title: Πρόταση απόφασης του Συμβουλίου που αφορά το κείμενο της 10ης Σύμβασης ΕΚ-UNRWA, η οποία καλύπτει τα έτη 1999-2001, πριν από την υπογραφή της Σύμβασης από την Επιτροπή και την Υπηρεσία Αρωγής και Έργων των Ηνωμένων Εθνών για τους πρόσφυγες της Παλαιστίνης στη Μέση Ανατολή (COM(1999)0334 - C5-0059/1999 - 1999/0143(CNS))

eurovoc_concepts:
Palestine question
UN convention
UNRWA
refugee

formats: pdf print

text: C 54/106 Πε΄µπτη, 16 Σεπτεµβρίου 1999 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 25. 2. 2000 13. ∆ε΄κατη συ΄µβαση ΕΚ-UNRWA (1999-2001) * A5-0010/1999 Προ΄ταση απο΄φασης του Συµβουλι΄ου που αφορα΄ το κει΄µενο της 10ης Συ΄µβασης ΕΚ-UNRWA, η οποι΄α καλυ΄πτει τα ε΄τη 1999-2001, πριν απο΄ την υπογραφη΄ της Συ΄µβασης απο΄ την Επιτροπη΄ και την Υπηρεσι΄α Αρωγη΄ς και Έργων των Ηνωµε΄νων Εθνω΄ν για τους προ΄σφυγες της Παλαιστι΄νης στη Με΄ση Ανατολη΄ (COM(1999)0334 (cid:22) C5-0059/1999 (cid:22) 1999/0143(CNS)) Η εν λο΄γω προ΄ταση εγκρι΄νεται µε τις ακο΄λουθες τροποποιη΄σεις: ΚΕΙΜΕΝΟ ΠΟΥ ΠΡΟΤΕΙΝΕΙ Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΡΟΠΟΠΟΙΗΣΕΙΣ ΤΟΥ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟΥ (Τροπολογι΄α 1) Άρθρο 2α (νε΄ο) Άρθρο 2α Η Επιτροπη΄ διαβιβα΄ζει στο Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο και το Συµβου΄λιο, τις ετη΄σιες εκθε΄σεις που αναφε΄ρονται στο α΄ρθρο (5)2 της Συ΄µβασης. (Τροπολογι΄α 2) Άρθρο 3α (νε΄ο) Άρθρο 3α Η Επιτροπη΄ διασφαλι΄ζει ο΄τι η προ΄σβαση των εκπροσω΄πων της Κοινο΄τητας, καθω΄ς και του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου η΄ του Συµβουλι΄ου, στους χω΄ρους των εργασιω΄ν της UNRWA ε΄πεται της παροχη΄ς λεπτοµερου΄ς και επι΄καιρης πληροφο΄ρησης ο΄σον αφορα΄ τις πτυχε΄ς της χρηµατοδο΄τηση΄ς τους. Νοµοθετικο΄ ψη΄φισµα που αποτελει΄ τη γνω΄µη του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου σχετικα΄ µε την προ΄ταση απο΄φασης του Συµβουλι΄ου που αφορα΄ το κει΄µενο της 10ης Συ΄µβασης ΕΚ-UNRWA, η οποι΄α καλυ΄πτει τα ε΄τη 1999 2 2001, πριν απο΄ την υπογραφη΄ της Συ΄µβασης απο΄ την Επιτροπη΄ και την Υπηρεσι΄α Αρω- γη΄ς και Έργων των Ηνωµε΄νων Εθνω΄ν για τους προ΄σφυγες της Παλαιστι΄νης στη Με΄ση Ανατολη΄ (COM(1999)0334 (cid:22) C5-0059/1999 (cid:22) 1999/0143(CNS)) (∆ιαδικασι΄α διαβου΄λευσης) Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, * ε΄χοντας υπο΄ψη την προ΄ταση απο΄φασης του Συµβουλι΄ου (COM(1999)0334), (cid:12) ε΄χοντας υπο΄ψη τη µονογραφηθει΄σα απο΄ την Επιτροπη΄ 10η Συ΄µβαση ΕΚ-UNRWA η οποι΄α καλυ΄πτει τα ε΄τη 1999-2001 (COM(1999)0334), (cid:12) ε΄χοντας κληθει΄ απο΄ το Συµβου΄λιο να γνωµοδοτη΄σει, συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 181 σε συνδυασµο΄ µε το α΄ρθρο 300, παρα΄γραφος 3, πρω΄το εδα΄φιο, της Συνθη΄κης ΕΚ (C5-0059/1999), (cid:12) ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 97, παρα΄γραφος 7 του Κανονισµου΄ του, * ε΄χοντας υπο΄ψη την ε΄κθεση της Επιτροπη΄ς Ανα΄πτυξης και Συνεργασι΄ας και τις γνωµοδοτη΄σεις της Επιτροπη΄ς Εξωτερικω΄ν Υποθε΄σεων, Ανθρωπι΄νων ∆ικαιωµα΄των και Κοινη΄ς Αµυντικη΄ς Πολιτικη΄ς και Πολιτικη΄ς Ασφαλει΄ας καθω΄ς και της Επιτροπη΄ς Πρου¨ πολογισµω΄ν. (A5-0010/1999), 25. 2. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 54/107 Πε΄µπτη, 16 Σεπτεµβρίου 1999 1. εγκρι΄νει την προ΄ταση της Επιτροπη΄ς, ο΄πως τροποποιη΄θηκε· καλει΄ την Επιτροπη΄ να τροποποιη΄σει αναλο΄γως την προ΄ταση΄ της, συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 250, παρα΄γραφος 2. 2 της Συνθη΄κης ΕΚ· καλει΄ το Συµβου΄λιο να το ενηµερω΄σει, εφο΄σον προτι΄θεται να αποµακρυνθει΄ απο΄ το κει΄µενο που ενε΄κρινε το 3. Κοινοβου΄λιο, ζητει΄ να κληθει΄ να γνωµοδοτη΄σει εκ νε΄ου, εφο΄σον το Συµβου΄λιο προτι΄θεται να επιφε΄ρει ουσιαστικε΄ς τρο- 4. ποποιη΄σεις στην προ΄ταση της Επιτροπη΄ς· 5. αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει την παρου΄σα γνω΄µη στο Συµβου΄λιο και την Επιτροπη΄. 14. Σεισµοι΄ στην Τουρκι΄α και την Ελλα΄δα α) B5-0072, 0077, 0087, 0088, 0104 και 0109/1999 Ψη΄φισµα σχετικα΄ µε τον σεισµο΄ στην Τουρκι΄α Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, A. λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι τις πρω΄τες πρωινε΄ς ω΄ρες της 17ης Αυγου΄στου 1999 ε΄νας καταστρεπτικο΄ς σεισµο΄ς, εντα΄σεως 7,4 βαθµω΄ν της κλι΄µακας Ρι΄χτερ, ε΄πληξε την πυκνοκατοικηµε΄νη και ε΄ντονα βιοµηχανικη΄ βο- ρειοδυτικη΄ περιοχη΄ της Τουρκι΄ας, B. Γ. λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι ο εν λο΄γω σεισµο΄ς ει΄χε ως αποτε΄λεσµα πα΄νω απο΄ 15. 000 νεκρου΄ς, 25. 000 τραυ- µατι΄ες, εκτεταµε΄νες υλικε΄ς καταστροφε΄ς και πολλε΄ς χιλια΄δες αγνοουµε΄νους, λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι η απουσι΄α οργανω΄σεως κατα΄ τη δια΄ρκεια των ηµερω΄ν που ακολου΄θησαν τον κατα- στροφικο΄ σεισµο΄ ει΄χε ως αποτε΄λεσµα να καθυστερη΄σουν οι εργασι΄ες των σωστικω΄ν συνεργει΄ων, ∆. λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι η ΕΕ παρε΄χει ανθρωπιστικη΄ βοη΄θεια στις περισσο΄τερο πληγει΄σες περιοχε΄ς, εκφρα΄ζει την ειλικρινη΄ του συµπα΄θεια και αλληλεγγυ΄η προς την Τουρκι΄α και τους συγγενει΄ς και φι΄λους 1. ο΄λων ο΄σων ε΄χουν σκοτωθει΄ η΄ τραυµατισθει΄· χαιρετι΄ζει το ε΄ργο των σωστικω΄ν συνεργει΄ων των κρατω΄ν µελω΄ν και καλει΄ την Επιτροπη΄ να διερευνη΄σει τις 2. δυνατο΄τητες βελτιω΄σεως της αποτελεσµατικο΄τητας της παρεχο΄µενης βοη΄θειας σε µει΄ζονες ανθρωπιστικε΄ς κατα- στροφε΄ς εντο΄ς η΄ εκτο΄ς της ΕΕ και να υποβα΄λει ε΄κθεση στο Κοινοβου΄λιο σχετικα΄ µε τις εργασι΄ες της· πιστευ΄ει ο΄τι πρε΄πει να εξετασθει΄ επειγο΄ντως το ενδεχο΄µενο δηµιουργι΄ας ενο΄ς Ευρωπαι¨κου΄ Ερευνητικου΄ Ινστι- 3. του΄του για τη συστηµατικη΄ µελε΄τη και την εφαρµογη΄ νε΄ων µεθο΄δων εγκαι΄ρου προειδοποιη΄σεως της σεισµικη΄ς δραστηριο΄τητας· αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει το παρο΄ν ψη΄φισµα στο Συµβου΄λιο, την Επιτροπη΄, την κυβε΄ρνηση 4. της Τουρκι΄ας και τη Μεγα΄λη Τουρκικη΄ Εθνοσυνε΄λευση. β) B5-0074, 0076, 0086, 0089 και 0102/1999 Ψη΄φισµα σχετικα΄ µε τον καταστροφικο΄ σεισµο΄ της Αθη΄νας στις 7 Σεπτεµβρι΄ου 1999 Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, A. λαµβα΄νοντας υπο΄ψη τον καταστροφικο΄ σεισµο΄ εντα΄σεως 5,9 βαθµω΄ν της κλι΄µακας Ρι΄χτερ που σηµειω΄θηκε στις 7 Σεπτεµβρι΄ου 1999 στην περιοχη΄ της Αθη΄νας, B. Γ. λαµβα΄νοντας υπο΄ψη το γεγονο΄ς ο΄τι περισσο΄τερα απο΄ 100 α΄τοµα ε΄χουν σκοτωθει΄, πολλε΄ς εκατοντα΄δες ε΄χουν τραυµατισθει΄, πολλε΄ς χιλια΄δες κτι΄ρια και κατοικι΄ες ε΄χουν καταστραφει΄, ενω΄ πολλε΄ς εκατοντα΄δες α΄λλα ε΄χουν υποστει΄ ζηµι΄ες, καθω΄ς επι΄σης και ο΄τι ε΄χουν ση΄µερα πληγει΄ περισσο΄τερα απο΄ 60. 000 α΄τοµα, λαµβα΄νοντας υπο΄ψη τις ζηµι΄ες που ε΄χουν υποστει΄ κτη΄ρια της πο΄λεως των Αθηνω΄ν, ο΄πως ιστορικα΄ µνηµει΄α, το Αρχαιολογικο΄ Μουσει΄ο της πο΄λεως, εκκλησι΄ες και νοσοκοµει΄α,


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1983/1999 av den 16 september 1999 om fastställande av det högsta exportbidraget för korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1701/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund
third country

text: 17. 9. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 245/21 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1983/1999 av den 16 september 1999 om fastställande av det högsta exportbidraget för korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1701/1999 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1253/1999 (2), med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2513/98 (4), särskilt artikel 4 i denna, och av följande skäl: 1. 2. En anbudsinfordran för bidrag och/eller avgift för export av korn till alla tredje länder har inletts genom kommis- sionens förordning (EG) nr 1701/1999 (5). I artikel 7 i förordning (EG) nr 1501/95 föreskrivs att kommissionen på grundval av de meddelade anbuden och i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 23 i förordning (EEG) nr 1766/92, kan besluta att fast- ställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/ 95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgi- vare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget, samt den eller de anbudsgivare vars anbud avser en exportavgift. 3. 4. Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuva- rande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs till det belopp som anges i artikel 1. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 För de anbud som meddelats från och med den 10 till och med den 16 september 1999 inom ramen för den anbudsinfordran förordning (EG) nr 1701/1999 är det högsta som avses i exportbidraget för korn fastställt till 30,25 EUR/t. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 17 september 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 16 september 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 313, 21. 11. 1998, s. 16. (5) EGT L 201, 31. 7. 1999, s. 27


title: Päätöslauselma Itä-Timorin tilanteesta

eurovoc_concepts:
East Timor
Indonesia
cooperation policy
human rights
peacekeeping
political situation
political violence
referendum
self-determination

