σεις των σχετικω΄ν οδηγιω΄ν καθω΄ς και µε τις διαδικασι΄ες εκτι΄µησης της εν λο΄γω συµµο΄ρφωσης που καθορι΄ζονται στις εν λο΄γω οδηγι΄ες. Οι εν λο΄γω διαδικασι΄ες εκτι΄µησης της συµµο΄ρφωσης διαφε΄ρουν ανα΄λογα µε την φυ΄ση των εµπλεκο΄µενων προι¤ο΄ντων και των ενεχο΄µενων κινδυ΄νων. Σε πολλε΄ς περιπτω΄σεις, απαιτου΄νται δοκιµε΄ς και πιστοποιητικα΄ απο΄ τρι΄τα µε΄ρη. Όλες οι διαδικασι΄ες θεσπι΄στηκαν βα΄σει υψηλω΄ν επιπε΄δων προστασι΄ας. Επιπλε΄ον, ενω΄ ορισµε΄να κρα΄τη µε΄λη ενδε΄χεται να χρησιµοποι΄ησαν ση΄µατα ποιο΄τητας για ορισµε΄να προι¤ο΄ντα πριν απο΄ τη θε΄σπιση των κοινοτικω΄ν µε΄τρων, αυτο΄ δεν αποτελου΄σε καθολικη΄ πρακτικη΄. Κατα΄ συνε΄πεια, η Επιτροπη΄ δεν ει΄ναι σε θε΄ση να συµφωνη΄σει µε τη δη΄λωση του Αξιο΄τιµου Με΄λους του Κοινοβουλι΄ου. Η εξασφα΄λιση της συµµο΄ρφωσης εκ µε΄ρους αυτω΄ν που τοποθετου΄ν προι¤ο΄ντα στην κοινοτικη΄ αγορα΄ 2. -3. αποτελει΄ ευθυ΄νη των κρατω΄ν µελω΄ν. Η Επιτροπη΄ µεριµνα΄ ω΄στε να εξασφαλιστει΄ ο΄τι τα κρα΄τη µε΄λη εκπληρω΄νουν την εν λο΄γω υποχρε΄ωση. Το προ΄σφατο προ΄γραµµα αµοιβαι΄ων κοινω΄ν επισκε΄ψεων, το οποι΄ο ολοκληρω΄θηκε µε σεµινα΄ριο στις Βρυξε΄λλες, τον Σεπτε΄µβριο του 1999, προω΄θησε την ανταλλαγη΄ απο΄ψεων και ορθω΄ν πρακτικω΄ν• αποτελει΄ παρα΄δειγµα ανταπο΄κρισης στην εν λο΄γω ευθυ΄νη. Η κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α ορι΄ζει ο΄τι ο κατασκευαστη΄ς, ο εξουσιοδοτηµε΄νος εκπρο΄σωπο΄ς του η΄ ο υπευ΄θυνος 4. για την τοποθε΄τηση του προι¤ο΄ντος στην αγορα΄ (σε ορισµε΄νες περιπτω΄σεις και απο΄ το προ΄σωπο που κατε΄χει την τεκµηρι΄ωση) πρε΄πει να ει΄ναι εγκατεστηµε΄νος στην Κοινο΄τητα και να κατε΄χει την τεχνικη΄ τεκµηρι΄ωση βα΄σει της οποι΄ας ε΄χει διαπιστωθει΄ η συµµο΄ρφωση µε τις οδηγι΄ες του τυ΄που «Νε΄α Προσε΄γγιση», ο΄πως επι΄σης και να τη θε΄τει στη δια΄θεση των εθνικω΄ν αρχω΄ν, εφο΄σον του ζητηθει΄. Η τεκµηρι΄ωση αυτη΄ περιλαµβα΄νει ο΄λες τις ειδικε΄ς πληροφορι΄ες για την εξακρι΄βωση της συµµο΄ρφωσης µε τις απαιτη΄σεις ασφαλει΄ας, και µπορει΄ να περιλαµβα΄νει πιστοποιητικα΄ και εκθε΄σεις δοκιµω΄ν που εκδι΄δονται απο΄ κοινοποιηµε΄νους οργανισµου΄ς, σε σχε΄ση µε την εκτι΄µηση της συµµο΄ρφωσης. Η Επιτροπη΄ θεωρει΄ ο΄τι αυτο΄ συµβα΄λλει στην αποτελεσµατικη΄ εποπτει΄α της αγορα΄ς. C 203 E/28 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 18. 7. 2000 Όταν ε΄νας παραγωγο΄ς ζητα΄ απο΄ κοινοποιηµε΄νο οργανισµο΄ να προβει΄ σε εκτι΄µηση της συµµο΄ρφωσης, ο΄πως 5. αυτη΄ απαιτει΄ται βα΄σει των οδηγιω΄ν του τυ΄που Νε΄α Προσε΄γγιση, η εκτι΄µηση διενεργει΄ται βα΄σει, µεταξυ΄ α΄λλων, της τεχνικη΄ς τεκµηρι΄ωσης που παρε΄χεται απο΄ τον παραγωγο΄. ∆εν αποτελει΄ καθη΄κον των κοινοποιηµε΄νων οργανισµω΄ν να διεξα΄γουν αυτο΄νοµους ελε΄γχους στην αγορα΄. Αυτοι΄ εµπι΄πτουν στις αρµοδιο΄τητες των εθνικω΄ν αρχω΄ν. Η Επιτροπη΄ δεν γνωρι΄ζει τα αποτελε΄σµατα επισκο΄πησης του τυ΄που στον οποι΄ο αναφε΄ρεται το Αξιο΄τιµο 6. Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου. Ο εντοπισµο΄ς των ελαττωµατικω΄ν προι¤ο΄ντων αποτελει΄ ευθυ΄νη των κρατω΄ν µελω΄ν. Η Επιτροπη΄, µε΄σω της 7. διοικητικη΄ς συνεργασι΄ας, των οδηγιω΄ν ασφαλει΄ας και, ο΄σον αφορα΄ τα καταναλωτικα΄ αγαθα΄ που ενε΄χουν σοβαρου΄ς και α΄µεσους κινδυ΄νους, των διαδικασιω΄ν RAPEX, προωθει΄ την δια΄χυση πληροφοριω΄ν σχετικα΄ µε τα ελαττωµατικα΄ προι¤ο΄ντα που εντοπι΄στηκαν απο΄ τις αρχε΄ς των κρατω΄ν µελω΄ν, ο΄ταν δεν ε΄χει πραγµατοποιηθει΄ ικανοποιητικη΄ επι΄λυση των προβληµα΄των. Το συ΄στηµα παρακολου΄θησης (επαγρυ΄πνηση) των ιατροτεχνολογικω΄ν προι¤ο΄ντων παρακολουθει΄ τα σοβαρα΄ περιστατικα΄ στα οποι΄α εµπλε΄κονται ιατροτεχνολογικα΄ προι¤ο΄ντα, ει΄τε αυτα΄ ει΄ναι διορθωµε΄να ει΄τε ο΄χι. Η παρακολου΄θηση και καταγραφη΄ των βλαβω΄ν, προκειµε΄νου να περιοριστει΄ η εµφα΄νιση΄ τους, εξασφαλι΄- 8. στηκε στο παρελθο΄ν στο πλαι΄σιο του Ευρωπαι¤κου΄ συστη΄µατος παρακολου΄θησης των ατυχηµα΄των που συµβαι΄νουν κατ(cid:146) οι΄κον και κατα΄ την ψυχαγωγι΄α (EHLASS). Το κοινοτικο΄ προ΄γραµµα δρα΄σης για την προ΄ληψη των τραυµατισµω΄ν στο πλαι΄σιο της δρα΄σης στον τοµε΄α της δηµο΄σιας υγει΄ας (2) θα ενισχυ΄σει και αναπτυ΄ξει περαιτε΄ρω την εν λο΄γω κατευ΄θυνση, συµβα΄λλοντας στον καθορισµο΄ των τοµε΄ων ο΄που οι τυχο΄ν ελλει΄ψεις στην ασφα΄λεια των προι¤ο΄ντων ενδε΄χεται να συµβα΄λλουν στην προ΄κληση ατυχηµα΄των. Όπως διευκρινι΄στηκε ανωτε΄ρω, η Επιτροπη΄ δεν συµµερι΄ζεται την α΄ποψη του Αξιο΄τιµου Με΄λους του Κοινοβουλι΄ου συ΄µφωνα µε την οποι΄α η χρη΄ση του ση΄µατος CE υποβαθµι΄ζει τα προ΄τυπα ασφαλει΄ας. Πιστευ΄ει µα΄λιστα ο΄τι το ακριβω΄ς αντι΄θετο ισχυ΄ει, εξ αιτι΄ας της εφαρµογη΄ς ενιαι΄ων υψηλω΄ν επιπε΄δων προστασι΄ας για τα προι¤ο΄ντα που κυκλοφορου΄ν στην εσωτερικη΄ αγορα΄. ΕΕ C 136 της 4. 6. 1985• ΕΕ L 220 της 30. 8. 1993• ΕΕ L 282 της 17. 11. 1993. (1) (2) Απο΄φαση του Ευρωπαι¤κου΄ Κοινοβουλι΄ου και του Συµβουλι΄ου 372/1999/ΕΚ της 8ης Φεβρουαρι΄ου 1999 για τη θε΄σπιση προγρα΄µµατος κοινοτικη΄ς δρα΄σης για την προ΄ληψη των τραυµατισµω΄ν στο πλαι΄σιο της δρα΄σης στον τοµε΄α της δηµο΄σιας υγει΄ας (1999-2003) (cid:129) ΕΕ L 46 της 20. 2. 1999. (2000/C 203 E/034) GRAPTH ERVTHSH E-1701/99 ypobolh·: Raffaele Costa (PPE-DE) prow thn Epitroph· (29 Septembri·oy 1999) Ue·ma: Κρατικε΄ς ενισχυ΄σεις: υπο΄θεση RΑΙ (Ιταλικη΄ ραδιοτηλεο΄ραση) Μπορει΄ η Επιτροπη΄ να γνωστοποιη΄σει τις διαδικασι΄ες που υιοθετη΄θηκαν ε΄ναντι της ιταλικη΄ς ραδιοτηλεο΄ρασης λο΄γω του ο΄τι ε΄λαβε (cid:129) θεωρου΄µε αδικαιολο΄γητα (cid:129) κρατικε΄ς ενισχυ΄σεις; Γνωρι΄ζει η Επιτροπη΄ ο΄τι η RΑΙ χρησιµοποι΄ησε και χρησιµοποιει΄ σηµαντικο΄τατα ποσα΄ σε κοινο΄τυπα και ελα΄χιστα παιδαγωγικα΄ προγρα΄µµατα αναψυχη΄ς, καθω΄ς και σε προγρα΄µµατα πολιτικου΄ και/η΄ πολιτιστικου΄ χαρακτη΄ρα ε΄ντονα επηρεαζο΄µενα; Apa·nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph·w (3 Noembri·oy 1999) Το Φεβρουα΄ριο του 1999 η Επιτροπη΄ ζη΄τησε απο΄ την ιταλικη΄ κυβε΄ρνηση να αποστει΄λει τα απαραι΄τητα πληροφοριακα΄ στοιχει΄α προκειµε΄νου να εκτιµηθει΄ το κατα΄ πο΄σον η χορηγηθει΄σα στη Radio Televisione Italiana (RAI) ενι΄σχυση µπορει΄ να θεωρηθει΄ ως υφιστα΄µενη ενι΄σχυση κατα΄ την ε΄ννοια του α΄ρθρου 88, παρα΄γραφος 1 (πρω΄ην α΄ρθρο 93) της συνθη΄κης ΕΚ. Βα΄σει των πληροφοριακω΄ν στοιχει΄ων που διαβι΄βασε η ιταλικη΄ κυβε΄ρνηση, η Επιτροπη΄ αποφα΄σισε τον Ιου΄λιο του 1999 να κινη΄σει την τυπικη΄ διαδικασι΄α εξε΄τασης ορισµε΄νων µε΄τρων ενι΄σχυσης υπε΄ρ της RAI, εκ µε΄ρους του δηµοσι΄ου και του Istituto per la Ricostruzione Industriale (IRI) κατα΄ την περι΄οδο 1992-1994. Η Επιτροπη΄ θεωρει΄ ο΄τι τα µε΄τρα αυτα΄ δεν µπορου΄ν να χαρακτηριστου΄ν ως υφιστα΄µενη ενι΄σχυση, καθο΄τι δεν προβλε΄πονταν σε καµι΄α νοµοθετικη΄ ρυ΄θµιση προγενε΄στερη της θε΄σης σε ισχυ΄ της συνθη΄κης ΕΚ. Στο παρο΄ν στα΄διο, η Επιτροπη΄ διατηρει΄ αµφιβολι΄ες σχετικα΄ µε το συµβιβα΄σιµο των εν λο΄γω µε΄τρων µε την κοινη΄ αγορα΄


title: Komission asetus (EY) N:o 2057/1999, annettu 29 päivänä syyskuuta 1999, tuontitullien vahvistamisesta riisialalla