text: 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 54/97 Torstai 16. syyskuuta 1999 22. toistaa jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille 6. toukokuuta 1999 osoittamansa kiireellisen vaatimuksen kaikkien mahdollisten keinojen käyttämisestä kansainvälisen rikostuomioistuimen ohjesään- nön ratifioimiseksi mahdollisimman pikaisesti, koska ohjesääntö on ratifioitava vielä 60 maassa lainvoimai- suuden saavuttamiseksi; 23. katsoo, että unionin olisi sitouduttava maailmanlaajuisen oikeudenkäyttöalueen periaatteeseen, jossa ei myönnetä turvapaikkoja kansanmurhiin, sotarikoksiin ja ihmiskuntaa vastaan tehtyihin rikoksiin ja kidu- tukseen syyllistyneille; 24. pyytää jäsenvaltioita hyväksymään tarpeellisen lainsäädännön, jotta kansanmurhista, sotarikoksista, rikoksista ihmiskuntaa vastaan ja kidutuksesta voidaan asettaa syytteeseen riippumatta siitä, missä nämä rikokset on tehty; Unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden instituutioiden välisen vuoropuhelun lujittaminen 25. vahvistaa aikeensa ottaa jäsenvaltioiden parlamentit ja kansalaisyhteiskunnan edustajat mukaan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamiseen perustamissopimusten sisältöä ja henkeä sekä erityisesti jäsenvaltioiden parlamenttien osallistumista koskevan pöytäkirjan mukaisesti; * * * kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle ja ylläpitämään 26. asianmukaisia suhteita jäsenvaltioiden parlamenttien puhemiehiin ja hallitusten päämiehiin Tampereen ja Helsingin tulevia kokouksia silmällä pitäen; näin voitaisiin todeta edellä mainittujen tavoitteiden toteutta- misessa mahdollisesti esiintyvät ongelmat. 11. Itä-Timorin tilanne B5-0067, 0111, 0112, 0113, 0114 ja 0115/1999 Päätöslauselma Itä-Timorin tilanteesta Euroopan parlamentti, joka ’ ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Itä-Timorin tilanteesta, ’ ottaa huomioon Portugalin ja Indonesian 5. toukokuuta 1999 YK:n alaisuudessa New Yorkissa allekir- joittaman sopimuksen, A. pitää myönteisenä YK:n valtuuskunnan (UNAMET) tekemää työtä Itä-Timorin kansanäänestyksen val- mistelussa ja järjestämisessä täysin New Yorkin sopimuksen mukaisesti, B. ottaa huomioon, että 98,6 prosenttia väestöstä osallistui kansanäänestykseen huolimatta Indonesiaan liittymistä kannattavien puolisotilaallisten joukkojen uhkauksista ja niiden luomasta pelottelun ilmapii- ristä, C. ottaa huomioon, että UNAMET ja kansainväliset tarkkailijat, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston valtuuskunnat, tunnustivat kansanäänestyksen laillisuuden ja pätevyyden, D. ottaa huomioon, että kansanäänestyksen tulokset osoittavat selvästi, että itätimorilaiset kannattavat itsenäisyyttä; 78,5 prosenttia äänesti sen puolesta, E. F. ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri julkisti kansanäänestyksen tulokset ja että Yhdistyneet Kansa- kunnat, Indonesian presidentti, Portugali ja kansainvälinen yhteisö tunnustivat ne päteviksi, ottaa huomioon, että kansanäänestyksen tulosten julkistamisen jälkeen Indonesian poliisi- ja sotilasvi- ranomaisten tukemat, Indonesiaa kannattavat puolisotilaalliset joukot terrorisoivat aluetta tappamalla puolustuskyvyttömiä kansalaisia, polttamalla taloja, hajottamalla perheitä ja karkottamalla väestöä asuinsijoiltaan sekä hyökkäämällä UNAMETin ja Punaisen Ristin työntekijöitä sekä toimittajia ja tark- kailijoita vastaan muiden ihmisoikeuksia loukkaavien tekojen lisäksi, C 54/98 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 25. 2. 2000 Torstai 16. syyskuuta 1999 G. ottaa huomioon, että kauhu ja raakuudet jatkuvat yhä, mikä estää turvallisuuden ja järjestyksen luomi- sen alueella ja aiheuttaa tuhansien ihmishenkien menetyksiä tässä inhimillisen hädän tilanteessa, jossa kokonaisen kansan eloonjääminen on uhattuna, H. ottaa huomioon, että Indonesia on rikkonut New Yorkin sopimuksen 3 artiklaa, koska se ei varmista- nut rauhan ja turvallisuuden säilymistä alueella joko kykenemättömyyttään, passiivisuuttaan tai jopa tahallaan, I. J. ottaa huomioon, että Indonesia valtasi laittomasti Itä-Timorin alueen 24 vuotta sitten ja että Yhdisty- neiden Kansakuntien päätöslauselmien mukaisesti Indonesialla ei ole minkäänlaista määräysoikeutta Itä-Timorin alueeseen vaan niissä tunnustetaan Portugalin oikeus alueen hallintoon, katsoo, että Indonesia on lopulta 12. syyskuuta 1999 tunnustanut, että kansainvälisten rauhanturva- joukkojen läsnäolo on välttämätön Itä-Timorissa; onnittelee itätimorilaisia esimerkillisestä käyttäytymisestä kansanäänestyksen aikana ja korkeasta 1. äänestysprosentista; tunnustaa Itä-Timorin kansan ehdottoman ja demokraattisesti ilmaistun halun itsenäistyä ja luoda 2. uusi valtio; tuomitsee jyrkästi Indonesiaa kannattavien puolisotilaallisten joukkojen tekemät rikokset ja itätimori- 3. laisten joukkomurhat, joihin osallistuivat myös Indonesian poliisivoimat ja armeija ja joiden seurauksena lukemattomia ihmisiä on kuollut tai joutunut pakenemaan; vaatii, että Yhdistyneet Kansakunnat täyttää New Yorkin sopimuksen (7 artikla) mukaiset velvoit- 4. teensa ja pitää tarvittavan määrän virkailijoita Itä-Timorissa; 5. vetoaa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvostoon, että se lähettää viipymättä kansainväliset rauhanturvajoukot Itä-Timoriin, ja pyytää kaikkia jäsenvaltioita antamaan mahdollisimman paljon logistista ja rahallista tukea YK:n rauhanturvajoukoille niiden lähettämiseksi tarvittavien valmisteluiden nopeuttami- seksi; panee 6. tyytyväisenä merkille Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin päätöksen jäädyttää syyskuuksi suunniteltu lainojen maksu Indonesialle ja esittää neuvoston puheenjohtajavaltiolle pyynnön ja kansainväliselle yhteisölle ’ erityisesti Yhdistyneille Kansakunnille ’ vetoomuksen keskeyttää tai jäädyttää sotilaallinen yhteistyö, aseiden vienti ja taloudellinen apu Indonesialle lukuun ottamatta huma- nitaarista apua ja tukea maan demokratisoitumisprosessille, siihen asti kunnes Itä-Timorin tilanne palautuu normaaliksi; 7. vetoaa neuvoston puheenjohtajavaltioon, komissioon, jäsenvaltioiden hallituksiin ja kansainväliseen yhteisöön, että ne takaavat viipymättä humanitaarisen avun lähettämisen Itä-Timorin väestölle ja erityisesti sen, että asuinseuduiltaan siirtymään joutuneet ja pakolaiset voivat palata koteihinsa ja kansainväliset tark- kailijat, kansalaisjärjestöt ja toimittajat pääsevät jälleen Itä-Timorin alueelle; kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita tunnustamaan Itä-Timorin valtion ja solmimaan asianmukaiset 8. diplomaattisuhteet mahdollisimman nopeasti; vaatii, että Yhdistyneet Kansakunnat tekevät selvityksen alueella tehdyistä julmuuksista ja että niistä 9. vastuussa olevat henkilöt nimetään, ja ilmaisee tukensa YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Mary Robinsonin esit- tämälle ehdotukselle Itä-Timoria käsittelevän väliaikaisen kansainvälisen tuomioistuimen perustamisesta; pyytää Euroopan unionia antamaan suostumuksensa talousapuohjelmalle ja ohjelmalle Itä-Timorin 10. kansalaisyhteiskunnan jälleenrakentamiseksi yhteisen toiminnan muodossa; ehdottaa, että Euroopan unionin vuoden 2000 talousarvioon otetaan määräraha Itä-Timorin jälleen- 11. rakentamisen, taloudellisen toiminnan ja valtion perustamisen tukemiseksi; kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, 12. jäsenvaltioiden parlamenteille, Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille, Indonesian hallitukselle, Kaakkois-Aasian yhteis- työjärjestölle ja Itä-Timorin vastarintaliikkeen johtajalle Xanana Gusmãolle


title: Proposition de décision du Conseil approuvant le texte d'une 10e convention CE-UNRWA couvrant les années 1999-2001, préalablement à la signature de la convention par la Commission et l'Office de secours et de travaux des Nations unies pour les réfugiés de Palestine (COM(1999)334 - C5-0059/1999 - 1999/0143 (CNS))

text: C 54/106 Journal officiel des Communautés européennes FR 25. 2. 2000 Jeudi, 16 septembre 1999 13. Dixième convention CE-UNRWA (1999-2001) * A5-0010/1999 Proposition de décision du Conseil approuvant le texte d’une 10e convention CE-UNRWA cou- vrant les années 1999-2001, préalablement à la signature de la convention par la Commission et l’Office de secours et de travaux des Nations unies pour les réfugiés de Palestine (COM(1999)334 1 C5-0059/1999 1 1999/0143 (CNS)) Cette proposition a été adoptée avec les modifications suivantes: TEXTE PROPOSÉ PAR LA COMMISSION MODIFICATION APPORTÉES PAR LE PARLEMENT (Amendement 1) Article 2 bis (nouveau) Article 2 bis La Commission transmet au Parlement européen et au Conseil 5, annuels paragraphe 2, de la convention. rapports l’article visés les à (Amendement 2) Article 3 bis (nouveau) Article 3 bis La Commission veille à ce que l’accès des représentants de la Communauté, aussi bien que du Parlement européen ou du Conseil, sur les sites où opère l’UNRWA soit précédé de la fourniture d’informations détaillées et actualisées sur les aspects financiers de ces missions. Résolution législative du Parlement européen sur la proposition de décision du Conseil approuvant le texte d’une dixième convention CE-UNRWA couvrant les années 1999-2001, préalablement à la signature de la convention par la Commission et l’Office de secours et de travaux des Nations unies pour les réfugiés de Palestine (COM(1999)334 1 C5-0059/1999 1 1999/0143 (CNS)) (Procédure de consultation) Le Parlement européen, ’ vu la proposition de décision du Conseil (COM(1999)334), ’ vu la dixième convention CE-UNRWA, couvrant les années 1999-2001, qu’a paraphée la Commission (COM(1999)334), ’ consulté par le Conseil conformément à l’article 181 en liaison avec l’article 300, paragraphe 3, pre- mier alinéa, du traité CE (C5-0059/1999), ’ vu l’article 97, paragraphe 7, de son règlement, ’ vu le rapport de la commission du développement et de la coopération et les avis de la commission des affaires étrangères, des droits de l’homme, de la sécurité commune et de la politique de défense et de la commission des budgets (A5-0010/1999); 25. 2. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 54/107 Jeudi, 16 septembre 1999 1. approuve la proposition de la Commission ainsi amendé; invite la Commission à modifier en conséquence sa proposition, conformément à l’article 250, para- 2. graphe 2, du traité CE; invite le Conseil au cas où il entendrait s’écarter du texte approuvé par le Parlement à en informer 3. celui-ci; demande à être à nouveau consulté au cas où le Conseil entendrait modifier de manière substantielle 4. la proposition de la Commission 5. charge sa Présidente de transmettre sa position au Conseil et à la Commission. 14. Tremblements de terre en Turquie et en Grèce a) B5-0072, 0077, 0087, 0088, 0104 et 0109/1999 Résolution sur le tremblement de terre en Turquie Le Parlement européen, A. B. C. considérant qu’aux premières heures du 17 août 1999, un tremblement de terre dévastateur, de 7,4 degrés sur l’échelle de Richter, a secoué la partie nord-ouest de la Turquie, fortement peuplée et très industrialisée, considérant que ce tremblement de terre a fait plus de 15 000 morts, 25 000 blessés et des milliers de disparus et a entraîné des destructions massives de matériel, considérant qu’un manque d’organisation pendant les jours suivant la catastrophe a ralenti le travail des sauveteurs, D. considérant que l’Union européenne fournit une aide humanitaire aux zones les plus touchées; exprime sa profonde sympathie et sa solidarité à la Turquie ainsi qu’aux familles et aux amis des 1. victimes; 2. salue le travail des équipes de sauveteurs des États membres et demande à la Commission d’examiner les possibilités d’améliorer l’efficacité de l’organisation chargée des secours lors des grandes catastrophes humanitaires sur le territoire ou à l’extérieur de l’Union européenne et de faire rapport au Parlement sur le résultat de ses travaux; considère qu’il convient d’urgence d’envisager la création d’un institut de recherche européen pour 3. l’étude systématique et l’application de nouvelles méthodes d’alerte rapide en cas d’activité sismique; charge sa Présidente de transmettre la présente résolution au Conseil, à la Commission ainsi qu’au 4. gouvernement et à la Grande Assemblée nationale de Turquie. b) B5-0074, 0076, 0086, 0089 et 0102/1999 Résolution sur le tremblement de terre catastrophique survenu à Athènes le 7 septembre 1999 Le Parlement européen, A. B. considérant le séisme catastrophique de 5,9 sur l’échelle de Richter qui a eu lieu le 7 septembre 1999 dans la région d’Athènes, considérant que plus de 100 personnes sont mortes, que plusieurs centaines ont été blessées, que plusieurs milliers de bâtiments et habitations ont été détruits et plusieurs centaines d’autres endomma- gés et qu’ainsi plus de 60 000 personnes sont aujourd’hui sinistrées, C. considérant les dégâts subis par des bâtiments de la ville d’Athènes, comme des monuments histo- riques, le Musée archéologique de la ville, des églises, des hôpitaux;


title: Parecer do Comité das Regiões sobre «O Relatório anual do Fundo de Coesão - 1997»