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

formats: pdf print

text: 30. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 255/29 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2057/1999, annettu 29 päivänä syyskuuta 1999, tuontitullien vahvistamisesta riisialalla EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2072/98 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 sovel- tamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä riisialan tuon- titullien osalta 29 päivänä heinäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1503/96 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2831/98 (4), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo, että 1) asetuksen (EY) N:o 3072/95 11 artiklassa säädetään, että tuotaessa mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettuja tuotteita kannetaan yhteisen tullitariffin mukaiset tullit; kyseisen artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta tuontitulli on kuitenkin yhtä suuri kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventio- hinta, jota on korotettu tietyllä prosenttimäärällä sen mukaan, onko kysymys esikuoritusta tai kokonaan ja josta on vähennetty tuotantohinta; hiotusta riisistä, tämä tulli ei kuitenkaan saa ylittää yhteisen tullitariffin tullien määriä, 2) asetuksen (EY) N:o 3072/95 12 artiklan 3 kohdan lasketaan kyseisen tuotteen mukaan cif-tuontihinnat 3) 4) 5) 6) maailmanmarkkinoiden tai yhteisön tuontimarkkinoiden edustavien hintojen perusteella, asetuksessa (EY) N:o 1503/96 vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 3072/95 soveltamista koskevat yksityiskoh- taiset säännöt riisialan tuontitullien osalta, tuontitulleja sovelletaan uusien tullien vahvistamisen jos voimaantuloon asti; ne jäävät myös voimaan, seuraavaa kausittaista vahvistamista edeltävien kahden viikon aikana ei ole käytettävissä asetuksen (EY) N:o 1503/96 5 artiklassa säädetystä viitelähteestä saatavaa noteerausta, tuontitullĳärjestelmän moitteettoman toiminnan vuoksi olisi tullien laskemisessa käytettävä kelluvien valuuttojen osalta viiteajanjakson aikana markkinakursseja, ja asetuksen (EY) N:o 1503/96 soveltamisesta seuraa, että tuontitullit vahvistetaan tämän asetuksen liitteiden mukaisesti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 3072/95 11 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut tuontitullit riisialalla vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I liitteessä II annettujen tekĳöiden perusteella. Tämä asetus tulee voimaan 30 päivänä syyskuuta 1999. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 29 päivänä syyskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (2) EYVL L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (3) EYVL L 189, 30. 7. 1996, s. 71. (4) EYVL L 351, 29. 12. 1998, s. 25. L 255/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 9. 1999 LIITE I Riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien tuontitullit (EUR/t) CN-koodi 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Kolmannet maat (muut kuin AKT-valtiot ja Bangladesh) (3) AKT-valtiot (1) (2) (3) Bangladesh (4) Basmati Intia ja Pakistan (6) Tuontimaksut (5) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 165,02 165,02 165,02 212,50 165,02 165,02 165,02 212,50 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 53,42 53,42 53,42 70,03 53,42 53,42 53,42 70,03 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 45,38 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 78,17 78,17 78,17 101,91 78,17 78,17 78,17 101,91 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 (7) 0,00 0,00 Egypti (8) 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 123,77 123,77 123,77 159,37 123,77 123,77 123,77 159,37 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 105,00 (1) AKT-valtioista peräisin olevan riisin tuonnista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1706/98 (EYVL L 215, 1. 8. 1998, s. 12) sekä komission asetuksen (EY) N:o 2603/97, sellaisena kuin se on muutettuna, (EYVL L 351, 23. 12. 1997, s. 22), soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. (2) Asetuksen (ETY) N:o 1706/98 mukaisesti maksuja ei sovelleta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista peräisin oleviin ja suoraan Réunionin merentakaiseen departementtiin tuotaviin tuotteisiin. (3) Réunionin merentakaiseen departementtiin tuotavalta riisiltä kannettava maksu määritellään asetuksen (EY) N:o 3072/95, 11 artiklan 3 kohdassa. (4) Bangladeshistä peräisin olevan riisin, lukuun ottamatta rikkoutuneita riisinjyviä (CN-koodi 1006 40 00), tuontiin sovelletaan maksua neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3491/90 (EYVL L 337, 4. 12. 1990, s. 1) ja komission asetuksessa (ETY) N:o 862/91 (EYVL L 88, 9. 4. 1991, s. 7), sellaisena kuin se on muutettuna, määritellyn järjestelmän mukaisesti. (5) MMA:ista peräisin olevien tuotteiden tuonti vapautetaan maksusta neuvoston päätöksen 91/482/ETY (EYVL L 263, 19. 9. 1991, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna, 101 artiklan 1 kohdan mukaisesti. (6) Intiasta ja Pakistanista peräisin olevaan esikuorittuun Basmati-lajikkeen riisiin sovelletaan 250 EUR/t [asetuksen (EY) N:o 1503/96 4 a artikla, sellaisena kuin se on muutettuna]. (7) Tuontitulli vahvistettu yhteisessä tullitariffissa. (8) Egyptistä peräisin olevan ja sieltä yhteisön alueelle tulevan riisin tuonnista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2184/96 (EYVL L 292, 15. 11. 1996, s. 1) sekä kommission asetuksen (EY) N:o 196/97 (EYVL L 31, 1. 2. 1997, s. 53), soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. 30. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 255/31 LIITE II Tuontitullien laskeminen riisialalla 1. Tuontitulli (EUR/t) (1) 212,50 455,00 165,02 455,00 (1) Paddy- eli raakariisi Indica-riisi Japonica-riisi Esikuorittu Hiottu Esikuorittu Hiottu Rikkoutuneet riisinjyvät 2. Laskuperusteet: a) Cif ARAG -hinta (EUR/t) b) FOB-hinta (EUR/t) c) Merirahti (EUR/t) d) Alkuperä (1) Tuontitulli vahvistettu yhteisessä tullitariffissa. — — — — 324,53 283,04 395,88 291,50 — — — — 367,26 262,88 28,62 28,62 USDA USDA Toimija Toimija — — — —


title: PREGUNTA ESCRITA E-1691/99 de Francisca Sauquillo Pérez del Arco (PSE) a la Comisión. Situación de un funcionario tras las conclusiones del Consejo de Disciplina.

eurovoc_concepts:
ECHO
European official
damage
disciplinary proceedings
psychological harassment

formats: html pdf print

text: C 203 E/26 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/032) PREGUNTA ESCRITA E-1691/99 de Francisca Sauquillo PØrez del Arco (PSE) a la Comisi(cid:243)n (29 de septiembre de 1999) Asunto: Situaci(cid:243)n de un funcionario tras las conclusiones del Consejo de Disciplina A pesar de la exoneraci(cid:243)n por parte del Colegio de Comisarios de toda responsabilidad del antiguo director de ECHO, una vez llevados a cabo los procedimientos disciplinarios establecidos estatutariamente, se estÆn produciendo en el seno de la Comisi(cid:243)n y de otras instituciones iniciativas individuales tendentes a la reapertura de este caso ya cerrado. 1. ¿Considera la Comisi(cid:243)n que la exoneraci(cid:243)n del antiguo director de ECHO por parte del Colegio de Comisario previa intervenci(cid:243)n del Consejo de Disciplina y tras la investigaci(cid:243)n llevada a cabo por la antigua UCLAF, supone el fin del procedimiento y que, con valor de «cosa juzgada», s(cid:243)lo podr(cid:237)a ser reabierto de acuerdo con los tØrminos establecidos en el art(cid:237)culo 11 del anexo IX del Estatuto de la Funci(cid:243)n Pœblica Europea? 2. ¿Piensa la Comisi(cid:243)n, de acuerdo con el art(cid:237)culo 24 del Estatuto de la Funci(cid:243)n Pœblica Europea, amparar a un funcionario que, exonerado por los propios procedimientos de la Comisi(cid:243)n, continœa siendo objeto de acoso por parte de personal de la misma Comisi(cid:243)n y de miembros de otras instituciones? ¿Con quØ medidas? ¿C(cid:243)mo piensa la Comisi(cid:243)n reparar los perjuicios sufridos por este funcionario, una vez que se ha 3. demostrado su inocencia en el asunto de ECHO? Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisi(cid:243)n (6 de diciembre de 1999) La Comisi(cid:243)n puede confirmar a Su Seæor(cid:237)a que los procedimientos disciplinarios que se entablaron 1. contra el antiguo Director de ECHO se archivaron mediante la Decisi(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n de 14 de julio de 1999 de acuerdo con el dictamen motivado del Consejo de Disciplina. La decisi(cid:243)n de archivar los procedimientos se bas(cid:243) en los hechos que en aquel momento obraban en conocimiento de la Comisi(cid:243)n. En cualquier caso disciplinario, s(cid:243)lo es posible reabrir los procedimientos si se descubren nuevos hechos. 2. y 3. De acuerdo con el art(cid:237)culo 24 del Estatuto, cualquier funcionario que sea amenazado, atacado, insultado o difamado en calidad de funcionario en relaci(cid:243)n con determinados hechos respecto de los cuales se ha adoptado la decisi(cid:243)n de no sancionarle tiene derecho a la ayuda de la Instituci(cid:243)n que le emplea. Esta ayuda se plasma normalmente en el pago de los honorarios de los abogados. La Comisi(cid:243)n puede confirmar que estÆ prestando dicha ayuda en el caso de que se trata, de conformidad con el Estatuto. (2000/C 203 E/033) PREGUNTA ESCRITA E-1698/99 de Erik Meijer (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (29 de septiembre de 1999) Asunto: Repercusiones negativas de la sustituci(cid:243)n, por parte de los fabricantes, de las marcas nacionales de calidad por «autocertificaciones» basadas en la «Conformidad Europea» 1. ¿Puede confirmar la Comisi(cid:243)n que la introducci(cid:243)n del marcado comunitario («Conformidad Europea») permite a los productores de art(cid:237)culos de consumo y a los fabricantes de aparatos profesionales evaluar por su cuenta si sus productos responden a los requisitos establecidos en materia de seguridad, calidad, bajo consumo energØtico y protecci(cid:243)n medioambiental, en lugar del sistema existente en la actualidad en distintos Estados miembros, segœn el cual un producto s(cid:243)lo puede comercializarse tras haber sido homologado por un organismo designado a tal efecto por las autoridades (nacionales), como KEMA en los Pa(cid:237)ses Bajos? ¿De quØ forma controla la Comisi(cid:243)n que los productos a los que se aplican las directivas europeas 2. relativas al marcado comunitario se ajustan realmente a los requisitos establecidos en dichas directivas?