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
activity report

formats: html pdf print

text: 23. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 374/67 Parecer do Comité das Regio˜ es sobre «O Relato´ rio anual do Fundo de Coesa˜ o — 1997» O COMITE´ DAS REGIO˜ ES, (1999/C 374/15) Tendo em conta o Relato´ rio anual do Fundo de Coesa˜o de 1997 (COM(1998) 543 final); Tendo em conta a carta da Comissa˜o Europeia de 7 de Outubro de 1998 de o consultar sobre a matéria nos termos do primeiro para´grafo dos artigos 161. o e 265. o do Tratado que institui a Comunidade Europeia; Tendo em conta a decisa˜o da Mesa de 18 de Novembro de 1998 de incumbir a Comissa˜o 1 «Polı´tica Regional, Fundos Estruturais, Coesa˜o Econo´ mica e Social, Cooperaça˜o Transfronteiriça e Interregional» da preparaça˜o do parecer; Tendo em conta o projecto de parecer aprovado pela Comissa˜o 1 em 30 de Junho de 1999 (CdR 2/99 rev. 2) [relator: J. Vieira de Carvalho (P, PPE)]; Considerando o seu parecer sobre a «Proposta de regulamento (CE) do Conselho que altera o Regulamento (CE) n. o 1164/94 que institui o Fundo de Coesa˜o» e a «Proposta de regulamento (CE) do Conselho que altera o Anexo II do Regulamento (CE) n. o 1164/94 que institui o Fundo de Coesa˜o» (CdR 235/98 fin) (1); Considerando o seu parecer sobre o «Primeiro relato´ rio sobre a coesa˜o econo´ mica e social — 1996» (CdR 76/97 fin) (2); Considerando o seu parecer sobre a «Proposta de regulamento (CEE) do Conselho que institui o Fundo de Coesa˜o» e a «Proposta de regulamento (CEE) do Conselho que estabelece as normas de execuça˜o do regulamento (CE) do Conselho que institui o Fundo de Coesa˜o» (CdR 16/94) (3); Considerando o parecer do Comité Econo´ mico e Social (Secça˜o da Unia˜o Econo´ mica e Moneta´ria e Coesa˜o Econo´ mica e Social) sobre o «Relato´ rio anual do Fundo de Coesa˜o» (CES 192/99) (4); Considerando as deciso˜ es sobre a Agenda 2000 adoptadas pelos chefes de Estado e de governo em Berlim, em 24 e 25 de Março de 1999, adoptou na 30. a reunia˜o plena´ria de 15 e 16 de Setembro de 1999 (sessa˜o de 16 de Setembro) o seguinte parecer. 1. Introduça˜o 1. 1. O Relato´ rio da Comissa˜o visa as deciso˜ es tomadas durante o ano de 1997 no âmbito do Fundo de Coesa˜o. Este é um instrumento criado pelo Tratado de Maastrich com o intuito de reforçar a Coesa˜o Econo´ mica e Social através do apoio financeiro aos Estados-Membros menos pro´ speros (Espanha, Grécia, Irlanda e Portugal) para a realizaça˜o de projectos nas a´reas do ambiente e infra-estruturas de transporte e tendo em vista possibilitar a estes Estados a execuça˜o de programas nacionais para cumprimento dos critérios de convergência da terceira fase da Unia˜o Econo´ mica e Moneta´ria. 1. 2. O ano de 1997 constitui o quinto ano de actuaça˜o do Fundo de Coesa˜o nos quatro paı´ses beneficia´rios e na˜o difere substancialmente da estratégia ja´ adoptada em anos anteriores. (1) JO C 51 de 22. 2. 1999, p. 10. (2) JO C 379 de 15. 12. 1997, p. 34. (3) JO C 217 de 6. 8. 1994, p. 1. (4) JO C 116 de 28. 4. 1999, p. 10. 2. Observaço˜ es gerais O Comité das Regio˜ es 2. 1. Felicita a Comissa˜o pela melhoria substancial do relato´ rio, verificando que foram tomados em consideraça˜o comenta´rios formulados em pareceres anteriores, dos quais resultaram ajustamentos ao nı´vel da apresentaça˜o deste documento. Relativamente à apresentaça˜o dos principais desenvol- 2. 2. vimentos em cada paı´s, regista com agrado o grau de pormenorizaça˜o adoptado no relato´ rio. Contudo, seria deseja´- vel uma maior harmonizaça˜o da ana´lise descritiva adoptada em cada caso, de modo a facilitar a comparaça˜o entre os dados para cada Estado-Membro. 2. 3. Do mesmo modo, recomenda o recurso, sempre que possı´vel, a diagramas e mapas para ilustrar a evoluça˜o global dos projectos financiados e a respectiva implantaça˜o territorial, procurando facilitar a consulta e a utilizaça˜o deste relato´ rio de forma mais expedita. C 374/68 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 23. 12. 1999 2. 4. Constata a estabilizaça˜o das normas e procedimentos jurı´dicos e administrativos ao nı´vel da gesta˜o, funcionamento, avaliaça˜o e acompanhamento de projectos, com resultados positivos na aplicaça˜o do Fundo de Coesa˜o, visı´veis no relato´ rio. 2. 12. O Comité das Regio˜ es regista com satisfaça˜o a proposta da Comissa˜o de criaça˜o do instrumento estrutural de pré-adesa˜o (ISPA), com o objectivo de ajudar os paı´ses candidatos à adesa˜o a atingir os padro˜ es comunita´rios em matéria de infra-estruturas de transporte e ambiente. Congratula-se pelo teor dos resultados do estudo 2. 5. efectuado pela London School of Economics, que revelaram uma intensa e frutuosa relaça˜o entre investimentos pu´ blicos e privados, com efeitos significativos no emprego a longo prazo, bem como importantes repercusso˜ es de uma regia˜o para outra e entre paı´ses beneficia´rios do Fundo e seus vizinhos. 2. 6. Também o programa de avaliaça˜o ex-post é motivo de satisfaça˜o para o Comité das Regio˜ es, demonstrando a preocupaça˜o da Comissa˜o na avaliaça˜o dos projectos. O CR espera que este programa forneça elementos de ana´lise e resultados compara´veis para os quatro paı´ses beneficia´rios, tendo em vista o melhoramento da apreciaça˜o ex-ante e o melhor acompanhamento dos projectos. 2. 7. Regista com agrado os esforços dos Estados-Membros beneficia´rios do Fundo de Coesa˜o no sentido de satisfazer os objectivos em matéria de défice pu´ blico definidos pelo Con- selho. No entanto, na˜o so´ recomenda a continuaça˜o desses esforços aos Estados-Membros como também sugere à Comis- sa˜o um acompanhamento eficaz da situaça˜o orçamental e o desenvolvimento de esforços de sensibilizaça˜o nos paı´ses beneficia´rios sempre que a situaça˜o o justifique. 2. 8. O Comité das Regio˜ es toma conhecimento da decisa˜o da reunia˜o de Berlim dos chefes de Estado e de governo no sentido de prosseguir o apoio aos quatro paı´ses actualmente beneficia´rios para além do ano 2000 e de avaliar a sua elegibilidade a meio do perı´odo de planeamento, em 2003. O CR reconhece o papel fundamental desempenhado pelo Fundo de Coesa˜o em prol da convergência entre Estados-Membros, mas verifica também que, até à data, nenhum deles atingiu o limiar de um PNB igual ou superior a 90 % da média comunita´ria. 2. 9. O Comité das Regio˜ es nota que, embora se tenham registado progressos nos paı´ses da coesa˜o, tanto no sector dos transportes como no do ambiente, ha´ ainda muito trabalho a fazer para melhorar essas infra-estruturas. A exigência de uma melhoria constante quer nos paı´ses que na˜o participam quer nos que participam no euro justifica a manutença˜o do fundo. 2. 10. O Comité das Regio˜ es apoia a decisa˜o de alterar em vez de substituir o Regulamento actual do Fundo, o que, na sua opinia˜o, permitira´ uma transiça˜o suave entre os dois perı´odos de financiamento. 2. 11. Relativamente a outras polı´ticas comunita´rias, o Comité das Regio˜ es assinala os esforços de coordenaça˜o desenvolvidos pela Comissa˜o, designadamente no que diz respeito à legislaça˜o em matéria de ambiente, à Rede Transeu- ropeia de transportes e aos Fundos Estruturais. 2. 13. Em termos de acompanhamento e controle, o Comité das Regio˜ es congratula-se pelos esforços empreendidos ao nı´vel dos Comités de Acompanhamento organizados em cada Estado-Membro, assim como pelas Misso˜ es de Verificaça˜o e Controlo dos projectos apoiados pelo Fundo. Segundo o relato´ rio, a Comissa˜o so´ 2. 14. teve conheci- mento de um caso de utilizaça˜o indevida de verbas do Fundo de Coesa˜o. O Comité das Regio˜ es considera-o motivo de ju´ bilo, na medida em que tal representaria um grau muito elevado de utilizaça˜o legı´tima de verbas. O Comité das Regio˜ es toma, entretanto, nota do juı´zo da Comissa˜o de que as autoridades nacionais pecam por na˜o realizar uma fiscalizaça˜o sistema´tica da utilizaça˜o de verbas para projectos, nomeada- mente, do Fundo de Coesa˜o, o que aumenta o risco de fraude. O Comité das Regio˜ es toma igualmente nota do juı´zo da Comissa˜o de que é difı´cil avaliar o impacto dos meios investidos no combate à fraude, por faltarem balanços dos casos de fraude. O Comité das Regio˜ es considera lamenta´vel que a Comissa˜o tenha encontrado razo˜ es para uma crı´tica dessa gravidade e apoia inteiramente todos os esforços tendentes a combater mais eficazmente irregularidades e fraudes em todos os sectores dos fundos estruturais. Todos os nı´veis de poder envolvidos tera˜o de estar à altura das suas responsabilidades. 3. Observaço˜ es especı´ficas 3. 1. Gesta˜o do apoio financeiro 3. 1. 1. O Comité das Regio˜ es manifesta satisfaça˜o por, mais uma vez, terem sido atingidos os objectivos ao nı´vel da execuça˜o orçamental, quer no que diz respeito às dotaço˜ es para autorizaça˜o, quer às dotaço˜ es para pagamento, ambas realizadas a 100 %. 3. 1. 2. O Comité das Regio˜ es regista que, desde 1993 até ao final de 1997, ja´ foram autorizados cerca de 2/3 do valor da dotaça˜o global destinada à primeira fase do Fundo de Coesa˜o (1993-1999). E´ 3. 1. 3. também com satisfaça˜o que o CR nota que, mais uma vez, sa˜o cumpridas as percentagens indicativas de repartiça˜o dos recursos do Fundo de Coesa˜o pelos Estados- -Membros beneficia´rios, de acordo com o previsto no anexo I do Regulamento que institui o Fundo. E´ com satisfaça˜o que o Comité das Regio˜ es constata 3. 1. 4. que em 1997, pela primeira vez, o investimento na a´rea do ambiente (54,4 %) ultrapassa o investimento na a´rea dos transportes (45,5 %), recuperando dos baixos valores dos anos anteriores. Regista ainda que essa tendência se observou em quase todo os paı´ses. 23. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 374/69 3. 1. 5. Para o intervalo de tempo compreendido entre 1993 e 1997, o Comité das Regio˜ es regista com agrado um maior equilı´brio na distribuiça˜o do Fundo pelos sectores dos Transportes e do Ambiente, respectivamente 50,8 % e 49,2 %. Deste modo na˜o se prevêem dificuldades de maior em manter essa tendência para o perı´odo de 1993-1999, correspondente ao Fundo de Coesa˜o da primeira geraça˜o. 3. 1. 6. No entanto, o Comité das Regio˜ es na˜o pode deixar de referir neste domı´nio o reduzido investimento dedicado à protecça˜o natural e à melhoria do ambiente urbano, factores fundamentais para a manutença˜o da qualidade de vida. 3. 1. 7. Relativamente ao Ambiente Urbano, esta a´rea vai seguramente concentrar as atenço˜ es nos pro´ ximos anos, tanto mais que é reconhecida a tendência actual de forte urbanizaça˜o no continente europeu, onde cerca de 2/3 dos habitantes vivem em zonas urbanas que ocupam apenas 1 % da sua superfı´cie. Deste modo, os espaços urbanos esta˜o sujeitos a uma maior pressa˜o ambiental, nomeadamente em termos de poluiça˜o do ar, da a´gua e dos solos, assim como a produça˜o de resı´duos lı´quidos e so´ lidos e de ruı´do, problemas que importam ser devidamente acautelados em futuras inter- venço˜ es e para os quais a sociedade vai apresentar um crescente grau de exigência. 3. 1. 8. Embora os projectos relativos a estradas continuem a absorver o maior apoio do Fundo de Coesa˜o (57 %), o CR observa com agrado o aumento significativo da parcela ferrovia´ria no orçamento dos transportes com quase 1/3 das autorizaço˜ es globais do domı´nio a serem destinadas a este sector, em 1997. 3. 1. 9. O Comité das Regio˜ es na˜o pode deixar de registar o reduzido investimento (1,7 %) no sector portua´rio em 1997, tanto mais que o transporte marı´timo assume uma importância significativa para a economia dos quatro Estados-Membros beneficia´rios. Neste sentido, o Comité das Regio˜ es sugere à Comissa˜o e aos paı´ses da coesa˜o um incremento de projectos no domı´nio portua´rio, marı´timo e fluvial, tendo em vista o fomento e dinamizaça˜o deste sector fundamental para consoli- dar a abertura ao exterior destes paı´ses. 3. 1. 10. Nesta perspectiva, seria também de reforçar o papel da cabotagem intra-europeia, como alternativa ao congestiona- mento do transporte terrestre de mercadorias, traduzindo assim uma soluça˜o mais equilibrada do ponto de vista ambiental e do ordenamento do territo´ rio, com va´rias vanta- gens evidentes em termos de rapidez e de efica´cia de custos. Ainda no domı´nio dos transportes, o Comité das 3. 1. 11. Regio˜ es salienta a necessidade do desenvolvimento de projec- tos baseados na intermodalidade, de modo a melhorar a eficiência do sistema de transportes como um todo e garantir a circulaça˜o de pessoas e mercadorias de forma mais fluida. 3. 1. 12. Do mesmo modo, seria de privilegiar em futuras acço˜ es o incremento de centros logı´sticos com vista a estabele- cer uma ra´pida e eficaz distribuiça˜o de mercadorias, por sua vez conjugados com centros multimodais, de modo a articular os va´rios meios de transporte de mercadorias. 3. 1. 13. O Comité das Regio˜ es insiste na necessidade de salvaguardar o futuro financiamento de projectos de pequena escala. E´ da opinia˜o que, na˜o obstante a necessidade de financiar projectos de grande envergadura e de assegurar uma abordagem estratégica ao desenvolvimento dos mesmos, alguns projectos de pequena escala, nomeadamente na a´rea do ambiente, podera˜o revestir-se de particular relevância nos paı´ses da coesa˜o. E´ extraordinariamente importante que as administraço˜ es locais estabeleçam as suas prioridades a este respeito. 3. 2. Subsidiariedade e parceria 3. 2. 1. O Comité das Regio˜ es apela à Comissa˜o para que garanta a participaça˜o das autoridades locais e regionais em todas as fases do Fundo de Coesa˜o do estabelecimento de prioridades até ao acompanhamento e avaliaça˜o. 3. 2. 2. O Comité das Regio˜ es refere que essa participaça˜o significa, também, que os pedidos de concessa˜o de apoio deveriam ter sido obrigatoriamente acompanhados de parece- res formulados pelas entidades regionais e locais das regio˜ es envolvidas sobre o impacto regional e inter-regional dos projectos em causa, e que a Comissa˜o deveria ter em conta, na aprovaça˜o dos projectos, estes pareceres das entidades directamente envolvidas. 3. 2. 3. O Comité das Regio˜ es recorda que parte das iniciati- vas neste domı´nio sa˜o provenientes dos Municı´pios ou das Regio˜ es. Assim, o CR recomenda uma maior flexibilidade na aplicaça˜o da Regulamentaça˜o do Fundo de Coesa˜o que impo˜ e a concentraça˜o ao nı´vel dos Governos Centrais das candidatu- ras ao apoio do Fundo de Coesa˜o. Propondo uma maior abertura da Comissa˜o às instâncias intermédias, facilitando o dia´logo e ganhando, eventualmente, projectos de potencial elevado que de outra forma na˜o chegariam à sua presença. 3. 2. 4. O Comité das Regio˜ es, embora se regozije com a maior ênfase dada às parcerias entre o sector pu´ blico e o privado, considera que as deciso˜ es relativas ao potencial gerador de receitas dos projectos e à sua adequaça˜o à participaça˜o do sector privado, deveriam ser tomadas a nı´vel nacional mediante consulta das autoridades locais e regionais envolvidas. 3. 2. 5. O CR salienta que, frequentemente, os interesses de operadores privados e regionais/locais podem divergir, o que é susceptı´vel de entravar o financiamento pelo sector privado. Em determinadas regio˜ es periféricas dos paı´ses é, muitas vezes, difı´cil incentivar investimentos deste tipo nos sectores dos transportes e do ambiente. Ha´ também que garantir uma disponibilizaça˜o equitativa de infra-estruturas e serviços, devendo ser realçado que, em alguns casos, o poder local é quem esta´ em melhor situaça˜o para fornecer (financiar) e manter este tipo de infra-estruturas. C 374/70 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 23. 12. 1999 4. Concluso˜ es O Comité das Regio˜ es toma conhecimento da decisa˜o 4. 1. da reunia˜o de Berlim dos chefes de Estado e de governo no sentido de prosseguir o apoio aos quatro paı´ses actualmente beneficia´rios para além do ano 2000 e de avaliar a sua elegibilidade a meio do perı´odo de planeamento, em 2003. 4. 3. O Comité das Regio˜ es considera que deveria ser salvaguardado o futuro financiamento de projectos de pequena escala, lembrando que alguns têm tido impacte considera´vel sobretudo no domı´nio do ambiente, sendo extremamente importante que as administraço˜ es locais estabeleçam as suas prioridades neste domı´nio. E´ com satisfaça˜o que o Comité das Regio˜ es constata 4. 2. um maior equilı´brio entre os investimentos na a´rea do ambiente e na a´rea dos transportes. No entanto, na˜o pode deixar de referir o nı´vel reduzido de investimento dedicado à protecça˜o natural e à melhoria do ambiente urbano. O Comité das Regio˜ es apela à Comissa˜o para que 4. 4. garanta a participaça˜o das autoridades locais e regionais em todas as fases do Fundo de Coesa˜o e recorda a importância das iniciativas provenientes dos Municı´pios e das Regio˜ es neste domı´nio. Bruxelas, 16 de Setembro de 1999. O Presidente do Comité das Regio˜es Manfred DAMMEYER