title: 2000/18/EF: Kommissionens beslutning af 29. september 1999 om Italiens påtænkte støtte til fordel for Fiat Auto SpA i virksomheden i Termoli (Campobasso) (meddelt under nummer K(1999) 3274) (EØS-relevant tekst) (Kun den italienske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
aid to industry
motor vehicle industry
regional aid

text: L 6/52 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 1. 2000 om Italiens påtænkte støtte til fordel for Fiat Auto SpA i virksomheden i Termoli (Campobasso) KOMMISSIONENS BESLUTNING af 29. september 1999 (meddelt under nummer K(1999) 3274) (Kun den italienske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (2000/18/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (3) under henvisning til aftalen om Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit, under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a), efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), og ud fra følgende betragtninger: I. SAGSFORLØB (1) (2) fordel for Fiat Auto SpA. I tidsrummet oktober-december 1997 anmeldte den italienske regering i henhold til traktatens artikel 88, stk. 3, over for Kommissionen seks påtænkte statsstøttefor- anstaltninger til (herefter benævnt »Fiat«) (2), herunder foranstaltningen vedrørende virksomheden i Termoli i provinsen Campobasso i regionen Molise (herefter benævnt »Fiat Termoli«), der blev registreret under N 730/97 den 28. oktober 1997. De italienske myndigheder blev anmodet om yderligere oplysninger, som der måtte rykkes for flere gange, for at Kommissionen kunne få de oplysninger, der var nødven- dige, for at den kunne vedtage en beslutning. Den 23. april 1998 blev der afholdt et møde med repræsentanter for Italien og Fiat, for at der kunne fastlægges forskellige fremgangsmåder for behandling af sagen. Ved brev af 20. november 1998 besvarede de italienske myndig- heder endelig delvis Kommissionens forespørgsler. Ved brev af 9. marts 1999 underrettede Kommissionen Italien om, at den havde besluttet at indlede proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2, over for nævnte støtte- foranstaltninger, samtidig med at den pålagde Italien senest en måned efter at fremsende alle de dokumenter og at Kommissionen kunne vurdere, om den påtænkte støtte var af manglende besvarelse ville Kommissionen vedtage en beslutning på grundlag af de oplysninger, den var i besiddelse af. forenelig med fællesmarkedet. oplysninger, nødvendige, som var tilfælde for I (1) EFT C 113 af 24. 4. 1999, s. 16. (2) Fire vedrører automobilfremstilling: San Germano (C 6/99, ex N 729/97), Mirafiori Carrozzeria (C 5/99, ex N 728/97), Pomigliano (C 4/99, ex N 727/97) og Rivalta (C 8/99, ex N 834/97); to vedrører motorfabrikation: Termoli (C 7/99, ex N 730/97) og Mirafiori Meccanica (C 9/99, ex N 838/97). Cassino-Piedimonte (4) (5) (6) (7) Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende (3) sammen med en opfordring fra Kommissionen til inte- resserede parter til at fremsætte deres bemærkninger. Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter. Repræsentanter for Kommissionen begav sig til Mirafiori den 24. februar 1999 for bl. a. at drøfte Fiat Termoli- sagen. Endelig blev der den 6. juli 1999 aflagt besøg på virksomheden i Termoli. II. UDFØRLIG BESKRIVELSE AF STØTTEN Den af de italienske myndigheder påtænkte støtte skulle ydes til Fiat, som ejer virksomheder i bl. a. Italien, Polen, I 1998 fremstillede Fiat 2,7 Tyrkiet og Sydamerika. millioner automobiler under følgende mærker: Alfa Romeo, Ferrari, Fiat, Lancia og Maserati. I 1997 havde selskabet ca. 62 000 ansatte i Italien, heraf 3 300 i Termoli, hvor der fremstilles automobilmotorer og gear- kasser. En betydelig del af Fiats salg, ca. en tredjedel, foregår i andre medlemsstater. (på anmeldelsesdagen). Den anmeldte investering foretages i Fiat Termoli i et område, der er støtteberettiget i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), med en regionalstøtteover- grænse på 30 % nettosubventionsækvivalent (NSÆ) for større virksomheder Investe- ringer, der blev indledt i 1995, vil blive afsluttet i 1999. Ifølge en lønsomhedsundersøgelse af 20. november 1998 andrager den 487 (4) mia. ITL (nuværende værdi: 412 mia. ITL, eller 212 mio. EUR). Den gør det muligt at fremstille de nye Fire 16V-motorer (5) med et cylinder- rumfang på 1 242 cm3, der er en videreudvikling af Fire 1242-motoren på 1 242 cm3 og 8V MPI, men uden fælles komponenter. Virksomhedens kapacitet er på ca. 230 000 Fire 16V-motorer om året. (8) Støtten, der ifølge de italienske myndigheder var på nominelt 55,2 mia. ITL (28 mio. EUR), skulle ydes som led i den ordning, der omhandles i lov nr. 488 af 19. december 1992 (6) om refinansiering af lov nr. 64/86 (herefter benævnt lov nr. 488/92), som blev godkendt af (3) Se fodnote 1. (4) I anmeldelsen var der angivet 487 mia. ITL. (5) »Fire« »betyder« betyder »16 ventiler«. »Fully Integrated Robotised Engine«, og »16V« (6) Den italienske lovtidende nr. 299 af 21. december 1992. 11. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 6/53 Kommissionen den 24. marts 1995. Dens neddiskonte- rede intensitet skulle således ifølge lønsomhedsanalysen af 20. november 1998 være på 13,03 % bruttosubventi- onsækvivalent (BSÆ). I den oprindelige anmeldelse var der anført 15,27 BSÆ eller 12,44 % NSÆ. (9) Kommissionen har underrettet den italienske regering om sin beslutning om at indlede den formelle undersø- gelsesprocedure over for den anmeldte støtte hovedsa- gelig af følgende årsager: a) der hersker tvivl om, hvorvidt støtten er nødvendig, investeringernes påståede særlig med henvisning til mobilitet b) der hersker tvivl om det tilladelige niveau, eftersom Termolis minus i forhold til Desio, der foreslås som referencested, ifølge den af de italienske myndigheder forelagte lønsomhedsanalyse, skulle være på 21,15 %. (10) Desuden har Kommissionen pålagt Italien i løbet af en måned at fremsende alle oplysninger, der måtte være nødvendige for at vurdere, om den pågældende støtte er forenelig med fællesmarkedet. I tilfælde af manglende svar ville Kommissionen vedtage en beslutning på grundlag af de oplysninger, den er i besiddelse af. (15) (11) (12) (13) (14) III. BEMÆRKNINGER FRA ITALIEN Efter den 9. april 1999 at have anmodet om yderligere svarfrist oversendte de italienske myndigheder ved brev af 16. april 1999 Kommissionen de oplysninger, der ansås for nødvendige for afslutning af behandlingen af de seks sager, der var blevet anmeldt mellem oktober og december 1997, og som Kommissionen den 3. februar 1999 havde besluttet at indlede den formelle undersø- gelsesprocedure over for. For det første fastholder den italienske regering, at formålet med investeringerne i Termoli er at udvikle og udvide virksomheden gennem anlæg af nye produktions- linjer i værksteder, der adskilles fra dem, der fremstiller 8V-motorer. Der vil desuden blive skabt nye arbejds- pladser. (16) For det andet beklager den italienske regering den uover- ensstemmelse, der efter dens mening er mellem den økonomiske virkelighed, som danner grundlag for beslutningen om virksomhedens beliggenhed, og den undersøgelse, Kommissionen har særlig af foretaget lønsomhedsanalysen, mobiliteten og udarbejdelsen af der er snævert forbundne. De i den forbindelse fremsatte bemærkninger går ud over Fiat Termolisagens snævre område og gælder alle de seks nævnte Fiat-sager. For så vidt angår særlig Fiat Termoli, bemærker Italien, at Kommissionen fortsat nærer tvivl med hensyn til investeringernes mobilitet. Fiat har virkelig undersøgt forskellige alternative virksomheder med henblik på projektets beliggenhed, navnlig i Brasilien og i Tyrkiet, som i 1994 tilbød lavere driftsudgifter og sammenligne- lige teknologiske og produktionsmæssige niveauer samt veluddannet arbejdskraft. Mobiliteten er også påvist ved, at der i år 2000 påbegyndes en produktion af Fire 16V-motorer i Brasilien. Der kunne have været opnået omfattende besparelser ved at anlægge hele den pågæl- dende produktion af Fire-motorer i Brasilien. Den påtænkte regionalstøtte er ikke tilstrækkelig til at udligne de yderligere udgifter, der må afholdes som følge af beslutningen om at foretage investeringerne i Italien, men de har afgjort til vedtagelsen af den tilskyndet endelige beslutning. Den italienske regering finder derfor, at Fiat Termoli- projektet opfylder mobilitetskravet. For det tredje tillader lov nr. 488/92 ikke ydelse af støtte til et tværgående program, men kræver særskilte ansøg- ninger om tilskud. Eftersom seks etableringssteder berøres af de første to indkaldelser af ansøgninger, hvor det afgøres, hvilke projekter der kan støttes, forelagde Fiat seks særskilte ansøgninger. De seks sager blev derpå anmeldt til Kommissionen endnu en gang hver for sig. En anden vanskelighed i forbindelse med behandlingen hidrører fra, at projekterne blev anmeldt på to forskellige tidspunkter, det ene i oktober 1997 og det andet i december 1997. Det har fået Kommissionen til at anvende EF-bestemmelserne om statsstøtte til motorkø- retøjsindustrien (herefter benævnt: »de relevante EF- bestemmelser«) i de to udgaver, som var gældende på udgave Ifølge anmeldelsesdatoerne (1). befinder referencestedet i lønsomhedsanalysen sig i en ikke-støtteberettiget region i Fællesskabet, ifølge den anden er det muligt at henvise til et sted i Fællesskabet i de mellem- og østeuropæiske lande. Denne eller kunstige opdeling tager angiveligt ikke hensyn til inve- steringernes økonomiske virkelighed. første den Italien imidlertid udarbejdet For at kunne tage hensyn til at de relevante EF-bestem- melser forbyder, at der som referencested anvendes et andet sted i et område, der er et støtteberettiget område i en Fællesskabet, har lønsomhedsanalyse, der stiller fabrikkerne i Termoli og i Desio for fremstilling af Fire 16V-motorer over for hinanden. I brevet af 16. april 1999 anføres det, at Desio udgør et potentielt egnet sted for maskinfremstilling bl. a. i betragtning af pladsforholdene. Endvidere er der afgivet forskellige yderligere forklaringer med henblik på at belyse transportudgifternes struktur, henvisningerne til anlæggene i Mirafiori og leverandørerne samt andre udgifter. Verrone, investeringsforskellene, (17) Af de af den italienske regering udarbejdede lønsom- hedsanalyser fremgår det, at der er et minus for Termoli på 21,15 %, hvilket er tilstrækkeligt til at tillade den anmeldte støtte. (1) Henholdsvis EFT C 123 af 18. 5. 1989, s. 3, og EFT C 279 af 15. 9. 1997, s. 1. L 6/54 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 1. 2000 IV. VURDERING AF STØTTEN (18) Den af de italienske myndigheder anmeldte foranstalt- ning til fordel for Fiat Termoli udgør statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1. Den finansieres nemlig angiveligt af staten eller ved hjælp af statsmidler; eftersom den udgør en ikke ubetydelig del af finansie- ringen af projektet, truer den desuden med at fordreje konkurrencen i Fællesskabet ved at begunstige Fiat i forhold til andre virksomheder, der ikke modtager støtte. Endelig præges markedet for motorer til automobiler ligesom automobilmarkedet af en uhyre omfattende samhandel mellem medlemsstater. (19) Den pågældende statsstøtte, der angiveligt ydes som led i den i lov nr. 488/92 omhandlede godkendte ordning, er bestemt for en virksomhed i sektoren for fremstilling og skal derfor samling af automobiler. Støtteprojektet behandles på grundlag af de relevante EF-bestemmelser. Eftersom den italienske regering anmeldte projektet den 28. oktober 1997 (dvs. den dag, anmeldelsen blev regi- streret i Kommissionen), er det EF-bestemmelserne fra 1989, som ændret og udvidet, der er relevante. Dette bekræftes af de påfølgende bestemmelser (1), der finder anvendelse fra den 1. januar 1998. I disses punkt 2. 6 står der nemlig, at de »tidligere rammebestemmelser, der trådte i kraft den 1. januar 1996 for en toårig periode, vil danne grundlag for vurdering af støtteprojektet, der anmeldes inden den 1. november 1997, og hvis forenelighed Kommissionen for hvilke endnu ikke har Kommissionen inden denne dato har indledt proceduren efter EF-traktatens artikel 93, stk. 3. « stilling til, eller taget (20) (21) (22) Italien har ikke under proceduren anfægtet denne vurde- ring. Kommissionen skal desuden anføre, at støtten angiveligt ydes i henhold til en godkendt ordning, og at udgifterne til projektet overstiger 17 mio. EUR. De italienske myndigheder har således overholdt forpligtelsen til at anmelde projektet. Kommissionen beklager imidlertid, at der er gået så lang tid mellem undertegnelsen af det ministerielle dekret om den pågældende ydelse af støtte, den 20. november slutningen af 1996, og den officielle anmeldelse i oktober 1997. I traktatens artikel 87, stk. 2, anføres nogle former for støtte, der er forenelige med selve traktaten. Som følge af støttens art og formål samt investeringernes geografiske beliggenhed finder nævnte artikels litra a), b) og c) ikke anvendelse på det pågældende projekt. I artiklens stk. 3 anføres, hvilke støtteforanstaltninger der kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet. Foreneligheden skal vurderes ud fra Fællesskabet som helhed og ikke ud fra et rent nationalt synspunkt. For at bevare fællesmarke- dets rette virkemåde og overholde det i traktatens artikel (1) EFT C 284 af 28. 10. 1995, s. 3. 3, litra g), fastsatte princip må de i artikel 87, stk. 3, fastsatte undtagelsesbestemmelser fortolkes snævert. For så vidt angår de i artikel 87, stk. 3, litra b) og d), fastsatte undtagelsesbestemmelser er den pågældende støtte åben- bart ikke bestemt for et projekt af fælleseuropæisk inte- resse og heller ikke til et projekt, der kan afhjælpe alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi; ej heller er den bestemt til at fremme kulturen og bevare kultur- arven. Med hensyn til de i artikel 87, stk. 3, litra a) og c), fastsatte undtagelsesbestemmelser er kun litra c) relevant, eftersom Termoli ligger i en region, der ifølge nævnte bestemmelser er støtteberettiget. (23) Med henblik på at afgøre, om de påtænkte regionalstøt- teforanstaltninger er forenelige med fællesmarkedet i henhold til den i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), fastsatte undtagelsesbestemmelse, må Kommissionen derfor undersøge, om de i de relevante EF-bestemmelser fastsatte betingelser er overholdt. (24) Kommissionen erkender, at nye investeringer i betrængte regioner kan give et bidrag til regionaludviklingen. Netop derfor er den i almindelighed gunstigt indstillet investeringer, der skal afhjælpe de over for støtte til strukturelle ulemper i Fællesskabets underudviklede regioner. Ved vurderingen af regionale støtteforslag må Kommissionen imidlertid sammenligne de regionalud- viklingsmæssige fordele (såsom bidraget til en bærbar udvikling i en region gennem oprettelse eller bevarelse af faste arbejdspladser samt tilstedeværelsen af forbindelser med den lokale økonomi og Fællesskabets økonomi) med de eventuelle skadelige følger for erhvervsgrenen som helhed (såsom skabelse eller opretholdelse af kraftig ikke sigte på at overkapacitet). Vurderingen tager stor betydning for betvivle, at samhørigheden i Fællesskabet, men snarere på at sikre, at der også tages hensyn til andre forhold, der er af interesse for Fællesskabet, såsom erhvervsgrenens udvik- ling på fællesskabsplan. Det er derfor Kommissionens faste praksis at foretage følgende undersøgelse af regio- nalstøtten til motorkøretøjsindustrien i lyset af de rele- vante EF-bestemmelser. regionalstøtten har 1) Kommissionen undersøger først, om der kan ydes regionalstøtte. Med henblik herpå undersøger den navnlig, om den pågældende region kan modtage støtte i overensstemmelse med EF-retten, og om investor har mulighed for at vælge et andet sted til sit projekt, hvorved det påvises, om støtten er nødvendig, bl. a. ud fra projektets mobilitet. 