title: 1999/624/GBVB: Gemeenschappelijk standpunt van de Raad van 16 september 1999 betreffende beperkende maatregelen tegen de Republiek Indonesië

eurovoc_concepts:
EU Member State
East Timor
Indonesia
economic sanctions
human rights
military equipment

text: 17. 9. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 245/53 (Besluiten aangenomen krachtens titel V van het Verdrag betreffende de Europese Unie) GEMEENSCHAPPELIJK STANDPUNT VAN DE RAAD van 16 september 1999 betreffende beperkende maatregelen tegen de Republiek Indonesië (1999/624/GBVB) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Artikel 2 Gelet op het Verdrag betreffende de Europese Unie, en met name op artikel 15, Rekening houdend met de conclusies zoals vastgesteld door de Raad op 13 september 1999, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) Gezien de huidige ontstellende situatie in Oost-Timor, waar ernstige schendingen van de mensenrechten en van het internationale recht plaatsvinden, acht de Europese Unie het aangewezen beperkende maatregelen tegen Indonesië in te stellen. Een optreden van de Gemeenschap is nodig om maatre- gelen uit te voeren die nodig zĳn om de levering te voorkomen van bepaalde uitrustingen die gebruikt kunnen worden voor binnenlandse repressie of terro- risme, HEEFT HET VOLGENDE GEMEENSCHAPPELIJK STANDPUNT VAST- GESTELD: Artikel 1 Op de export van wapens, munitie en militaire uitrusting aan de Republiek Indonesië wordt een embargo ingesteld. Het in de eerste alinea bedoelde embargo heeft betrekking op vernietigingswapens en de munitie daarvoor, bewapende emplacementen, niet-bewapende emplacementen en bijko- mende uitrusting. Het embargo betreft ook onderdelen, repara- ties, onderhoud, overdracht van militaire technologie. Contracten die vóór de datum van inwerkingtreding van het embargo van kracht zĳn geworden, vallen ook onder het embargo. Er zullen aan de Republiek Indonesië geen uitrustingen worden geleverd die gebruikt kunnen worden voor binnenlandse repressie of terrorisme. Artikel 3 De bilaterale samenwerking tussen de Republiek Indonesië en de lidstaten wordt opgeschort. Artikel 4 Teneinde het effect van de bovengenoemde maatregelen zo tracht de Europese Unie andere groot mogelĳk te maken, landen ertoe aan te moedigen beperkende maatregelen te treffen die overeenkomst vertonen met de maatregelen genoemd in dit gemeenschappelĳk standpunt. Artikel 5 Dit gemeenschappelĳk standpunt wordt van kracht op de dag waarop het wordt aangenomen. Het wordt voortdurend opnieuw bezien. Het loopt af op 17 januari 2000. Artikel 6 Dit gemeenschappelĳk standpunt wordt bekendgemaakt in het Publicatieblad. Gedaan te Brussel, 16 september 1999. Voor de Raad De Voorzitter T. HALONEN


title: Regolamento (CE) n. 1982/1999 della Commissione, del 16 settembre 1999, che fissa i tassi delle restituzioni applicabili a taluni prodotti dei settori dei cereali e del riso esportati sotto forma di merci non comprese nell'allegato I del trattato

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice

text: L 245/18 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 17. 9. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 1982/1999 DELLA COMMISSIONE del 16 settembre 1999 che fissa i tassi delle restituzioni applicabili a taluni prodotti dei settori dei cereali e del riso esportati sotto forma di merci non comprese nell'allegato I del trattato LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), in particolare l'articolo 13, paragrafo 3, visto il regolamento (CE) n. 3072/95 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, comune del mercato del riso (3), modificato dal regolamento (CE) n. 2072/ 98 (4), in particolare l'articolo 13, paragrafo 3, relativo all'organizzazione (1) (2) (3) (4) considerando che, a norma dell'articolo 13, paragrafo 1, del regolamento (CEE) n. 1766/92 e dell'articolo 13, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 3072/95, la diffe- renza tra i corsi o i prezzi sul mercato mondiale dei prodotti di cui all'articolo 1, di ciascuno di detti regola- menti ed i prezzi nella Comunità può essere coperta da una restituzione all'esportazione; considerando che il regolamento (CE) n. 1222/94 della Commissione, del 30 maggio 1994, che stabilisce, per taluni prodotti esportati sotto forma di merci non comprese nell'allegato I del trattato, le modalità comuni d'applicazione relative alla concessione delle restituzioni all'esportazione loro importo (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1702/1999 (6), ha specificato per quali di questi prodotti occorre fissare un tasso di restituzione applica- bile all'esportazione sotto forma di merci che figurano, secondo il caso, nell'allegato B del regolamento (CEE) n. 1766/92 o nell'allegato B del regolamento (CE) n. 3072/ 95; criteri per stabilire ed i il considerando che, conformemente all'articolo 4, para- grafo 1, primo comma, del regolamento (CE) n. 1222/ 94, il tasso della restituzione per 100 kg di ciascuno dei prodotti di base considerati deve essere fissato per ciascun mese; considerando che gli impegni presi in materia di restitu- zione applicabili all'esportazione di prodotti agricoli in merci non comprese nell'allegato I del incorporati trattato possono essere messi in pericolo qualora si stabiliscano tassi delle restituzioni elevati; che è oppor- tuno pertanto adottare provvedimenti di salvaguardia in (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 329 del 30. 12. 1995, pag. 18. (4) GU L 265 del 30. 9. 1998, pag. 4. (5) GU L 136 del 31. 5. 1994, pag. 5. (6) GU L 201 del 31. 7. 1999, pag. 30. (5) (6) queste situazioni senza tuttavia impedire la conclusione di contratti a lungo termine; che la fissazione di un tasso di restituzione specifico per la fissazione in anticipo delle restituzioni costituisce un provvedimento che consente di conseguire questi obiettivi; considerando che, a seguito dell'intesa tra la Comunità europea e gli Stati Uniti d'America sulle esportazioni di paste alimentari dalla Comunità verso gli Stati Uniti, approvata dalla decisione 87/482/CEE del Consiglio (7), si rende necessario differenziare la restituzione per le merci dei codici NC 1902 11 00 e 1902 19 secondo la loro destinazione; considerando che, conformemente all'articolo 4, para- lettera b), del regolamento (CE) n. 1222/94, grafo 5, quando la prova prevista all'articolo 4, paragrafo 5, lettera a), del suddetto regolamento non è apportata, bisogna fissare un tasso di restituzione all'esportazione ridotto, tenuto conto dell'importo della restituzione alla produzione applicabile, in virtù del regolamento (CEE) n. 1722/93 della Commissione (8), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 87/1999 (9), al prodotto di base utilizzato, valido durante il periodo presunto di fabbrica- zione delle merci; (7) considerando che il comitato di gestione per i cereali non ha emesso alcun parere nel termine fissato dal suo presidente, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I tassi delle restituzioni applicabili ai prodotti di base che figurano nell'allegato A del regolamento (CE) n. 1222/94 e indicati nell'articolo 1 del regolamento (CEE) n. 1766/92 o nell'articolo 1, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 3072/95 modificato, esportati sotto forma di merci che figurano rispetti- vamente nell'allegato B del regolamento (CEE) n. 1766/92 e nell'allegato B del regolamento (CE) n. 3072/95 sono fissati come indicato in allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 17 settembre 1999. (7) GU L 275 del 29. 9. 1987, pag. 36. (8) GU L 159 dell'1. 7. 1993, pag. 112. (9) GU L 9 del 15. 1. 1999, pag. 8. 17. 9. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 245/19 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 16 settembre 1999. Per la Commissione Frits BOLKESTEIN Membro della Commissione L 245/20 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 17. 9. 1999 al regolamento della Commissione, del 16 settembre 1999, che fissa i tassi delle restituzioni applicabili a taluni prodotti del settore dei cereali e del riso esportati sotto forma di merci non comprese nell'allegato I del trattato ALLEGATO (EUR/100 kg) Tasso della restituzione per 100 kg di prodotto di base Codice NC Designazione dei prodotti (1) In caso di fissazione in anticipo delle restituzioni 1001 10 00 Frumento (grano) duro: – all'esportazione delle merci dei codici NC 1902 11 e 1902 19 verso gli Stati Uniti d'America – negli altri casi 1001 90 99 Frumento (grano) tenero e frumento segalato: – all'esportazione delle merci di codici NC 1902 11 e 1902 19 verso gli Stati Uniti d'America – negli altri casi: – – conformemente n. 1222/94 (2) – – negli altri casi 1002 00 00 Segala 1003 00 90 Orzo 1004 00 00 Avena all'articolo 4, paragrafo 5, del regolamento (CE) 1005 90 00 all'articolo Granturco utilizzato sotto forma di: – amido – – conformemente n. 1222/94 (2) – – negli altri casi – glucosio, sciroppo di glucosio, maltodestrina, sciroppo di maltodestrina dei codici NC 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (3): regolamento paragrafo (CE) del 5, 4, all'articolo – – conformemente n. 1222/94 (2) – – negli altri casi – altre (incluso allo stato naturale) 4, paragrafo 5, del regolamento (CE) Fecola di patate del codice NC 1108 13 00 assimilata ad un prodotto ottenuto dalla trasformazione del granturco: – conformemente all'articolo n. 1222/94 (2) – negli altri casi regolamento paragrafo (CE) del 5, 4, ex 1006 30 Riso lavorato: – a grani tondi – a grani medi – a grani lunghi 1006 40 00 Rotture di riso 1007 00 90 Sorgo — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — Altri 0,650 1,000 1,983 0,818 3,050 4,617 3,656 3,950 2,899 5,689 2,239 5,029 5,689 2,899 5,689 9,400 9,400 9,400 2,300 3,656 (1) Riguardo ai prodotti agricoli risultanti dalla trasformazione del prodotto di base o assimilati, bisogna utilizzare i coefficienti figuranti all'allegato E del regolamento (CE) n. 1222/94 della Commissione (GU L 136 del 31. 5. 1994, pag. 5), modificato. (2) Le merci (3) Per gli sciroppi dei codici NC 1702 30 99, 1702 40 90 e 1702 60 90, ottenuti mescolando gli sciroppi di glucosio e fruttosio, solamente lo sciroppo di glucosio ha diritto in questione sono indicate all'allegato I del regolamento (CEE) n. 1722/93 della Commissione (GU L 159 del 1. 7. 1993, pag. 112), modificato. alla restituzione all'esportazione