2) Kommissionen undersøger derpå, om de påtænkte udgifter til projektets mobile dele er støtteberettigede. 3) Derefter kontrollerer Kommissionen, at støtteforan- staltningen passer til de regionale problemer, hvis løsning den skal bidrage til. Med henblik herpå undersøger den, om projektet fremmer den langsig- tede udvikling i den pågældende region, og alminde- ligvis benytter den en lønsomhedsanalyse. 11. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 6/55 4) Endelig undersøger den spørgsmålet om regulering, dvs. forhøjelse af intensiteten som yderligere tilskyn- delse for investor til at investere i den pågældende region. En sådan intensitetsforhøjelse tillades, når blot investeringen ikke øger de kapacitetsproblemer, motorkøretøjsindustrien allerede har. De sammenlagte tal, der fremkommer i de to sidste omgange af beregningen, svarer til de samlede støtte- beløb, Kommissionen kan tillade inden for de regionale overgrænser. (25) Fremgangsmåden kendes af den italienske regering og af Fiat som følge af de foregående talrige støttesager i motorkøretøjssektoren. Desuden er de spørgsmål vedrø- rende fremgangsmåden, der blev stillet på møderne med de italienske myndigheder, som var ledsagede af repræ- sentanter for Fiat, blevet besvaret fyldestgørende. (26) Den fabrik, sagen drejer sig om, ligger i en region, der er støtteberettiget i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), og hvor der kan tillades regionalstøtte op til en overgrænse, der på anmeldelsesdagen (1) var på 30 % NSÆ for større virksomheder. (27) (28) For at påvise regionalstøttens nødvendighed må de italienske myndigheder bl. a. påvise projektets mobilitet, dvs. godtgøre, at der findes et andet sted, hvor projektet eller dele heraf kan virkeliggøres med økonomisk fordel. Kan nemlig intet andet nyt eller allerede bestående produktionssted i den pågældende koncern rumme den alle påtænkte omstændigheder skulle gennemføre projektet på det eneste mulige produktionssted, også selv om der ikke ydes støtte. investering, vil virksomheden under Kommissionen har med hensyn til disse forhold råd- spurgt uafhængige sagkyndige (IMO-Leuven), sammen med hvem den har begivet sig til Fiat Termoli for at udvide undersøgelsen af den pågældende sag. Besøget på stedet gjorde det således muligt at konstatere, at produk- tionslinjer, samling og afprøvning af Fire 16V-motorerne er adskilt fra de øvrige produktionslinjer i Termoli, og at de nye motorer ikke har fælles komponenter med de gamle Fire 8V-motorer. Det fremgår således, at Fiat virkelig har taget flere muligheder i betragtning for frem- stilling af Fire 16V-motorer, nemlig Termoli eller Brasi- lien eller Tyrkiet eller andre italienske virksomheder, bl. a. Pomigliano. Efter at have foretaget en grundig undersøgelse konklu- derer Kommissionen, at projektet opfylder mobilitets- kravet. Kommissionens beslutninger af 18. november 1997 (2), af 30. september 1998 (3) og af 7. april 1998 (4) kan ganske særlige omstændigheder ved gennemførelsen af lov nr. 488/92 undtagelsesvis berettige til, at der er en forskel mellem datoen for projektets iværksættelse og datoen for ansøgningen om støtte. Det er endvidere fastslået, at på tidspunktet for indledningen af investe- februar 1993, kunne Fiat nære stærke ringen, dvs. forventninger om efterfølgende tildeling af regional- støtte. Naturligvis var den eventuelle støttes nøjagtige omfang ikke kendt. Kommissionen konkluderer derfor, at regionalstøtte kan være nødvendig for gennemførelsen af den påtænkte investering i Fiat Termoli. (30) Derpå har Kommissionen kontrolleret, at udgifterne er støtteberettigede i forhold til den anvendte støtteord- ning. Kommissionen finder, at det anmeldte projekt svarer til en nyinvestering som omhandlet i retningslin- jerne for statsstøtte med regionalt sigte (5), navnlig fordi den indebærer en forøgelse af virksomhedens produkti- onskapacitet. Kommissionen skal endvidere bemærke, at ifølge ministerielt dekret nr. 527/95 er investeringsud- gifter støtteberettigede med tilbagevirkende kraft op til to år før datoen for den indledende ansøgning om regio- nalstøtte. Der er tale om en ekstraordinær procedure, der i en overgang skal udfylde det hul i lovgivningen, der skyldes udløbet af den foregående lov nr. 64/86 og den forsinkede bekendtgørelse af lov nr. 488/92. Med hensyn til det undersøgte projekt indledtes investerin- januar 1995, og ansøgningen om støtte blev gerne i indgivet til de italienske myndigheder af Fiat i maj 1996. Kommissionen konkluderer, at der i forbindelse med investeringerne på 487 mia. ITL kan ydes regionalstøtte i henhold til lov nr. 488/92. (31) Kommissionen finder dog, at kun de mobile investe- ringer, som vurderes i det følgende, er støtteberettigede. På trods af at projektet er mobilt, kan nogle af de særlige investeringselementer meget vel ikke være mobile. (32) De umiddelbare følger af projektet (en nominel investe- ring på 487 mia. ITL og oprettelse af et større antal arbejdspladser i Fiat) samt de afledte virkninger udgør betydelige økonomi. Kommissionen konkluderer, at den påtænkte støtte fremmer den langsigtede udvikling i Termoli-området. fordele lokale den for (29) Det, at gennemførelsen af investeringen i Fiat Termoli blev indledt mere end et år før ansøgningen om støtte, vil almindeligvis betyde — således som det blev betydet ved procedurens iværksættelse — at støtten ikke er I medfør af nødvendig for projektets gennemførelse. (33) De relevante EF-bestemmelser kræver, at det anmeldte projekt sammenlignes med et lignende projekt i en ikke- støtteberettiget region i Fællesskabet, for at det kan kort- lægges, hvilke yderligere udgifter der skyldes de struktu- relle mangler i den støtteberettigede region, der er udvalgt (1) Overgrænsen for større virksomheder i det pågældende område har gennemgået før juli 1995 var den på 40 % NSÆ; dernæst indtil december 1996 på 35 % NSÆ; senere indtil december 1998 på 35 %, og endelig indtil december 1999 på 25 % NSÆ. følgende udvikling: (2) EFT C 70 af 6. 3. 1998, s. 7. (3) EFT C 409 af 30. 12. 1998, s. 7, og EFT C 384 af 12. 12. 1998, s. 20. (4) EFT C 240 af 31. 7. 1998, s. 3. (5) EFT C 74 af 10. 3. 1998, s. 9. L 6/56 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 1. 2000 (34) (35) til investeringen. Den italienske regering anfægter ikke dette princip, men finder, at dets anvendelse ikke er udtryk for det økonomiske valg, Fiat har haft. Efter den italienske regerings mening bør Kommissionen foretage en undersøgelse, der tager hensyn til projekternes inte- grerede aspekt: med andre ord bør Kommissionen benytte sig af referencesteder, som investor rent faktisk har analyseret, dvs. Brasilien og Tyrkiet. Tillod Kommissionen i tilfældet Fiat Termoli, at der anvendes referencesteder, der ligger i en støtteberettiget region i Fællesskabet, ville den ikke overholde princippet om ens behandling. Den ville nemlig derved komme til at vurdere alle de tilfælde, der er undersøgt siden 1998 i lyset af de gældende relevante EF-bestemmelser, og hvor referencestedet var ikke-støtteberettiget område, meget anderledes i forhold til andre sager, der må under- kastes samme retlige praksis. i et På tidspunktet for Fiats undersøgelse af beliggenheden, og dermed muligheden for at modtage statsstøtte, dvs. 1993-1994, gjorde Kommissionens praksis det nødven- digt at anvende et referencested i et område, der ikke var berettiget til regionalstøtte. Allerede dengang kendte Italien og Fiat til denne fremgangsmåde, f. eks. i sagen vedrørende Fiat Mezzogiorno (1), der er repræsentativ med hensyn til anvendelse af lønsomhedsanalyse. Det eneste støttebeløb, Fiat har kunnet tage i betragtning ved den finansielle analyse i forbindelse med beslutningen om etablering, er det, der udregnes ud fra en eventuel sammenligning mellem den virksomhed, der muligvis skulle modtage regionalstøtte, og et andet produktions- sted i en ikke-støtteberettiget region i Fællesskabet. Anvendelse af en anden virksomhed uden for Fælles- skabet eller i en støtteberettiget region, således som Italien ønsker, er først blevet mulig siden gennem- førelsen af de relevante EF-bestemmelser i januar 1998, ca. fem år efter investeringsbeslutningen. (36) Som konklusion skal det anføres, at den italienske rege- rings påstand om, at man bør undersøge Fiats samlede investeringsprogram og italienske løsninger og løsningerne uden for Europa, kan ikke godtages af Kommissionen. sammenligne de (37) Af oplysningerne fra de italienske myndigheder fremgår det, at virksomheden i Desio, der ligger i et ikke-støtte- berettiget område i Fællesskabet, og hvor Fiat en tid agtede at etablere Fire 16V-projektet, kan tjene som referencested er nødvendig for at vurdere intensiteten af den støtte, der kan godkendes af Kommissionen. den lønsomhedsanalyse, der for (38) Kommissionens sagkyndige har altså gennemgået oplys- ningerne fra Italien for at kunne beregne de yderligere nettoudgifter, der skulle afholdes, hvis projektet skulle gennemføres i Fiat Termoli i stedet for i Desio. Eftersom projektet svarer til en udvidelse, foretages vurderingen af driftsfordele og -ulemper over tre år efter den forret- ningsmæssige produktions start. Fremstillingen af Fire (1) EFT C 37 af 11. 2. 1993, s. 15. treårige reference- 16V-motorer startede i 1997; det tidsrum for lønsomhedsanalysen starter således i 1997. Italien har ikke anfægtet disse principper. (39) Som det fremgår af de italienske myndigheders lønsom- hedsanalyse, skyldes ulemperne ved Termoli-beliggen- heden i almindelighed forøgede udgifter til transport, erhvervelse af komponenter og investeringer. I forhold til Italiens lønsomhedsanalyse har Kommissionen imid- lertid påpeget forskellige afvigelser. 1) For det første er den referencesats, Kommissionen anvender, navnlig til beregning af neddiskontering, på 11,90 %, hvilket er den referencesats, der gjaldt i Italien på tidspunktet for undersøgelsen af projektet (ca. 1994). Italien har for sit vedkommende anvendt referencesatsen for 1995 (11,35 %), hvor investerin- gerne startede. 2) For det andet har Fiat, for at kunne skaffe plads i virksomheden i Termoli med henblik på dér på bedste vis at kunne anlægge produktionslinjerne for Fire 16V-motoren, måttet lade fremmede fremstille nogle af komponenterne til 8V- og 16V-motorerne. Købsprisen for de pågældende komponenter er i fremstillingspris, almindelighed højere hvilket Fiat anser for at være et minus for Termoli, eftersom dette forhold ikke ville gøre sig gældende i Desio, hvor der er plads nok. Kommissionen har kontrolleret disse yderligere udgifter og kan således godtage denne argumentation for så vidt angår frem- stilling af 16V-motorer, der er direkte genstand for investeringen, men den må fra lønsomhedsanalysen udelukke de minusser, der skyldes yderligere udgifter for 8V-motoren. end Fiats 3) For det tredje har Kommissionen omhyggeligt under- søgt de investeringer, der skulle være foretaget i Termoli og i Desio. De udgifter, der skyldes flytning af virksomhed til fabrikker i Norditalien, kan ikke tillades og må derfor udelukkes. Endvidere fremgår det, at neddiskonterede investeringer svarende til 47,3 mia. ITL, der er foretaget som led i det anmeldte projekt, vedrører udstyrsmæssige goder, eftersom de ville være blevet foretaget i Termoli, også i tilfælde af at fremstillingen af Fire 16V var blevet anbragt i Desio; der er bl. a. tale om koblingsdele mellem motor og gearkasse, der fremstilles i Termoli. (40) Kommissionens rettelser ændrer resultaterne af lønsom- hedsanalysen i forhold til de italienske myndigheders vurderinger. På baggrund af de investeringer på 362,3 mia. ITL, der ifølge Kommissionen kan tillades, udgør den endelige intensitet af Termolis minus i forhold til Desio 18,7 % (41) Den nominelle støtte på 91,7 mia. ITL svarer til en neddiskonteret støtte (basisår 1995) på 54 mia. ITL. Den påtænkte støttes intensitet er således på 14,9 % BSÆ, mens den regionale overgrænse er fastsat til 30 % NSÆ. 11. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 6/57 (42) følsomhed I betragtning af motorkøretøjssektorens undersøger Kommissionen almindeligvis, hvilken virk- ning hver enkelt påtænkt investering har på konkur- rencen, navnlig ud fra den pågældende koncerns kapaci- tetsratio på det omhandlede marked. I henhold til de relevante EF-bestemmelser skal analysen gå på anven- delse af en reguleringsprocent på 0 til 3 point. VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Den af Italien påtænkte statsstøtte til fordel for Fiat Auto SpA, virksomheden i Termoli (Campobasso), på højst 54 mia. ITL, neddiskonteret med 11,90 % (basisår 1995), er forenelig med fællesmarkedet efter traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). I det foreliggende tilfælde bevirker lønsomhedsanalysens resultater, at en sådan undersøgelse bliver unødvendig. Støtten er følgelig tilladt. V. KONKLUSIONER (43) Den af Italien anmeldte støttes intensitet ser ud til at ligge under såvel intensiteten af det minus, der fremgår af lønsomhedsanalysen, som den regionale overgrænse. Den regionalstøtte, den italienske regering påtænker at yde til Fiat Termoli, er derfor forenelig med fællesmar- kedet i medfør af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c) — Denne beslutning er rettet til Den Italienske Republik. Artikel 2 Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 1999. På Kommissionens vegne Mario MONTI Medlem af Kommissionen