title: Regulamento (CE) n° 1981/1999 da Comissão, de 16 de Setembro de 1999, que fixa os direitos de importação no sector do arroz

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
product quality
rice

text: 17. 9. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 245/15 REGULAMENTO (CE) N. o 1981/1999 DA COMISSÃO de 16 de Setembro de 1999 que fixa os direitos de importação no sector do arroz A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 3072/95 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, que estabelece a organização comum de mercado do arroz (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2072/98 (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1503/96 da Comissão, de 29 de Julho de 1996, que estabelece as normas de execução do Regulamento (CE) n. o 3072/95 do Conselho no que respeita aos direitos de importação no sector do arroz (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2831/ /98 (4), e, nomeadamente, o n. o 1 do seu artigo 4. o, (1) (2) Considerando que o artigo 11. o do Regulamento (CE) n. o 3072/95 prevê que, na importação dos produtos refe- ridos no artigo 1. o do mencionado regulamento, serão cobradas as taxas dos direitos da pauta aduaneira comum; que, todavia, no que respeita aos produtos refe- ridos no n. o 2 do mesmo artigo, o direito de importação é igual ao preço de intervenção válido para esses produtos no momento da importação, majorado de uma determinada percentagem consoante se trate de arroz descascado ou branqueado, diminuído do preço de importação, desde que esse direito não seja superior à taxa dos direitos da pauta aduaneira comum; Considerando que, por força do n. o 3 do artigo 12. o do Regulamento (CE) n. o 3072/95, os preços de importação CIF são calculados com base nos preços representativos do produto em questão no mercado mundial ou no mercado de importação comunitário do produto; (4) (5) (6) 3072/95 no que respeita aos direitos de importação no sector do arroz; Considerando que os direitos de importação são aplicá- veis até que entre em vigor o resultado de uma nova fixação; que esses direitos permanecem igualmente em vigor se não estiver disponível qualquer cotação para a origem de referência prevista no artigo 5. o do Regula- mento (CE) n. o 1503/96 no decurso das duas semanas anteriores à fixação periódica seguinte; Considerando que, para permitir o funcionamento normal do regime dos direitos de importação, é conveni- ente utilizar para o cálculo destes últimos as taxas do mercado verificadas durante um período de referência; Considerando que a aplicação do Regulamento (CE) n. o 1503/96 conduz à fixação dos direitos de importação em conformidade com os anexos do presente regula- mento, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os direitos de importação no sector do arroz referidos nos n. os 1 e 2 do artigo 11. o do Regulamento (CE) n. o 3072/95 são fixados no anexo I do presente regulamento com base nos elementos constantes do anexo II. Artigo 2. o (3) Considerando que o Regulamento (CE) n. o 1503/96 esta- beleceu as normas de execução do Regulamento (CE) n. o O presente regulamento entra em vigor em 17 de Setembro de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 16 de Setembro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (2) JO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (3) JO L 189 de 30. 7. 1996, p. 71. (4) JO L 351 de 29. 12. 1998, p. 25. L 245/16 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 9. 1999 ANEXO I Direitos de importação aplicáveis ao arroz e às trincas (em EUR/t) Código NC 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Países terceiros (excepto ACP e Bangladesh) (3) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 160,40 160,40 160,40 207,16 160,40 160,40 160,40 207,16 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) ACP (1) (2) (3) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 51,80 51,80 51,80 68,16 51,80 51,80 51,80 68,16 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 45,38 Direitos de importação (5) Bangladesh (4) Basmati Índia e Paquistão (6) 0,00 0,00 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 75,86 75,86 75,86 101,39 75,86 75,86 75,86 101,39 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 (7) Egipto (8) 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 120,30 120,30 120,30 155,37 120,30 120,30 120,30 155,37 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 105,00 (1) No que se refere às importações de arroz, originário dos Estados ACP, o direito de importação é aplicável no âmbito do regime definido pelos Regulamentos (CE) n. o 1706/98 do Conselho (JO L 215 de 1. 8. 1998, p. 12) e (CE) n. o 2603/97 da Comissão (JO L 351 de 23. 12. 1997, p. 22), alterado. (2) Em conformidade com o Regulamento (CEE) n. o 1706/98, os direitos de importação não são aplicados aos produtos originários dos Estados de África, das Caraíbas e do Pacífico (ACP) e importados directamente para o departamento ultramarino da Reunião. (3) O direito de importação de arroz para o departamento ultramarino da Reunião é definido no n. o 3, do artigo 11. o, do Regulamento (CE) n. o 3072/95. (4) No que se refere às importações de arroz, à excepção das trincas de arroz (código NC 1006 40 00), originário do Bangladesh, o direito de importação é aplicável no âmbito do regime definido pelos Regulamentos n. o 3491/90 do Conselho (JO L 337 de 4. 12. 1990, p. 1) e (CEE) n. o 862/91 da Comissão (JO L 88 de 9. 4. 1991, p. 7), alterado. (5) A importação de produtos originários dos países e territórios ultramarinos (PTU) está isenta de direitos de importação, em conformidade com o n. o 1 do artigo 101. o da Decisão 91/482/CEE do Conselho (JO L 263 de 19. 9. 1991, p. 1), alterada. (6) Em relação ao arroz descascado da variedade Basmati de origem indiana e paquistanesa, redução de 250 EUR/t [artigo 4. oA do Regulamento (CE) n. o 1503/96, alterado]. (7) Direito aduaneiro fixado na Pauta Aduaneira Comum. (8) No que se refere às importações de arroz, originário e proveniente do Egipto, o direito de importação é aplicável no âmbito do regime definido pelos Regulamentos (CE) n. o 2184/96 do Conselho (JO L 292 de 15. 11. 1996, p. 1) e (CE) n. o 196/97 da Comissão (JO L 31 de 1. 2. 1997, p. 53). 17. 9. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 245/17 ANEXO II Cálculo dos direitos de importação no sector do arroz 1. Direito de importação (EUR/t) (1) 207,16 455,00 160,40 455,00 (1) Paddy Trincas Descascado Branqueado Descascado Branqueado Tipo Indica Tipo Japónica 2. Elementos de cálcio: a) Preço CIF ARAG (EUR/T) b) Preço FOB (EUR/T) c) Fretes marítimos (EUR/T) d) Origem (1) Direito aduaneiro fixado na Pauta Aduaneira Comum. — — — — 329,87 283,43 400,50 305,54 — — — — 371,55 276,59 28,95 28,95 USDA USDA Operadores Operadores — — — —


eurovoc_concepts:
Togo
human rights
political situation
political violence

text: 25. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 54/113 dringt erop aan dat de dialoog tussen de Europese Unie en de islamitische republiek Iran afhankelijk 5. dient te zijn van de eerbiediging van de fundamentele rechten van de mens; verzoekt zijn Voorzitster deze resolutie te doen toekomen aan de Commissie, de Raad en de Iraanse 6. regering. Donderdag, 16 september 1999 d) B5-0083, 0097 en 0106/1999 Resolutie over mensenrechtenschendingen in Togo Het Europees Parlement, " onder verwijzing naar zijn eerdere resoluties over de situatie in Togo, A. overwegende dat het democratiseringsproces in Togo de afgelopen jaren vele tegenslagen heeft gekend en dat de presidentsverkiezingen van juni 1998 zijn geplaagd door onregelmatigheden, B. overwegende dat de wetgevende verkiezingen van maart 1999 zijn geboycot door de oppositie van- wege onvoldoende garanties voor een rechtvaardig verloop van de verkiezingen, C. overwegende dat in de dialoog in Togo tussen de regering en de oppositie, begeleid door een Afri- kaanse en drie Europese adviseurs, momenteel vooruitgang wordt geboekt inzake de organisatie van nieuwe wetgevende verkiezingen, D. nota nemend van de openbare toezegging van president Eyadema zich niet opnieuw kandidaat te zullen stellen voor het presidentschap en het parlement binnen enkele maanden te zullen ontbinden, E. overwegende dat de veiligheidstroepen zich de afgelopen jaren volkomen ongestraft hebben schuldig gemaakt aan voortdurende mensenrechtenschendingen en dat Amnesty International melding heeft gemaakt van honderden buitengerechtelijke executies en martelingen, onmiddellijk na de presidents- verkiezingen, F. overwegende dat de samenwerking tussen de Europese Unie en Togo sinds januari 1992 is opgeschort, 1. veroordeelt ten stelligste alle vormen van geweld en schendingen van de mensenrechten in Togo; 2. verwelkomt de overeenstemming die in de dialoog in Togo afgelopen juli 1999 is bereikt inzake de organisatie van nieuwe wetgevende verkiezingen in het jaar 2000 en spreekt zijn volledige steun uit voor het werk van de Europese adviseurs; 3. roept op tot een onafhankelijk onderzoek naar de beschuldigingen inzake buitengerechtelijke execu- ties en martelingen en dringt erop aan dat degenen die deze misdaden hebben begaan voor het gerecht worden gebracht, om ervoor te zorgen dat deze misdaden niet langer onbestraft blijven; 4. is van mening dat de samenwerking tussen de Europese Unie en Togo alleen kan worden hervat indien Togo de bepalingen in artikel 5 van het Lomé-verdrag volledig naleeft en benadrukt tevens het belang van de ondersteuning van de onafhankelijke media en burgerinitiatieven in Togo met behulp van projecten die worden uitgevoerd door NGO’s; verzoekt de lidstaten om eensgezind en in het kader van hun bilaterale betrekkingen met Togo op te 5. treden; verzoekt zijn Voorzitster deze resolutie te doen toekomen aan de Commissie, de Raad, de medevoor- 6. zitters van de Paritaire Vergadering ACS-EU, de OAE en de regering en het parlement van Togo


title: Regionsudvalgets udtalelse om «Kommissionens beretning til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om den endelige årlige rapport om gennemførelsen af handlingsplanen for indførelse af avancerede tv-tjenester i Europa»

eurovoc_concepts:
European television
electrical industry
high-definition television
television