title: WRITTEN QUESTION E-1691/99 by Francisca Sauquillo Pérez del Arco (PSE) to the Commission. Situation of an official in the light of the Disciplinary Board's conclusions.

text: C 203 E/26 Official Journal of the European Communities EN 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/032) WRITTEN QUESTION E-1691/99 by Francisca Sauquillo PØrez del Arco (PSE) to the Commission (29 September 1999) Subject: Situation of an official in the light of the Disciplinary Board(cid:146)s conclusions Even though the former ECHO director has been cleared of any blame by the College of Commissioners following the conclusion of the disciplinary procedures laid down in the Staff Regulations, individuals are launching initiatives within the Commission and other institutions with the aim of reopening the case. 1. Does the Commission take the view that the exoneration of the former ECHO director by the College of Commissioners following the intervention of the Disciplinary Board and the investigation carried out by the former UCLAF constitutes the end of the proceedings and that, now that judgment has been passed, the case can be reopened only under the conditions laid down in Article 11 of Annex IX to the Staff Regulations? 2. Will the Commission provide assistance, in accordance with Article 24 of the Staff Regulations, to an official who is continuing to suffer harassment from the staff of the Commission and from members of other institutions even though he has been exonerated under the Commission(cid:146)s own procedures? What form will this assistance take? How will the Commission make good the harm done to this official now that his innocence in the 3. ECHO affair has been proven? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (6 December 1999) The Commission can confirm to the Honourable Member that the disciplinary proceedings which 1. were instituted against the former Director of ECHO were closed by the Commission(cid:146)s decision of 14 July 1999 in accordance with the reasoned opinion delivered by the Disciplinary Board. The decision to close the proceedings was based on the facts which were then at the disposal of the Commission. In any disciplinary case, it is only possible to re-open proceedings if new facts are discovered. 2. and 3. Any official who is threatened, attacked, insulted or defamed as an official in relation to facts in respect of which a decision has been taken not to discipline him or her is entitled to assistance from the Institution of their employment under Article 24 of the Staff Regulations. This assistance will usually take the form of paying the individual(cid:146)s legal fees. The Commission can confirm that it is providing such assistance in the case at issue, in keeping with the Regulation. (2000/C 203 E/033) WRITTEN QUESTION E-1698/99 by Erik Meijer (GUE/NGL) to the Commission (29 September 1999) Subject: Adverse effects of replacing national quality marks with (cid:146)self-certification(cid:146) by manufacturers on the basis of (cid:145)ConformitØ EuropØenne(cid:146) 1. Can the Commission confirm that introduction of the CE ((cid:145)ConformitØ EuropØenne(cid:146)) marking for consumer goods and professional equipment enables manufacturers to decide independently whether their products satisfy the requirements for safety, quality, energy-efficiency and protection of the environment, in contrast to the system currently existing in the various Member States where a product can only be marketed if a quality mark has been supplied by a body designated by the national authority, such as KEMA in the Netherlands? In what way will the Commission verify the extent to which products covered by the European 2. directives on CE marking actually comply with the requirements laid down in those directives?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1695/99 von Michl Ebner (PPE-DE) an die Kommission. EU-Koordinator Hombach.

eurovoc_concepts:
European Union
European official
Western Balkans
fraud
remuneration of work

text: C 170 E/78 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 6. 2000 und (cid:228)lteren Menschen). Es handelte sich dabei um vorbereitende Ma(cid:223)nahmen f(cid:252)r Gemeinschaftsaktionen auf der Grundlage von Artikel 137 des EG-Vertrags (ex Artikel 118) zur Bek(cid:228)mpfung der sozialen Ausgrenzung. Eine erste Aufforderung zur Einreichung von Vorschl(cid:228)gen f(cid:252)r vorbereitende Ma(cid:223)nahmen erging im Oktober 1998. 40 Projekte wurden daraufhin finanziell unterst(cid:252)tzt. Im Haushalt 1999 wurde die Haushaltslinie B3-4104 in die Haushaltslinie B3-4112 (vorbereitende Ma(cid:223)nahmen zur Bek(cid:228)mpfung und Verh(cid:252)tung der sozialen Ausgrenzung) eingegliedert. Weitere Aufforde- rungen zur Einreichung von Vorschl(cid:228)gen im Rahmen dieser Haushaltslinie ergingen im Juni 1999. Themen sind die Ausgrenzung (cid:228)lterer Menschen und alle anderen Formen der Ausgrenzung. Die Kommission pr(cid:252)ft gegenw(cid:228)rtig die eingegangenen Vorschl(cid:228)ge. (2000/C 170 E/088) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1695/99 von Michl Ebner (PPE-DE) an die Kommission (29. September 1999) Betrifft: EU-Koordinator Hombach Seit Wochen steht der von der EU bestellte internationale Koordinator f(cid:252)r den Balkan-Wiederaufbau, Bodo in weitreichende Schmiergeldaff(cid:228)ren (Stichworte: Privathaus Hombach, (cid:246)ffentlich unter Verdacht, in M(cid:252)lheim und kanadisches Nobeldomizil) verwickelt zu sein. Diese schwerwiegenden Vorw(cid:252)rfe haben ihn am 27. August 1999 aus freier Entscheidung dazu bewogen, seine Partei(cid:228)mter ruhen zu lassen. Angesichts dieser noch durchwegs ungekl(cid:228)rten und (cid:228)u(cid:223)erst intransparenten Situation sowie der v(cid:246)llig unverst(cid:228)ndlichen und ineffizienten Absicht, sein B(cid:252)ro in Br(cid:252)ssel anstatt in direkter N(cid:228)he des Auftrag- gebietes einzurichten, stellt sich notwendigerweise die Frage, ob die Kommission beabsichtigt, Herrn Hombach einen R(cid:252)cktritt von seinem verantwortungsvollen Posten als EU-Beauftragter f(cid:252)r den demo- kratischen und wirtschaftlichen Wiederaufbau der Balkan-Region nahezulegen? Au(cid:223)erdem w(cid:228)re es unter den gegebenen Umst(cid:228)nden aus Transparenz-Gr(cid:252)nden empfehlenswert, die H(cid:246)he der Herrn Hombach zugesagten Entsch(cid:228)digung bei (cid:220)bernahme dieser Funktion (cid:246)ffentlich bekannt zu geben. Gedenkt die Kommission, auch dies zu unternehmen? Antwort von Herrn Patten im Namen der Kommission (9. November 1999) Nach dem Vertrag (cid:252)ber die Europ(cid:228)ische Union (Artikel 18, vormals Artikel J. 8) f(cid:228)llt die Ernennung von Sonderbeauftragten in die Zust(cid:228)ndigkeit des Rates. Die Einzelheiten zur Verg(cid:252)tung des Sonderbeauftragten sind in einem (cid:132)Finanzbogen(cid:147) festgelegt, der im Einklang mit Artikel M der interinstitutionellen Vereinbarung (cid:252)ber die Finanzierung der Gemeinsamen Au(cid:223)en- und Sicherheitspolitik vom 16. Juli 1997 dem Parlament vom Rat mitgeteilt wird. (2000/C 170 E/089) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1699/99 von Ilda Figueiredo (GUE/NGL) an die Kommission (29. September 1999) Betrifft: Diskriminierung ausl(cid:228)ndischer Arbeitnehmer in Luxemburg beim Zugang zu sozialen Leistungen Ausl(cid:228)ndische Arbeitnehmer mit Wohnsitz in Luxemburg und Staatsangeh(cid:246)rige anderer Mitgliedstaaten werden diskriminiert, wenn sie soziale Leistungen beantragen. Um festzustellen, ob diese Leistungen gew(cid:228)hrt werden k(cid:246)nnen, wird eine Erkl(cid:228)rung (cid:252)ber das Verm(cid:246)gen im Herkunftsland verlangt, die als Grundlage f(cid:252)r die Entscheidung gilt


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1735/99 di Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) alla Commissione. Normativa sull'inquinamento acustico transfrontaliero.

eurovoc_concepts:
Belgium
North Brabant
noise pollution
pollution control measures
transfrontier pollution

text: C 219 E/20 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 Risposta (14 febbraio 2000) Il terzo pacchetto di misure di liberalizzazione dei trasporti aerei comunitari Ł entrato in vigore il 1. 1o gennaio 1993 (1). In tale contesto, il regolamento (CEE) n. 2409/92 ha fissato il principio che i vettori aerei comunitari che operano sulle rotte intracomunitarie determinino liberamente le tariffe. Tale libert(cid:224) non preclude tuttavia agli Stati membri la possibilit(cid:224) di intervenire, a determinate condizioni, per ritirare delle tariffe che fossero eccessivamente elevate o per bloccare ulteriori riduzioni delle tariffe. Si osservi inoltre che il regolamento prevede disposizioni specifiche per tener conto degli interessi degli utenti dei trasporti aerei. La liberalizzazione si Ł tradotta essenzialmente nell(cid:146)offerta di nuove tariffe promozionali e speciali anzichØ nell(cid:146)abbassamento generalizzato delle tariffe in vigore, facendo aumentare notevolmente il numero di passeggeri che viaggiano sui voli di linea con biglietti scontati. Se si tiene inoltre conto del mercato «charter», si pu(cid:242) concludere che la maggior parte dei passeggeri viaggia a prezzi ridotti. Il Consiglio ha preso atto della risoluzione, adottata dal Parlamento europeo nel 1998, sull(cid:146)impatto del terzo pacchetto di misure di liberalizzazione dei trasporti aerei (2). L(cid:146)articolo 4 del regolamento (CEE) n. 2408/92 stabilisce che gli Stati membri possono imporre degli 2. oneri di servizio pubblico, che sono pubblicati nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee Oltre 100 rotte comunitarie sono state aperte in base alla nuova regolamentazione. La designazione delle autorit(cid:224) preposte alla fissazione di tali oneri di servizio pubblico Ł disciplinata dalla legislazione nazionale e pu(cid:242) variare a seconda degli Stati membri. 3. Al Consiglio non Ł pervenuta nessuna proposta della Commissione di modifica dei principi stabiliti attraverso il terzo pacchetto di misure di liberalizzazione dei trasporti aerei, come la creazione di una indicati dall(cid:146)Onorevole tariffa aerea chilometrica comune valida per tutti parlamentare. i paesi europei e nei termini Il Consiglio esaminer(cid:224) tuttavia ogni eventuale proposta della Commissione intesa a ridurre i costi dei servizi aerei e che offra vantaggi maggiori ai consumatori. (1) Cfr. Regolamenti (CEE) del Consiglio nn. 2407/92, 2408/92, 2409/92 pubblicati nella GU L 240 del 28. 8. 1992. (2) GU C 80 del 16. 3. 1998, pag. 240 e segg. (2000/C 219 E/027) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1735/99 di Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Normativa sull(cid:146)inquinamento acustico transfrontaliero (29 settembre 1999) Considerati i disagi degli abitanti della provincia olandese del Brabante settentrionale a ridosso del confine belga, potrebbe la Commissione rispondere ai seguenti quesiti: 1. Qual Ł la sua opinione circa le lacune della normativa europea sulla lotta ed il controllo dell(cid:146)inquina- mento transfrontaliero da rumori e vibrazioni, in generale, e con specifico riferimento a quello causato da complessi industriali? 2. Qual Ł la sua opinione circa la necessit(cid:224) di varare normative europee? 3. Potrebbe infine la Commissione far sapere quali provvedimenti intende essa adottare in materia? Entro quale lasso di tempo? 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/21 Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m a nome della Commissione (12 novembre 1999) La Commissione Ł consapevole che l(cid:146)attuale legislazione nazionale e comunitaria non affronta adeguata- mente il problema dell(cid:146)inquinamento acustico e delle vibrazioni provenienti dagli Stati membri confinanti. In particolare, la Commissione Ł a conoscenza dell(cid:146)esistenza di siti industriali e aeroporti che causano problemi transfrontalieri e delle difficolt(cid:224) incontrate dalle autorit(cid:224) locali e nazionali nell(cid:146)affrontare questo tipo di situazioni. La Commissione Ł convinta che l(cid:146)armonizzazione della legislazione sull(cid:146)inquinamento acustico consentirebbe alle autorit(cid:224) summenzionate di svolgere piø agevolmente i loro compiti ai fini di un miglioramento della situazione. Il libro verde della Commissione sulle politiche future in materia di inquinamento acustico (1) illustra vari motivi per cui sarebbe opportuno avviare l(cid:146)armonizzazione della legislazione sull(cid:146)inquinamento acustico. In quest(cid:146)ottica la Commissione sta pensando di presentare una direttiva sull(cid:146)esposizione al rumore ambientale che costituir(cid:224) la base di detta armonizzazione. Un elemento fondamentale di questa direttiva sarebbe l(cid:146)armonizzazione degli indicatori e delle metodologie di valutazione. Ai fini di una maggiore chiarezza nelle discussioni e nello scambio di informazioni, si dovrebbe intervenire anche su altri punti fondamentali: mappatura dell(cid:146)inquinamento acustico nell(cid:146)insieme del territorio europeo, piani d(cid:146)azione a livello locale, pubblicazione di dati da parte della Commissione e ulteriori miglioramenti della politica comunitaria concernente l(cid:146)inquinamento acustico. La Commissione spera di presentare, nel corso del 2000, una proposta di direttiva al Consiglio e al Parlamento europeo. La Commissione non intende in questo momento includere le vibrazioni in detta proposta o preparare una direttiva separata su questo argomento. (1) COM(96) 540 def. (2000/C 219 E/028) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1748/99 di Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) alla Commissione (30 settembre 1999) Oggetto: «Accordo relativo alla condotta da seguire ai fini di un rafforzamento della protezione degli investimenti» del 18 maggio 1998 fra L(cid:146)Unione europea e gli Stati Uniti L(cid:146)8. 1. 1999 Benjamin A. Gilman, presidente della commissione per le relazioni internazionali della Camera dei Rappresentanti degli Stati Uniti, ha inviato al Commissario Sir Leon Brittan un questionario in cui chiedeva che fossero chiarite talune formulazioni «ambigue», in vista della concessione della deroga di cui al punto II. 4 dell(cid:146)accordo summenzionato. Pu(cid:242) la Commissione far sapere se ha risposto al questionario e, in caso affermativo, se Ł disposta a 1. il commercio metterlo immediatamente a disposizione dei membri della commissione per l(cid:146)industria, esterno, la ricerca e l(cid:146)energia? Indipendentemente dalla risposta al questionario, pu(cid:242) la Commissione riassumere brevemente l(cid:146)evoluzione della questione fra le istituzioni dell(cid:146)Unione europea e quelle degli Stati Uniti? L(cid:146)accordo Ł entrato legalmente in vigore e, in caso affermativo, con quale base giuridica, ovvero quale 2. mandato? I parlamenti degli Stati membri si sono espressi sull(cid:146)accordo? Il Congresso degli Stati Uniti ha concesso la deroga ai titoli III e IV della legge Helms-Burton e, in 3. caso affermativo, per quanto tempo? Quali impegni ha assunto la Commissione come contropartita? Quali effetti ha l(cid:146)accordo su un(cid:146)eventuale futura adesione di Cuba ad una Convenzione post LomØ e 4. quali conseguenze produce all(cid:146)interno dell(cid:146)Unione europea?