text: 23. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 374/41 Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens beretning til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om den endelige årlige rapport om gennemførelsen af handlingsplanen for indførelse af avancerede tv-tjenester i Europa« (1999/C 374/10) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til Kommissionens beretning til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om den endelige årlige rapport om gennemførelsen af handlingsplanen for indførelse af avancerede tv-tjenester i Europa (KOM(1998) 441 endelig udg. ), under henvisning til præsidiets beslutning af 15. juli 1998 om at afgive udtalelse herom i henhold til EF-traktatens artikel 198 C, stk. 4, og henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 3 »Europæiske Net, Transport, Informationssamfundet«, under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 61/99 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalg 3 den 15. april 1999 med Roberto Pella (I-PPE) som ordfører — på den 30. plenarforsamling den 15. -16. september 1999 (mødet den 16. september) vedtaget følgende udtalelse. 1. Indledning Ved Rådets beslutning 93/424/EØF af 22. juli 1993(1) 1. 1. blev der iværksat en handlingsplan med det mål at sikre en hurtig udvikling af markedet for avancerede tv-tjenester i 16/9-bredskærmsformatet. Handlingsplanen omfattede perio- den fra dokumentets vedtagelse til 30. juni 1997. 1. 2. Hovedformålet med indsatsen på dette område er at opbygge en kritisk masse af avancerede tv-tjenester i 16/9- format samt produktion af et tilstrækkeligt og stadigt stigende antal 16/9-programmer af høj teknisk kvalitet, således at der kan opnås optimale seertal. I starten var det kun betalingstv-abonnenter, som 1. 3. kunne se digitale programmer i 16/9-formatet (tallene angiver tv-skærmens mål). I dag er der over 2 mio. tv-apparater af denne type, og udviklingen tyder på, at de gamle tv-skærme med deres mangelfulde kvalitet i mange hjem efterhånden må vige pladsen for 16/9-formatet, der næsten har samme kvalitet som biograffilm. 1. 4. Derfor er 16/9-formatet den store udfordring i dette tiår. Det giver et tv-billede, der ikke har de samme mangler som de traditionelle systemer, samt en digital, stereofonisk lyd og en billedkvalitet, som ud fra en æstetisk synsvinkel er fiktion, dokumentarfilm og kultur- og meget velegnet til sportsprogrammer. 1. 5. Ifølge beslutningen om handlingsplanen skal der hvert år forelægges en rapport for Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om det foregående års aktiviteter. 1. 6. Den første rapport for 1994 blev fremlagt den 16. juni 1995 (2), og den anden for 1995 blev fremlagt den 26. juli 1996 (3). Den tredje rapport, som er genstand for nærværende udtalelse, blev offentliggjort i juli 1998 og omhandler aktivite- terne i 1996 og 1997. 1. 7. Til dækning af de ekstra omkostninger ved indførelse af det nye format blev der i perioden medio-1993 til medio- 1997 afsat fællesskabsmidler på i alt 228 mio. ECU, som er blevet tildelt på grundlag af forslagsindkaldelser. Der er anvendt 116,2 mio. ECU til medfinansiering af 25 422 timer med programmer i 16/9-format, hvoraf 105,2 mio. ECU er gået til produktion af 16 856 timer med nye programmer og 11 mio. ECU til konvertering af 8 565 timer ved hjælp af remastering. Den 31. juli 1997 tildelte Kommissionen den sidste 1. 8. finansielle støtte under denne handlingsplan. Ved den lejlighed blev der ydet 7,8 mio. ECU i støtte til transmission af programmer i det nye format og 9,5 mio. ECU til fremme af programproduktionen. 1. 9. Den foreliggende beretning indeholder den endelige årlige rapport om gennemførelsen af handlingsplanen, der blev afsluttet i december 1998 (med udløbet af de sidste kontrakter på grundlag af forslagsindkaldelsen 97/1). (1) EFT L 196 af 5. 8. 1993, s. 48. (2) KOM(95) 263 endelig udg. af 16. 6. 1995. (3) KOM(96) 346 endelig udg. af 26. 7. 1996. C 374/42 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 1999 1. 10. I 1999 følger en evalueringsrapport om indvirknin- gen på markedet og de berørte sektorer. Udarbejdelse af denne rapport ventes udliciteret til sommer. 2. Direktivets indhold 2. 1. Beretningen fremlægger handlingsplanens resultater med hensyn til transmission (del A) og programproduktion (del B). Der fokuseres især på resultaterne af forslagsindkaldel- 2. 2. se 96/1 og 97/1, som er emnet for den endelige årlige rapport. Ved indkaldelse 97/1 har det italienske statslige tv- 2. 3. selskab for første gang også fået del i de disponible midler. Af rapporten fremgår det, at man ud fra erfaringerne i andre lande kunne have forventet, at 16/9-transmissioner var blevet lanceret af det statslige tv-selskab RAI på et endnu tidligere tidspunkt. Ikke desto mindre er det små regionale tv-stationer, som har stået for de første transmissioner (indkaldelse 95/3), mens midlerne ved indkaldelse 96/1 blev tildelt seks selskaber, blandt hvilke der for første gang var to nationale (Cecchi Gori-gruppen) og fire regionale. 2. 4. Såvel betalingstv-selskaber som statslige tv-selskaber har kraftigt støttet bredformattransmissioner. Førstnævnte har afprøvet den kommercielle interesse for formatet gennem deres etablerede analoge tjenester og har medvirket til at opbygge en kritisk masse af 16/9-apparater blandt deres abonnenter, som efterfølgende har modtaget digitale tjenester. De offentlige tv-selskaber har støttet Kommissionen, som i begyndelsen var bekymret for, om betalingstv-selskabernes lavere seertal ville gøre dem mindre egnede til at fremme anvendelsen af 16/9 end tv-selskaber med gratis udsendelser, der har flere seere. 2. 5. For programproduktionens vedkommende er hand- lingsplanens midler blevet fordelt mellem uafhængige produ- center (45 % af midlerne til produktion af 31 % af programti- merne) og tv-selskaber (55 % af midlerne til produktion af 60 % af programtimerne). 2. 6. Der må skelnes mellem nye produktioner og remaste- ring af eksisterende programmer, så de kan transmitteres i 16/9-format. Mellem 1993 og 1997 medvirkede handlingspla- nen til finansiering af 16 856 timer med nye programmer i 16/9-format, hvoraf 50 % var programmer, der kan arkiveres og bruges flere gange (heriblandt 2 223 timer med fiktion, 4 001 timer med dokumentarprogrammer og 2 515 timer med kulturbegivenheder), mens direkte transmissioner tegnede sig for 29 % (5 043 timer fordelt mellem konkurrencer, talk- shows o. l. ), sportsudsendelser for 20 % (3 445 timer) og tegnefilm for kun 1 % (130 timer). 2. 7. Tv-selskabernes og producenternes valg var som følger: 70 % af de programmer, der blev produceret af tv-selskaberne, var programmer med kort levetid — dvs. studietransmissioner og sport. De resterende 30 % fordelte sig på kultur-, dokumen- tar- og fiktionsprogrammer. 85 % af de programmer, der blev produceret af uafhængige producenter, var dokumentar- og fiktionsprogrammer, dvs. katalogværker. Resten af den uaf- hængige produktion var transmission af kulturbegivenheder. 2. 8. Det mest udbredte format inden for de analoge 16/9- tjenester er »video 625«, som tegner sig for 11 780 timer, hvoraf 80 % er produceret af tv-selskaber. Højopløsningsfor- matet (HDTV), »video 1 250«, er anvendt til produktion af 2 779 timer (en tilbagegang på næsten 50 % siden 1993), især sportstransmissioner på højt niveau (De Olympiske Lege og verdensmesterskaber), kulturbegivenheder, dokumentarpro- grammer samt prestigeprogrammer, der vinder meget ved den høje æstetiske kvalitet af HDTV kombineret med 16/9- formatet. 2. 9. Remastering, som er en teknik, hvorved et program, der er produceret på ét medium (næsten altid biograffilm) overføres til et andet, således at det kan udsendes i 16/9- især ved lanceringen af 16/9- formatet, blev brugt meget, transmissioner (8 565 programtimer). Denne teknik gør det muligt hurtigt at udfylde en programflade med langt færre omkostninger, end hvis der er tale om nye produktioner. Konverteringen kan foretages meget hurtigt, hvis originalen er af god kvalitet. 2. 10. I takt med den støtte vækst i markedet for 16/9- tjenester bliver det europæiske programkatalog stadig mere omfattende. Udbredelsen af disse programmer vil efterhånden gøre udbuddet større og mindske behovet for konvertering af programmer. Anvendelsen af konvertering er således faldet fra 12 % ved indkaldelse 93/1 til 4 % ved indkaldelse 97/1, og efterspørgslen efter konvertering vil uundgåeligt falde til et minimalt niveau. 3. Meddelelsen og den fremtidige strategi Det var målet med handlingsplanen at tilskynde til 3. 1. 16/9-apparaternes indtrængen på markedet. Antallet af instal- lerede tv-apparater i dette format nåede i 1997 op på omkring 2 mio. , og Kommissionen tror derfor på 16/9-formatets kommercielle fremtid. I betragtning af de store fremskridt for dette marked har Kommissionen ingen planer om at følge handlingsplanen op. I dag, hvor der er opbygget en bred basis af panoramaskærme, har bredformatet udviklet sig fra en interessant teknisk mulighed til en markedsfaktor ikke kun i Europa, men også i Japan og USA. 3. 2. Den europæiske audiovisuelle industri vil i de kom- mende år stå over for en voksende international konkurrence inden for produktion af såvel teknisk udstyr som programmer i 16/9-format. 23. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 374/43 3. 3. Derudover ligger der en konstant udfordring i den teknologiske innovation, som er den eneste måde, hvorpå den europæiske audiovisuelle sektor kan bevare sin konkurrenceev- ne på verdensmarkedet. Et andet vigtigt aspekt er den igangvæ- rende digitale revolution, som vil kunne forbedre billedkvalite- ten af tv-programproduktionen i det nye format. 3. 4. I de kommende år er det derfor meget vigtigt, at de europæiske lande etablerer et partnerskab for at optimere og forene indsatsen inden for forskning og produktion, således at den europæiske produktion foretrækkes frem for tilsvarende produkter fra USA og Japan. 3. 5. Kommissionen mener, at handlingsplanen har bidraget effektivt til introduktionen af det nye format og forberedt brugere, tv-selskaber og producenter på lanceringen af digitale 16/9-tjenester. 3. 6. Markedsføringen af digitale 16/9-apparater resulterede i en kraftig stigning i salget i 1998. I dag kan Storbritannien notere en betydelig stigning i salget, som dog overgås af Holland og Belgien. Mest udbredt er formatet i Holland med 400 000 nye apparater blandt de 6,5 mio. brugere (svarende til 6,5 %). 3. 7. Det er først og fremmest betalingstv-abonnenter, som køber 16/9-apparater. I Frankrig, Belgien og Holland produce- rer betalingstv-selskaber et stadig stigende antal programmer i det nye format. I Storbritannien har de største selskaber, inkl. BBC, planer om en hurtig overgang til 16/9. 3. 8. Programproduktion i 16/9-format kan lettest tilpasses en eventuel indførelse af HDTV-tjenester i Europa. USA har indført særlige regler for at fremskynde HDTV-produktion og -transmission. Sandsynligvis vil de valg, der træffes på den anden side af Atlanten, også få følger for Europa. 3. 9. Hvis Europa ikke passivt skal tilpasse sig de valg, der træffes af andre, må det tage højde for de retningslinjer, der gælder i andre lande uden for Europa, og søge at blive en fremsynet og ledende aktør på den internationale scene. Europa må have effektive instrumenter til sin rådighed til støtte for såvel teknologisk forskning som tv-programproduktion i 16/9-format. 3. 10. Det skal bemærkes, at de største europæiske produ- center af tv-apparater (Thompson og Philips) opererer på det amerikanske marked. Ifølge Kommissionen går den generelle markedstendens i USA i retning af små HDTV-skærme, men der vil være et stadig større niche-marked for store skærme af hjemmebiograf-typen. 4. Konklusioner og anbefalinger 4. 1. Regionsudvalget udtrykker tilfredshed med Kommis- sionens fremragende rapport, som bredt og udtømmende redegør for resultaterne vedrørende udbredelsen af 16/9- transmissioner. Rapporten er fuld af ideer og detaljerede prognoser over udviklingen på tv-området og inden for den audiovisuelle industri i de kommende år. Regionsudvalget er enigt med Kommissionen i, at 4. 2. 16/9-formatet nu har opnået en passende udbredelse på det europæiske marked, også hvad angår antallet af tv-apparater. Salget af 16/9-apparater er steget fra 220 000 i 1995 til 800 000 i 1997 og ventes at stige til 3 500 000 i år 2000. 4. 3. Regionsudvalget mener ligesom Kommissionen, at den europæiske audiovisuelle sektor må imødegå den internationa- le konkurrence med strategier og tiltag, som kan fremme en kontinuerlig teknologisk innovation og bringe sektoren op på det udviklingsstade, der er nødvendigt for at klare sig i denne konkurrence. 4. 4. Regionsudvalget noterer sig med glæde, at der i de europæiske lande, hvor tv-selskaberne har fremmet udbredel- sen af 16/9-apparater, som kan modtage digitale transmissio- ner, takket være handlingsplanen er digitale tjenester i dette format på markedet. Den omstændighed, at det generelt er betalingstv-abonnenter, som køber 16/9-apparater, viser, at der er opnået en næsten perfekt overlapning mellem de to markedssegmenter. Udbredelsen af det nye format vil derfor gå hånd i hånd med indførelsen af digitalt tv. Regionsudvalget konstaterer, at 16/9-transmissioner 4. 5. er på hastig fremmarch i hele verden, især i Japan, hvor 16/9-apparaterne tegner sig for 50 % af markedet, og i USA, som modigt har taget initiativ til udformning af sit eget fuldt ud digitale HDTV-system, der kan transmitteres over de eksisterende kanaler ved hjælp af komprimerede signaler uden brug af satellit-transmission, som helt klart er dyrere og mere kompliceret at organisere. 4. 6. Regionsudvalget mener, at når der nu er opbygget en bred basis af bredformatapparater, hvis brugere i den første fase har nydt godt af den digitale bølge, som betalingstv-selskaberne lancerede via kabel og satellit, bør den næste fase bestå i gratis jordbaserede transmissioner. Regionsudvalget mener, at indførelsen af digital terrestrisk radiospredningsteknik (DAB, DVB-T) forudsætter afpassede overgangsscenarier, der især tager hensyn til forbrugerbeskyttelsen. Desuden må der udvik- les strategier til afløsning af den hidtidige analoge radiospred- ning med digital radiospredning i medlemslandene i samar- bejde med de regionale og lokale politiske myndigheder og under inddragelse af radiospredningsselskaberne, organisatio- nerne og virksomhederne. Regionsudvalget så gerne, at alle medlemsstaterne gik ind i sagen på dette grundlag og deltog i overvejelser om en fælles europæisk strategi. C 374/44 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 1999 4. 7. Da det elektroniske marked nu er mættet (næsten enhver husholdning har et fjernsyn) og prisniveauet efterhån- den har stabiliseret sig, må der efter Regionsudvalgets mening fremover satses på tekniske innovationer. Konkurrenceevnen kan kun baseres på tjenester af højere kvalitet. Derfor bør man holde sig for øje, at hvis fremskridt inden for HDTV skal føre til reelle ændringer over en bred front, må de omfatte hele produktionskæden og sigte mod en rent digital billedgengivel- se, således som det er tilfældet med de amerikanske og japanske standarder. Efter Regionsudvalgets mening må udbredelsen af 4. 8. 16/9-tjenester fremmes, især på de mindst udviklede europæi- ske markeder, hvis der skal opnås lignende resultater i Europa. 4. 9. Regionsudvalget håber, at Kommissionen vil støtte produktionen og bidrage til opbygningen af europæiske audio- visuelle 16/9-kataloger med dokumentar- og kulturprogram- mer eller mindre sportsbegivenheder, som kan bruges i lang tid og give millioner af borgere indblik i forskellige lokale forhold (regioner og kommuner) lige fra skikke og traditioner over historie og kultur til økonomi og turisme. 4. 9. 1. Man har de senere år etableret centre med automati- seret telefonservice for at lette borgernes adgang til informatio- ner fra de lokale myndigheder. Men det er ofte vanskeligt og tidsrøvende at skaffe informationer ved hjælp af tryk-knap- proceduren. Indførelsen af digitalt og interaktivt tv er en passende lejlighed til at opfordre Kommissionen til at støtte produktionen af lokale programmer og interaktive tjenester. 4. 10. Regionsudvalget håber, at Kommissionen — også efter offentliggørelsen af den endelige rapport om udbredelsen af programproduktionen i 16/9-format ved udgangen af 1999 — på baggrund af de lovende fremtidsperspektiver på dette felt fortsat vil tilskynde til indførelse af den ny teknologi i den audiovisuelle sektor og til oprettelse af nye tv-selskaber, især regionale og lokale. Et forbillede for en sådan indsats er den strategi, der er anvendt i USA, hvor alle radio- og tv-selskaber Bruxelles, den 16. september 1999. effektivt er blevet tilskyndet til hurtigt at tilpasse sig nye standarder for digitale transmissioner. 4. 11. Da der nu er en bred vifte af bredformatapparater på markedet, opfordrer Regionsudvalget tv-selskaber og produ- center til at arbejde tæt sammen som ægte partnere på bredformat-området og gensidigt supplere fortrin og mangler for at skabe et levedygtigt udbud af programmer, således at 16/9-tjenesterne udbredes til hele Europa. 4. 12. Regionsudvalget håber, at den europæiske audiovisu- elle sektor, stillet over for den internationale konkurrence, vil være i stand til på én gang at modernisere sig og ekspandere. Dette forudsætter, at den audiovisuelle industri overskrider en tærskel, som kan give markedet en selvstændig dynamik og gøre 16/9-tjenesterne almindeligt udbredt på europæisk plan. 4. 13. Efter Regionsudvalgets opfattelse er den største hin- dring for en større udbredelse af 16/9-formatet rent økonomisk betinget. Den nødvendige teknologi er meget dyr, og forsk- ningen i udvikling og forbedring af denne teknologi kan ligeledes kræve så store investeringer, at selv de største private operatører har svært ved at mobilisere de nødvendige midler. Derfor må der gøres alt, for at den audiovisuelle sektor kan koordinere sine tilpasningsbestræbelser og nå den europæiske dimension, der er nødvendig for at sikre, at den europæiske audiovisuelle industri kan gøre sig gældende i konkurrencen på verdensmarkedet. 4. 14. Regionsudvalget mener, at de igangværende bestræ- belser bør støttes af Kommissionen gennem yderligere forslags- indkaldelser til opfølgning af handlingsplanen — ikke blot inden for avancerede tv-tjenester — men også inden for radiofonien, hvor de private finansielle midler er meget beskedne. 4. 15. Regionsudvalget er enigt med tv-selskaberne i, at 16/9-formatet er en af de faktorer, der vil føre til, at digitalt tv bliver »fremtidens tv«, da digitalt tv — som det fremgår af rapporten — vinder stadig mere frem. Manfred DAMMEYER Formand for Regionsudvalget