title: Komission asetus (EY) N:o 2054/1999, annettu 29 päivänä syyskuuta 1999, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: 30. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 255/19 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2054/1999, annettu 29 päivänä syyskuuta 1999, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 13 päivänä syyskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2038/1999 (1), ja erityisesti sen 18 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan, sekä katsoo, että 1) 2) 3) asetuksen (EY) N:o 2038/1999 18 artiklan nojalla mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevien maailmanmarkkinoiden noteerausten tai hintojen ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella, asetuksen (EY) N:o 2038/1999 mukaan denaturoimat- toman ja sellaisenaan viedyn valkoisen sokerin ja raaka- sokerin tukea vahvistettaessa on otettava huomioon yhteisön ja maailman sokerimarkkinoiden tilanne ja erityisesti mainitun asetuksen 19 artiklassa tarkoitetut hinnat ja kustannukset; saman artiklan mukaisesti olisi myös otettava huomioon suunniteltuun vientiin liittyvät taloudelliset näkökohdat, raakasokerin tuki on vahvistettava vakiolaadulle; vakio- laatu määritellään raakasokerin vakiolaadusta ja yhteisön rajanylityspaikasta sokerialan cif-hintojen laskemiseksi 9 päivänä huhtikuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 431/68 (2), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 3290/94 (3), 1 artiklassa; kyseinen tuki vahvistetaan lisäksi asetuksen (EY) N:o 2038/1999 17a artiklan 4 kohdan mukaisesti; kandisokeri määritel- lään sokerialan vientitukien myöntämisen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 7 päivänä syys- kuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2135/95 (4); tällä tavalla laskettua tuen määrää on lisät- tyjä maku- tai väriaineita sisältäviin sokereihin sovellet- tava niiden sakkaroosipitoisuuden perusteella, ja sen vuoksi tuki on vahvistettava tämän pitoisuuden yhtä prosenttia kohden, maailmanmarkkinatilanne tiettyjen markkinoiden tai erityisvaatimukset voivat edellyttää tuen eriyttämistä sokerin määräpaikan mukaan, erityistapauksissa tuen määrä voidaan vahvistaa luonteel- taan tästä poikkeavilla säännöksillä, tuki on vahvistettava joka toinen viikko; tukea voidaan muuttaa muuna aikana, sokerialan markkinatilanteeseen näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta nykyi- seen erityisesti sokerin noteerauksiin tai hintoihin yhteisössä ja maail- manmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitettyjen määrien mukai- seksi, ja ja tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat sokerin 4) 5) 6) 7) 8) ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 2038/1999 1 artiklan 1 kohdan a alakoh- dassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien ja denaturoimatto- mien tuotteiden vientituet vahvistetaan liitteessä esitettyjen määrien mukaisiksi. Tämä asetus tulee voimaan 30 päivänä syyskuuta 1999. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 29 päivänä syyskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 252, 25. 9. 1999, s. 1. (2) EYVL L 89, 10. 4. 1968, s. 3. (3) EYVL L 349, 31. 12. 1994, s. 105. (4) EYVL L 214, 8. 9. 1995, s. 16. L 255/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 9. 1999 sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta 29 päivänä syyskuuta 1999 annettuun komission asetukseen LIITE Tuotekoodi 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Tuen määrä — EUR/100 kg — 43,51 42,64 43,51 42,64 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4730 — EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 47,30 48,67 48,67 1701 99 90 9100 0,4730 — EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg — (1) Tätä määrää sovelletaan raakasokeriin, jonka tuotto on 92 %. Jos viedyn raakasokerin tuotto poikkeaa 92 %:sta, sovellettavan tuen määrä lasketaan asetuksen (EY) N:o 2038/1999 19 artiklan 4 kohdan säännösten mukaisesti. (2) Vahvistaminen keskeytetty komission asetuksella (ETY) N:o 2689/85 (EYVL L 255, (ETY) kuin se on muutettuna asetuksella 26. 9. 1985, 3251/85 (EYVL N:o L 309, 21. 11. 1985, s. 14). sellaisena s. 12),


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1716/99 di Lucio Manisco (GUE/NGL) alla Commissione. Catastrofe ecologica a seguito dei bombardamenti di Pancevo.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Serbia and Montenegro
war damage

text: 24. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 303 E/7 Contrariamente a quanto affermato dalla stampa, 3. dell(cid:146)1. 1. 2000 per l(cid:146)introduzione del nuovo sistema di identificazione e etichettatura? intende la Commissione mantenere la data (1) GU L 117 del 7. 5. 1997, pag. 1. Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (22 novembre 1999) L(cid:146)articolo 19 del regolamento (CE) n. 820/97 del Consiglio, del 21 aprile 1997, che istituisce un sistema di identificazione e di registrazione dei bovini e relativo all(cid:146)etichettatura delle carni bovine e dei prodotti a base di carni bovine (1), stabilisce che tutti gli Stati membri debbano trasmettere relazioni sull(cid:146)attuazione del sistema di etichettatura delle carni bovine alla Commissione, la quale a sua volta Ł tenuta a presentare al Consiglio ed al Parlamento una relazione, accompagnata da proposte, sullo stato di attuazione di detti sistemi nei vari Stati membri. Un sistema attendibile ed obbligatorio di etichettatura delle carni bovine presuppone un sistema piena- mente operativo di identificazione e registrazione dei bovini. Nel compilare la sua relazione, la Commis- sione Ł giunta alla conclusione che in tutti gli Stati membri, tranne uno, sono effettivamente in atto sistemi adeguati che consentono di risalire dalle carcasse all(cid:146)azienda in cui i bovini sono stati detenuti. Tuttavia, per almeno la met(cid:224) degli Stati membri non sar(cid:224) possibile, alla data del 1o gennaio 2000, conoscere per ogni capo di bestiame macellato il luogo di nascita nØ tutti i posti o i paesi in cui l(cid:146)animale ha transitato nel corso della sua vita, soprattutto perchØ il requisito di disporre di una documentazione su tutti i movimenti dei bovini sotto forma di passaporto si applica unicamente ai capi di bestiame nati successi- vamente al 1o gennaio 1998. Il 13 ottobre 1999, la Commissione ha formalmente adottato sia la relazione (2) che due proposte (3), con le quali essa stabilisce il calendario per l(cid:146)applicazione del sistema obbligatorio di etichettatura dei bovini sul territorio comunitario. Entrambe le proposte si basano sull(cid:146)articolo 152 (sanit(cid:224) pubblica) (ex-articolo 129) del trattato CE. L(cid:146)obiettivo del primo regolamento proposto Ł quello di sostituire l(cid:146)attuale regolamento (CE) n. 820/97del Consiglio e di fissare le norme generali relative ad un sistema obbligatorio di etichettatura da attuare in due fasi. Durante la prima, che sar(cid:224) effettiva un mese dopo l(cid:146)adozione del regolamento, Ł prevista l(cid:146)indicazione obbligatoria sulle etichette di informazioni rapidamente disponibili indicanti il luogo della macellazione. A decorrere dal 1o gennaio 2003, l(cid:146)etichetta sulle carni bovine deve includere anche informazioni precise circa il luogo di nascita dell(cid:146)animale e quello di allevamento. Considerato il tempo occorrente per l(cid:146)adozione del primo regolamento secondo la procedura della codecisione, Ł stato proposto un altro regolamento, con il quale viene prorogata la validit(cid:224) delle disposizioni dell(cid:146)attuale regolamento (CE) n. 820/97 del Consiglio, che fornisce la base giuridica del regime di etichettatura facoltativo soltanto fino al 1o gennaio 2000. Tuttavia, tale proroga sar(cid:224) valida fintantochØ non sar(cid:224) stata adottata la prima proposta, ovvero fino al 1o gennaio 2001 al piø tardi. (1) GU L 117 del 7. 5. 1997. (2) COM(1999) 486 def. (3) COM(1999) 487. (2000/C 303 E/006) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1716/99 di Lucio Manisco (GUE/NGL) alla Commissione (29 settembre 1999) Oggetto: Catastrofe ecologica a seguito dei bombardamenti di Pancevo Una catastrofe ecologica e umana senza precedenti Ł stata provocata durante il conflitto dei Balcani dalla distruzione missilistica degli fertilizzanti e petrolchimici di Pancevo con la conseguente diffusione nell(cid:146)ambiente di migliaia di tonnellate di petrolio, cloruro di vinile monomero, mercurio, biossido di zolfo, acidi nitrici e triclorodifeniltricloroetano. impianti di raffineria, di C 303 E/8 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 24. 10. 2000 La presenza di questi enormi quantitativi di sostanze inquinanti e tossiche Ł stata rilevata nella rete idrica, nelle falde acquifere, nel Danubio ed in altri corsi d(cid:146)acqua in aree distanti centinaia di chilometri da Pacevo. Malgrado l(cid:146)evacuazione parziale di una popolazione che prima degli attacchi missilistici ammontava a 150. 000 abitanti, gli effetti negativi sulla salute pubblica (cid:129) disturbi polmonari, interruzioni di gravidanza, patologie del sistema nervoso e sanguigno (cid:129) sono in allarmante aumento. Quanto sopra riferito risulta da ispezioni dirette effettuate da personale specializzato delle Nazioni Unite, da associazioni ambientalistiche, da reportage di giornalisti europei, ultimo quello dell(cid:146)italiano Fulvio Grimaldi. Quali azioni urgenti intende porre in essere la Commissione per arginare gli effetti nocivi sulla salute 1. degli abitanti della zona e dei paesi limitrofi? Quali mezzi di emergenza intende approntare (cid:129) nell(cid:146)ambito del programma Obnova e delle recenti 2. decisioni prese dalla conferenza dei Ministri degli esteri dell(cid:146)Unione a Saariselka (cid:129) ai fini di un(cid:146)immediata bonifica delle regioni gi(cid:224) colpite e di quelle che progressivamente vengono coinvolte dalla catastrofe? (2000/C 303 E/007) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1840/99 di Christos Folias (PPE-DE) alla Commissione (11 ottobre 1999) Oggetto: Politica ambientale dell(cid:146)Unione europea La salute degli abitanti del Kosovo Ł in pericolo anche perchŁ non Ł ancora stata eseguita una stima globale dei danni arrecati all(cid:146)ambiente dalla recente aggressione militare nella regione. Attraverso il probabile espandersi dell(cid:146)inquinamento atmosferico, marino e fluviale oltre i confini del Kosovo pu(cid:242) essere rimasto degradato l(cid:146)ambiente nei paesi vicini, in particolare in Grecia, e negli altri paesi dei Balcani candidati all(cid:146)adesione all(cid:146)Unione europea e soggetti quindi alla strategia di preadesione anche in materia ambientale. Pu(cid:242) la Commissione riferire: 1. se e quando intende stimare i probabili danni arrecati all(cid:146)ambiente, 2. perchŁ non si Ł fatto ancora ricorso all(cid:146)Agenzia europea dell(cid:146)ambiente di Copenhagen e al Centro comune di ricerca di Ispra, dotati dello know-how e dell(cid:146)infrastruttura materiale e tecnica indispensa- bili per effettuare ricerche adeguate, 3. come intende inserire la problematica ambientale nei finanziamenti ai paesi della regione nel quadro del patto di stabilit(cid:224) e dell(cid:146)organismo per la ricostruzione dei Balcani? (2000/C 303 E/008) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1871/99 di Antonios Trakatellis (PPE-DE) alla Commissione (12 ottobre 1999) Oggetto: Valutazione ambientale delle conseguenze della guerra nella Repubblica federale di Iugoslavia (RFI) e azioni a tutela della salute pubblica e dell(cid:146)ambiente nonchØ di reintegrazione dei danni Considerando che: A. le operazioni militari dei mesi scorsi nella Repubblica federale di Iugoslavia, e soprattutto nel Kosovo, hanno causato gravi danni ecologici a causa dell(cid:146)immissione nell(cid:146)atmosfera di ingenti quantitativi di sostanze particolarmente tossiche e radioattive, dovute all(cid:146)impiego di proiettili all(cid:146)uranio, che costitui- scono una minaccia immediata per la salute delle popolazioni locali e di quelle dei paesi vicini;


title: PERGUNTA ESCRITA E-1705/99 apresentada por Raffaele Costa (PPE-DE) à Comissão. Orçamento 1998 ‐ Despesas para manifestações anuais.