title: Ψήφισμα σχετικά με τον σεισμό στην Τουρκία

eurovoc_concepts:
Greece
Türkiye
earthquake
seismic monitoring

text: 25. 2. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 54/107 Πε΄µπτη, 16 Σεπτεµβρίου 1999 1. εγκρι΄νει την προ΄ταση της Επιτροπη΄ς, ο΄πως τροποποιη΄θηκε· καλει΄ την Επιτροπη΄ να τροποποιη΄σει αναλο΄γως την προ΄ταση΄ της, συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 250, παρα΄γραφος 2. 2 της Συνθη΄κης ΕΚ· καλει΄ το Συµβου΄λιο να το ενηµερω΄σει, εφο΄σον προτι΄θεται να αποµακρυνθει΄ απο΄ το κει΄µενο που ενε΄κρινε το 3. Κοινοβου΄λιο, ζητει΄ να κληθει΄ να γνωµοδοτη΄σει εκ νε΄ου, εφο΄σον το Συµβου΄λιο προτι΄θεται να επιφε΄ρει ουσιαστικε΄ς τρο- 4. ποποιη΄σεις στην προ΄ταση της Επιτροπη΄ς· 5. αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει την παρου΄σα γνω΄µη στο Συµβου΄λιο και την Επιτροπη΄. 14. Σεισµοι΄ στην Τουρκι΄α και την Ελλα΄δα α) B5-0072, 0077, 0087, 0088, 0104 και 0109/1999 Ψη΄φισµα σχετικα΄ µε τον σεισµο΄ στην Τουρκι΄α Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, A. λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι τις πρω΄τες πρωινε΄ς ω΄ρες της 17ης Αυγου΄στου 1999 ε΄νας καταστρεπτικο΄ς σεισµο΄ς, εντα΄σεως 7,4 βαθµω΄ν της κλι΄µακας Ρι΄χτερ, ε΄πληξε την πυκνοκατοικηµε΄νη και ε΄ντονα βιοµηχανικη΄ βο- ρειοδυτικη΄ περιοχη΄ της Τουρκι΄ας, B. Γ. λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι ο εν λο΄γω σεισµο΄ς ει΄χε ως αποτε΄λεσµα πα΄νω απο΄ 15. 000 νεκρου΄ς, 25. 000 τραυ- µατι΄ες, εκτεταµε΄νες υλικε΄ς καταστροφε΄ς και πολλε΄ς χιλια΄δες αγνοουµε΄νους, λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι η απουσι΄α οργανω΄σεως κατα΄ τη δια΄ρκεια των ηµερω΄ν που ακολου΄θησαν τον κατα- στροφικο΄ σεισµο΄ ει΄χε ως αποτε΄λεσµα να καθυστερη΄σουν οι εργασι΄ες των σωστικω΄ν συνεργει΄ων, ∆. λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι η ΕΕ παρε΄χει ανθρωπιστικη΄ βοη΄θεια στις περισσο΄τερο πληγει΄σες περιοχε΄ς, εκφρα΄ζει την ειλικρινη΄ του συµπα΄θεια και αλληλεγγυ΄η προς την Τουρκι΄α και τους συγγενει΄ς και φι΄λους 1. ο΄λων ο΄σων ε΄χουν σκοτωθει΄ η΄ τραυµατισθει΄· χαιρετι΄ζει το ε΄ργο των σωστικω΄ν συνεργει΄ων των κρατω΄ν µελω΄ν και καλει΄ την Επιτροπη΄ να διερευνη΄σει τις 2. δυνατο΄τητες βελτιω΄σεως της αποτελεσµατικο΄τητας της παρεχο΄µενης βοη΄θειας σε µει΄ζονες ανθρωπιστικε΄ς κατα- στροφε΄ς εντο΄ς η΄ εκτο΄ς της ΕΕ και να υποβα΄λει ε΄κθεση στο Κοινοβου΄λιο σχετικα΄ µε τις εργασι΄ες της· πιστευ΄ει ο΄τι πρε΄πει να εξετασθει΄ επειγο΄ντως το ενδεχο΄µενο δηµιουργι΄ας ενο΄ς Ευρωπαι¨κου΄ Ερευνητικου΄ Ινστι- 3. του΄του για τη συστηµατικη΄ µελε΄τη και την εφαρµογη΄ νε΄ων µεθο΄δων εγκαι΄ρου προειδοποιη΄σεως της σεισµικη΄ς δραστηριο΄τητας· αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει το παρο΄ν ψη΄φισµα στο Συµβου΄λιο, την Επιτροπη΄, την κυβε΄ρνηση 4. της Τουρκι΄ας και τη Μεγα΄λη Τουρκικη΄ Εθνοσυνε΄λευση. β) B5-0074, 0076, 0086, 0089 και 0102/1999 Ψη΄φισµα σχετικα΄ µε τον καταστροφικο΄ σεισµο΄ της Αθη΄νας στις 7 Σεπτεµβρι΄ου 1999 Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, A. λαµβα΄νοντας υπο΄ψη τον καταστροφικο΄ σεισµο΄ εντα΄σεως 5,9 βαθµω΄ν της κλι΄µακας Ρι΄χτερ που σηµειω΄θηκε στις 7 Σεπτεµβρι΄ου 1999 στην περιοχη΄ της Αθη΄νας, B. Γ. λαµβα΄νοντας υπο΄ψη το γεγονο΄ς ο΄τι περισσο΄τερα απο΄ 100 α΄τοµα ε΄χουν σκοτωθει΄, πολλε΄ς εκατοντα΄δες ε΄χουν τραυµατισθει΄, πολλε΄ς χιλια΄δες κτι΄ρια και κατοικι΄ες ε΄χουν καταστραφει΄, ενω΄ πολλε΄ς εκατοντα΄δες α΄λλα ε΄χουν υποστει΄ ζηµι΄ες, καθω΄ς επι΄σης και ο΄τι ε΄χουν ση΄µερα πληγει΄ περισσο΄τερα απο΄ 60. 000 α΄τοµα, λαµβα΄νοντας υπο΄ψη τις ζηµι΄ες που ε΄χουν υποστει΄ κτη΄ρια της πο΄λεως των Αθηνω΄ν, ο΄πως ιστορικα΄ µνηµει΄α, το Αρχαιολογικο΄ Μουσει΄ο της πο΄λεως, εκκλησι΄ες και νοσοκοµει΄α,


title: Päätöslauselma Burman tilanteesta

eurovoc_concepts:
Burma/Myanmar
dictatorship
human rights
military regime
political situation
political violence
social situation