text: 1. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 219 E/17 Que medidas tenciona tomar o Conselho, caso as cr(cid:237)ticas formuladas pelo Tribunal de Contas 3. Europeu venham a ser corroboradas pelo parecer que o Ministro da Economia do estado da Ren(cid:226)nia do Norte-VestefÆlia, Peer Steinbr(cid:252)ck, deverÆ apresentar ao Tribunal de Contas atØ dia 15. 10. 1999? O Conselho considera que Bodo Hombach, nªo obstante os «casos financeiros» privados a que o seu 4. nome Ø associado, pode continuar a exercer o cargo de coordenador especial da UE para o pacto de estabilidade para a Europa do Sudeste e que o seu mandato, que expira em 31. 12. 1999, deverÆ ser prorrogado? Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-1693/99, E-1694/99 e E-1776/99 (14 de de Fevereiro de 2000) O Conselho estÆ totalmente ciente das alega(cid:231)ıes feitas na imprensa alemª sobre as actividades de Bodo Hombach antes da sua nomea(cid:231)ªo como Representante Especial da UE e Coordenador Especial do Pacto de Estabilidade. (cid:192) luz das explica(cid:231)ıes dadas por Bodo Hombach (cid:224) PresidŒncia sobre os seus assuntos pessoais e na falta de qualquer condena(cid:231)ªo por um Tribunal, a PresidŒncia e o Conselho continuam a apoiÆ-lo no desempenho da missªo que lhe foi atribu(cid:237)da. (2000/C 219 E/023) PERGUNTA ESCRITA E-1705/99 apresentada por Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (29 de Setembro de 1999) Objecto: Or(cid:231)amento 1998 (cid:129) Despesas para manifesta(cid:231)ıes anuais O projecto de or(cid:231)amento para o exerc(cid:237)cio 2000 prevŒ uma dota(cid:231)ªo de 6. 500. 000 euros (cerca de 13 mil milhıes de liras italianas) para manifesta(cid:231)ıes anuais. PoderÆ a Comissªo informar circunstanciadamente como foi gasto o montante correspondente a 1998: 10. 000. 000 de ecus correspondentes a 19. 360. 000. 000 de liras italianas? Resposta dada por Viviane Reding em nome da Comissªo (2 de Dezembro de 1999) A rubrica or(cid:231)amental «B3-309 (cid:129) manifesta(cid:231)ıes anuais» foi inclu(cid:237)da no or(cid:231)amento para 1999. Eleva-se a 10 milhıes de euros e permitiu financiar principalmente a Expo 2000 de Hanovre e a campanha europeia de sensibiliza(cid:231)ªo para a violŒncia contra as mulheres. As despesas previstas para a Expo 2000 de Hanovre elevam-se a 7,5 milhıes de euros. Contemplam a prepara(cid:231)ªo do Pavilhªo da Uniªo durante a EXPO 2000 de Hanovre, que deverÆ decorrer de 1 de Junho de 2000 a 30 de Outubro de 2000. Foram lan(cid:231)ados convites (cid:224) apresenta(cid:231)ªo de propostas e assinados contratos para os trabalhos iniciais, em conformidade com a ficha financeira da Comunica(cid:231)ªo da Comissªo (1). As despesas previstas para a campanha europeia de sensibiliza(cid:231)ªo para a violŒncia contra as mulheres elevam-se a 2,5 milhıes de euros, incluindo conferŒncias (180 000 euros), a concep(cid:231)ªo, as publica(cid:231)ıes, spots televisivos (320 000 euros) e o apoio a projectos de organiza(cid:231)ıes nªo-governamentais (ONG) (2 milhıes de euros). No que respeita a estes œltimos, foi publicado um concurso no Jornal Oficial (2) convidando as ONG a apresentar os seus projectos e a participar na campanha. (1) COM(1999) 131. (2) JO C 180 de 25. 6. 1999. -


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1697/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen. Overtrædelse af direktiv 91/271/EØF om bestemmelsen af følsomme områder i Elefsina-bugten.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Community support framework
EC Directive
Greece
decontamination
environmental protection
infringement procedure (EU)
operational programme
sensitive area
wastewater
water treatment

text: 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/7 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (28. oktober 1999) Kommissionen vil over for det (cid:230)rede medlem meget gerne p(cid:229)pege, at R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed (1) indeholder alle de nłdvendige bestemmelser, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r handel med og transport af vilde dyr og planter. Is(cid:230)r g(cid:230)lder det her, at alle importerede og eksporterede enheder af arter, som er omfattet af forordningen, skal transporteres i overensstemmelse med de internationale normer, der er indfłrt af den internationale luftfartssammenslutning (IATA) eller konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES). Dłdeligheden under transport overv(cid:229)ges meget omhyggeligt i F(cid:230)lles-skabet, og der kan til enhver tid indfłres importrestriktioner, hvor dette m(cid:229)tte v(cid:230)re nłdvendigt. De enkelte medlemsstaters myndigheder har det fulde ansvar for at słrge for, at disse krav overholdes. Dog er der i henhold til bestemmelserne i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 338/97 blevet nedsat en h(cid:229)ndh(cid:230)velses- gruppe, best(cid:229)ende af repr(cid:230)sentanter for de ansvarlige myndigheder i hver enkelt medlemsstat, med henblik p(cid:229) at bek(cid:230)mpe al illegal handel hermed. Kommissionen mener, at fredningen af en r(cid:230)kke forskellige arter undertiden er bedre tjent med, at der gives tilladelse til en nłje overv(cid:229)get kontrolleret handel hermed, i stedet for at der indfłres et totalt importforbud herfor. (1) EFT L 61 af 3. 3. 1997. (2000/C 225 E/008) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1697/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (29. september 1999) Om: Overtr(cid:230)delse af direktiv 91/271/E(cid:216)F om bestemmelsen af fłlsomme omr(cid:229)der i Elefsina-bugten Udvalget for Andragender har behandlet andragende nr. 413/92 fra indbyggerne i Elefsina-omr(cid:229)det, og en gruppe EP-medlemmer har besłgt omr(cid:229)det i oktober 1995, hvor de undersłgte situationen med hensyn til miljłet og de overtr(cid:230)delser af f(cid:230)llesskabslovgivningen, som indbyggerne mener, at der er tale om, men de er ikke af den gr(cid:230)ske regering blevet p(cid:229)lagt at finde en lłsning p(cid:229) problemerne. Kommissionen har indledt en overtr(cid:230)delsesprocedure imod Gr(cid:230)kenland, fordi det ikke har gennemfłrt direktiv 91/271/E(cid:216)F (1) om fłlsomme omr(cid:229)der, hvilket har medfłrt at Elefsinabugten ikke er beskyttet, og at der heller ikke tr(cid:230)ffes foranstaltinger til hłjnelse af dette omr(cid:229)de. Gennem hvilke programmer er det muligt at finansiere en seriłs indsats for at rense bugten og hłjne kvaliteten af vandet og kysterne? (1) EFT L 135 af 30. 5. 1991, s. 40. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (15. november 1999) Som led i undersłgelsen af andragende nr. 413/92 underrettede Kommissionen den 22. april 1999 medlemmerne af Parlamentets Udvalg for Andragender om de foranstaltninger, som de gr(cid:230)ske myndighe- der har truffet til gennemfłrelse af R(cid:229)dets direktiv 82/501/E(cid:216)F af 24. juni 1982 om risikoen for stłrre ((cid:230)ndret ved R(cid:229)dets direktiv 96/82/EF af uheld i 9. december 1996 om kontrol med risikoen for stłrre uheld med farlige stoffer (2)) i Elefsina-omr(cid:229)det. Der blev fundet tilfredsstillende forklaringer, og det blev besluttet at henl(cid:230)gge andragendet. forbindelse med en r(cid:230)kke industrielle aktiviteter (1) C 225 E/8 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 Hvad R(cid:229)dets direktiv 91/271/E(cid:216)F af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand (3) ang(cid:229)r, głr Kommis- sionen det (cid:230)rede medlem opm(cid:230)rksom p(cid:229), at den, da Gr(cid:230)kenland ikke har udpeget fłlsomme omr(cid:229)der (i henhold til artikel 5 i n(cid:230)vnte direktiv), i juli 1999 besluttede at forel(cid:230)gge sagen for Domstolen i henhold til EF-traktatens artikel 226 (tidligere artikel 169). Kommissionen har i łvrigt altid givet sin stłtte til foranstaltninger og anl(cid:230)g med henblik p(cid:229) at behandle by- og industrispildevand i Gr(cid:230)kenland og beskytte kyster. De nuv(cid:230)rende projekter medfinansieres enten af Samhłrighedsfonden eller gennem de operationelle programmer som led i EF-stłtterammen 1994-1999 for Gr(cid:230)kenland, herunder miljłprogrammet og programmerne for de tretten gr(cid:230)ske regioner. Gennem andre EU-instrumenter som f. eks. LIFE er der ogs(cid:229) ydet bidrag p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Kommissionen undersłger for tiden det gr(cid:230)ske forslag til EF-stłtterammen for programmeringsperioden 2000-2006, som afgjort vil omfatte medfinansiering af projekter med henblik p(cid:229) at sanere overfladevand. Det er i łvrigt s(cid:229) godt som sikkert, at Samhłrighedsfonden vil forts(cid:230)tte med at yde stłtte til projekter af denne type. Hvad specielt Elefsina-bugten ang(cid:229)r, vil projekter for sanering af by- og industrispildevand kunne medfi- nansieres i den kommende programmeringsperiode, hvis de gr(cid:230)ske myndigheder frems(cid:230)tter relevante forslag herom. (1) (2) (3) EFT L 230 af 5. 8. 1982. EFT L 10 af 14. 1. 1997. EFT L 135 af 30. 5. 1991. (2000/C 225 E/009) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1702/99 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen (29. september 1999) Om: Budgetforslag 2000 (cid:129) udgifter vedrłrende personer, der er knyttet til f(cid:230)llesskabsinstitutionerne P(cid:229) F(cid:230)llesskabets 1998-budget var der opfłrt 1. 641. 555. 000 ecu (3. 100 mia. italienske lire) til udgifter vedrłrende personer, der er knyttet til f(cid:230)llesskabsinstitutionerne. Kan Kommissionen oplyse, hvorfor det i 2000 planl(cid:230)gges at forhłje disse udgifter med over 202 mio. euro (ca. 400 mia. italienske lire), svarende til en udgiftsstigning fra 3. 100 til 3. 500 mia. italienske lire? Kan Kommissionen oplyse, hvad (cid:229)rsagerne til denne stigning er og redegłre n(cid:230)rmere for dem i lyset af den łkonomiske stramning, som Prodi har bekendtgjort, og som derimod ville głre det nłdvendigt for Kommissionen at holde udgifterne p(cid:229) 1998-niveau? (2000/C 225 E/010) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1703/99 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen (29. september 1999) Om: Budgetforslag 2000 (cid:129) udgifter til tjenesterejser for personer, der er knyttet til f(cid:230)llesskabsinstituti- onerne I 1998 brugte F(cid:230)llesskabet 246. 138. 470 ecu (svarende til 477 mia. italienske lire) til tjenesterejser for personer, der er knyttet il f(cid:230)llesskabsinstitutionerne. Kan Kommissionen oplyse, hvorfor dette belłb i 2000 planl(cid:230)gges forhłjet med 31. 400. 000 euro (ca. 60 mia. italienske lire), svarende til en stigning fra 246 til 277 mio. euro (dvs. fra 477 til 530 mia. italienske lire)?