text: 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 54/111 Torstai 16. syyskuuta 1999 7. kehottaa kaikkia Kaakkois-Euroopan jälleenrakennusprosessiin osallistuvia laatimaan pitkän aikavälin toimintasuunnitelman perusihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi sekä ihmisoikeuksia ja suvaitse- vaisuutta kunnioittavan kulttuurin edistämiseksi; kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, Serbian ja Jugos- 8. lavian liittotasavallan viranomaisille, YK:n Kosovon siviilioperaation johtajalle, ETYJ:lle sekä Punaisen Ristin kansainväliselle komitealle. b) B5-0081, 0091, 0096 ja 0108/1999 Euroopan parlamentti, joka Päätöslauselma Burman tilanteesta % ottaa huomioon aikaisemmat Burman tilannetta käsittelevät päätöslauselmansa ja erityisesti 15. huhti- kuuta 1999 antamansa päätöslauselman (1), A. on erittäin huolestunut Burman sotilasviranomaisten jatkuvista ihmisoikeuksien loukkauksista ja erityi- sesti Burman armeijan humanitaarisen lain vastaisesta toiminnasta etnisten vähemmistöjen asuttamilla alueilla, B. pitää valitettavana sitä, että valtiollinen rauhan ja kehityksen neuvosto SPDC rajoittaa edelleen Aung San Suu Kyin ja NLD-puolueen muiden jäsenten liikkumisvapautta ja asettaa rajoituksia muille poliit- tisille puolueille estäen niiden toiminnan, C. muistuttaa, että koko parlamentin puolesta toimivan Kansojen parlamenttia edustavan komitean (CRPP) ei ole sallittu kokoontua kertaakaan, D. E. F. tuomitsee viimeaikaiset yli 150 burmalaisen demokratia-aktivistin pidätykset, heidän joukossaan myös monia opiskelijoita, mielenosoituksiin osallistumisen ja 9. syyskuuta pidettäväksi suunniteltua yleislak- koa kannattaneiden lentolehtisten levittämisen johdosta, ottaa huomioon, että Ison-Britannian kansalainen Rachel Goldwin pidätettiin Burmassa demokratiaa puolustavassa mielenosoituksessa, ottaa huomioon, että tämä pidätys tapahtui viikko sen jälkeen kun toinen brittiläinen demokratian puolustaja, James Mawdsley, tuomittiin Burmassa 17 vuodeksi vankeuteen sen jälkeen kun hänen oli todettu syyllistyneen laittomaan maahantuloon, G. tuomitsee kolmevuotiaan tytön viisi päivää kestäneen pidätyksen heinäkuussa 1999, kun hänet otettiin panttivangiksi, jotta hänen isänsä olisi poistunut piilopaikastaan, H. panee merkille, että ILO totesi toukokuussa 1999 johtoelimelleen osoittamassaan selvityksessä, että SPDC on jatkuvasti alistanut burmalaisia pakkotyöhön ja että sitä ei tulisi kutsua ILO:n järjestämiin kokouksiin, I. J. panee merkille, että Euroopan monikansallisten öljy-yhtiöiden osuus kaikista laillisista ulkomaisista investoinneista Burmassa on nyt lähes yksi kolmasosa ja käytettyjen varojen osalta vieläkin suurempi, panee merkille Euroopan unionin Rangooniin heinäkuussa 1999 järjestämän tiedonhankintamatkan tulokset ja ottaa huomioon, että neuvosto tarkistaa Burmaa koskevaa yhteistä kantaansa lokakuussa näiden tulosten perusteella, K. panee merkille, että neuvosto ei ole toistaiseksi vastannut Aung San Suu Kyin pyyntöön eikä ole ryh- tynyt mihinkään merkittäviin taloudellisiin toimiin SPDC:tä vastaan, toistaa jälleen kerran tuomitsevansa Burman sotilasdiktatuurin ja kaikki ihmisoikeuksien loukkaukset, 1. joihin SPDC on syyllistynyt; vaatii 2. jälleen kerran Burman hallitusta takaamaan Burman kansan perusoikeudet, vapauttamaan poliittiset vangit ja antamaan Aung San Suu Kyille ja hänen puoluetovereilleen täyden liikkumisvapauden; (1) EYVL C 219, 30. 7. 1999, s. 405. C 54/112 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 25. 2. 2000 Torstai 16. syyskuuta 1999 vaatii Burman hallitusta lopettamaan välittömästi pakkotyön laajan käytön ja siihen liittyvät ihmis- 3. oikeuksien loukkaukset, jotka ILO on todennut "rikoksiksi ihmiskuntaa vastaan"; 4. kehottaa neuvostoa huolehtimaan siitä, että YUTP:n Burmaa koskeva yhteinen kanta vahvistetaan uudelleen ja että se pannaan toimeen tarkasti erityisesti mitä tulee maahantuloviisumien epäämiseen, ja kehottaa lisäksi jäsenvaltioita olemaan myöntämättä kauttakulkuviisumeita SPDC:n jäsenille ja sotilashenki- löille; kehottaa lisäksi neuvostoa ja jäsenvaltioita sisällyttämään Burmaa koskevaan yhteiseen kantaan talou- 5. dellisia seuraamuksia ja lisäämään näin SPDC:n painostusta, jotta se aloittaisi vuoropuhelun demokraattisen opposition ja etnisten vähemmistöjen kanssa; toistaa kantansa, jonka mukaisesti Burma olisi suljettava ASEANin ja EU:n välisen kehitystyön ulko- 6. puolelle; 7. kehottaa neuvostoa käyttämään hyväkseen keskusteluja ASEANin ja alueen muiden maiden kanssa painostaakseen SPDC:tä aloittamaan vuoropuhelun demokraattisen opposition ja etnisten vähemmistöjen kanssa; kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, 8. parlamenteille, ASEANille, NLD:lle ja sen johtajalle Aung San Suu Kyille sekä Burman hallitukselle. jäsenvaltioiden c) B5-0079, 0093/99, 0098 ja 0107/1999 Päätöslauselma Iranissa vakoilusta syytettyjen vankien tilanteesta Euroopan parlamentti, joka A. ottaa huomioon Iranin tiedotusministeriön ilmoituksen, jonka mukaan vakoilusta syytettyjen iranilais- ten muslimien ja juutalaisten tapaukset tulevat käsiteltäviksi oikeudessa, ja ottaa huomioon opiskelijoi- hin kohdistetut oikeustoimet, B. ottaa huomioon syytöksen, jonka mukaan tietoja olisi välitetty ”kyseiseen vakoilutapaukseen varmasti sotkeutuneelle sionistihallitukselle”, mikä oikeuttaa lain mukaan asian käsittelyn vallankumoustuo- mioistuimessa, C. ottaa huomioon, että shariaan perustuva Iranin uusi rikoslaki määrää nimenomaisesti kuolemanran- gaistuksen kaikille, jotka ovat syyllistyneet vakoiluun Israelin tai Yhdysvaltojen hyväksi, D. ottaa huomioon, että monia vangittuja on jo teloitettu saman syytteen perusteella ja että viimeksi on teloitettu 60-vuotias juutalainen hirttämällä 2. kesäkuuta 1998 Teheranissa, E. F. ottaa huomioon, että Iranin vallankumoustuomioistuin on heinäkuussa 1999 demokratiaa vaatineisiin opiskelijamielenosoituksiin liittyen tuominnut kuolemaan neljä ihmistä ja että muut mielenosoitusten aikana vangitut henkilöt ovat tutkinnan alaisina ja heitä odottavat raskaat syytteet, ottaa huomioon Amnesty Internationalin huolestuttavan kertomuksen Iranin vankien oloista; kerto- muksessa viitataan useisiin ruoskinta- ja kivitystuomioihin sekä kuolemanrangaistuksiin, G. ottaa huomioon, että nuorin nyt syytetyistä on 16-vuotias, 1. tuomitsee voimakkaasti Iranissa vakoilusta syytettyihin kohdistetut oikeustoimet; vaatii vapauttamaan välittömästi kaikki vangitut, jotta he voisivat valmistautua vapaasti puolustamaan 2. itseään ja jotta he voisivat käyttää haluamiaan asianajajia; vaatii, että oikeutta puolustautumiseen kunnioitetaan ja että kansainväliset tarkkailijat saavat välittö- 3. mästi nähtävikseen syytettyjä koskevat asiakirjat ja että he voivat seurata vapaasti koko oikeudenkäyntiä; kehottaa korkeinta oikeutta välittömästi lopettamaan kuolemanrangaistuksen soveltamisen ja jatka- 4. maan asian käsittelyä oikeudessa;


title: Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om igangværende lovgivningsprocedurer inden for området beskæftigelse og sociale anliggender (meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet - Konsekvenser af Amsterdam-traktatens ikrafttræden - SEK(1999) 0581 - C4-0219/1999)

eurovoc_concepts:
European social policy
Treaty of Amsterdam
free movement of workers
legal basis
marginalisation
occupational health
occupational safety
social security
transport safety
worker consultation
worker information
worker with disabilities
working conditions

text: 25. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 54/75 Torsdag, den 16. september 1999 (cid:1) der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, (cid:1) der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retsvæsen og Indre Anliggender (A5-0012/1999), 1. afviser at betragte følgende tekst som førstebehandling under den fælles beslutningsprocedure; lov- givningsmæssig beslutning af 13. april 1999 (1) om forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets handlings- program til fremme af integrationen af flygtninge (KOM(98) 0731 (cid:1) C4-0049/1999 (cid:1) 1998/0356(COD) (cid:1) tidligere 1998/0356(CNS), anmoder Kommissionen om at forelægge et forslag til en europæisk flygtningefond, der skal dække 2. strukturelle foranstaltninger vedrørende modtagelse, integrering og repatriering af flygtninge; 3. pålægger sin formand at sende denne lovgivningsmæssige beslutning til Rådet og Kommissionen. (1) EFT C 219 af 30. 7. 1999, s. 79. 3. Beskæftigelse og sociale anliggender ***I (procedure uden forhandling) A5-0006/1999 Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om igangværende lovgivningsprocedurer inden for området beskæftigelse og sociale anliggender (meddelelse fra Kommissionen til Europa- Parlamentet og Rådet ( Konsekvenser af Amsterdam-traktatens ikrafttræden ( SEK(1999) 0581 ( C4-0219/1999) (Fælles beslutningsprocedure; bekræftelse af førstebehandling) Europa-Parlamentet, (cid:1) der henviser til oversigten over forslag fra Kommissionen, der endnu ikke var vedtaget pr. 1. maj 1999, og for hvilke Amsterdam-traktaten medfører en ændring af retsgrundlag og/eller procedure (SEK(1999) 0581 (cid:1) C4-0219/1999), (cid:1) der henviser til sin beslutning af 4. maj 1999 (1) om følgerne af Amsterdam-traktatens ikrafttræden (oversigt over forslag til retsakter, der endnu ikke var færdigbehandlet i Rådet pr. 1. maj 1999 med angivelse af det nye retsgrundlag og en eventuel ændring af den lovgivningsmæssige procedure som følge af Amsterdam-traktatens ikrafttræden) (C4-0134/1999 (cid:1) SEK(1999) 0581 (cid:1) C4-0219/1999), (cid:1) der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, (cid:1) der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A5-0006/1999), bekræfter, at det betragter følgende tekster som førstebehandlinger under den fælles beslutningspro- 1. cedure; a) b) c) (1) (2) (3) (4) lovgivningsmæssig beslutning af 20. november 1991 (2) om forslag til Rådets direktiv om minimums- forskrifter til forbedring af mobilitet og sikker transport for bevægelseshæmmede arbejdstagere til og fra arbejde (KOM(90) 0588 (cid:1) C3-0167/1991 (cid:1) 1990/0327(COD) (cid:1) tidligere 1990/0327(SYN)), lovgivningsmæssig beslutning af 14. juli 1993 (3) om forslag til Rådets direktiv om minimumsforsk- rifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med transportaktiviteter og arbejdssteder i transportmid- ler (særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/0391/EØF) (KOM(92) 0234 (cid:1) C3-0477/ 1992 (cid:1) 1992/0420(COD) (cid:1) tidligere 1992/0420(SYN)), lovgivningsmæssig beslutning af 20. april 1994 (4) om forslag til Rådets direktiv om minimumsforsk- rifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes udsættelse for risici på grund af fysiske agenser (KOM(92) 0560 (cid:1) C3-0158/1993 (cid:1) 1992/0449(COD) (cid:1) tidligere 1992/0449(SYN)), Protokollen af denne dato, del II, punkt 7. EFT C 326 af 16. 12. 1991, s. 83. EFT C 255 af 20. 9. 1993, s. 72. EFT C 128 af 9. 5. 1994, s. 146. C 54/76 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 25. 2. 2000 Torsdag, den 16. september 1999 d) e) f) g) h) 2. (1) (2) (3) (4) (5) lovgivningsmæssig beslutning af 24. februar 1994 (1) om forslag til Rådets afgørelse om iværksættelse af et program på mellemlang sigt for bekæmpelse af social udstødning og fremme af solidaritet; et nyt program til støtte og fremme af nyskabelser 1994 (cid:1) 1999 (KOM(93) 0435 (cid:1) C3-0522/1993 (cid:1) 1993/0936(COD) (cid:1) tidligere 1993/0936 (SYN)), lovgivningsmæssig beslutning af 18. februar 1997 (2) om forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EØF) 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstæn- dige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet, og forordning (EØF) 0574/72 om regler til gennemførelse af forordning (EØF) 1408/71 (KOM(95) 0734 (cid:1) C4- 0116/1996 (cid:1) 1996/0004(COD) (cid:1) tidligere 1996/0004(SYN)), lovgivningsmæssig beslutning af 28. november 1996 (3) om forslag til Rådets forordning (EF) om æn- dring af forordning (EØF) 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet, og for- ordning (EØF) 0574/72 om regler til gennemførelse af forordning (EØF) 1408/71 (KOM(95) 0735 (cid:1) C4-0108/1996 (cid:1) 1996/0001(COD) (cid:1) tidligere 1996/0001(SYN)), lovgivningsmæssig beslutning af 6. oktober 1998 (4) om forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EØF) 1408/71 for så vidt angår dens udvidelse til at omfatte tredjelandsstatsborgere (KOM(97) 0561 (cid:1) C4-0012/1998 (cid:1) 1997/0320(COD) (cid:1) tidligere 1997/0320(SYN)), lovgivningsmæssig beslutning af 14. april 1999 (5) om forslag til Rådets direktiv om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagerne i Det Europæiske Fællesskab (KOM(98) 0612 (cid:1) C4-0706/1998 (cid:1) 1998/0315(COD) (cid:1) tidligere 1998/0315(SYN)), pålægger sin formand at sende denne lovgivningsmæssige beslutning til Rådet og Kommissionen. EFT C 77 af 14. 3. 1994, s. 33. EFT C 85 af 17. 3. 1997, s. 25. EFT C 380 af 16. 12. 1996, s. 89. EFT C 328 af 26. 10. 1998, s. 23. EFT C 219 af 30. 7. 1999, s. 223. 4. Miljø- og sundhedsanliggender og forbrugerpolitik***I (procedure uden for- handling) A5-0004/1999 Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om igangværende lovgivningsprocedurer inden for området miljø, offentlig sundhed og forbrugerpolitik (meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet ( Konsekvenser af Amsterdam-traktatens ikrafttræden ( SEK(1999) 0581 ( C4-0219/1999) (Fælles beslutningsprocedure; bekræftelse af førstebehandling) Europa-Parlamentet, (cid:1) der henviser til oversigt over forslag fra Kommissionen, der endnu ikke var vedtaget pr. 1. maj 1999, og for hvilke Amsterdam-traktaten medfører en ændring af retsgrundlag og/eller lovgivningsprocedure (SEK(1999) 0581 (cid:1) C4-0219/1999), (cid:1) der henviser til sin beslutning af 4. maj 1999 (1) om følgerne af Amsterdam-traktatens ikrafttræden (oversigt over forslag til retsakter, der endnu ikke var færdigbehandlet i Rådet pr. 1. maj 1999 med angivelse af det nye retsgrundlag og en eventuel ændring af den lovgivningsmæssige procedure som følge af Amsterdam-traktatens ikrafttræden) (C4-0134/1999 (cid:1) SEK(1999) 0581 (cid:1) C4-0219/1999), (1) Protokollen af denne dato, del II, punkt 7