title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1683/99 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen. Uddeling af mælk i skoler.

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
delivery
educational institution
free service
less-favoured region
milk
social policy

text: 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/75 Generaldirektorat XI har placeret denne politik temmelig langt nede p(cid:229) sin prioritetsliste, bedes Kommis- sionen besvare fłlgende: 1. Hvorledes stemmer denne lave prioritering af bybeskyttelsespolitikken overens med de erkl(cid:230)ringer, som Prodi fremsatte den 4. maj 1999 om styrkelse af politikken for sikkerhed i Den Europ(cid:230)iske Union? 2. Hvilke foranstaltninger agter den at tr(cid:230)ffe for at styrke den europ(cid:230)iske bybeskyttelsespolitik og etablere et tilfredsstillende samarbejde og udveksling af erfaringer mellem medlemsstaterne? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (18. oktober 1999) Civilbeskyttelse sorterer ikke under de politikker, der tager sigte p(cid:229) i EU at skabe et omr(cid:229)de med 1. frihed, sikkerhed og retf(cid:230)rdighed. 2. Kommissionen har foresl(cid:229)et R(cid:229)det et handlingsprogram nr. 2 for civilbeskyttelse for tidsrummet fra 1. januar 2000 til 31. december 2004 (1). Sigtet med dette program er i overensstemmelse med n(cid:230)rheds- og proportionalitetsprincippet at stłtte og supplere den indsats, der głres i medlemsstaterne med henblik p(cid:229) beskyttelse af personer, miljł og ejendom i tilf(cid:230)lde af naturkatastrofer eller teknologisk fremkaldte katastrofer. (1) KOM(98) 768 endelig udg. (cid:129) EFT C 28 af 3. 2. 1999 samt (cid:230)ndret forslag KOM(1999) 400 endelig udg. (2000/C 170 E/084) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1683/99 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (22. september 1999) Om: Uddeling af m(cid:230)lk i skoler Kan Kommissionen oplyse, om den har planer om at afskaffe eller nedsk(cid:230)re stłtten til uddeling af m(cid:230)lk i skoler? Denne ordning gavner błrn i fattige omr(cid:229)der (cid:129) navnlig som en kilde til kalcium (cid:129) samt de lokale m(cid:230)lkeproducenter. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (13. oktober 1999) Kommissionen kan bekr(cid:230)fte, at den har indledt drłftelser om F(cid:230)llesskabets rolle ved uddeling af m(cid:230)lk p(cid:229) skoler og dets finansielle tilskud hertil. Baggrunden for dette initiativ er behovet for en kritisk gennemgang af stłtteforanstaltninger, der tynger F(cid:230)llesskabets budget meget. Udgifterne til F(cid:230)llesskabets program for skolem(cid:230)lk andrager over 100 mio. €. Det er p(cid:229) denne baggrund, at Kommissionen anmodede om en ekstern undersłgelse, hvis konklusioner er temmelig kritiske med hensyn til foranstaltningens costbenefit. I mellemtiden er undersłgelsens konklusi- oner blevet yderligere drłftet og behandlet. P(cid:229) grundlag af disse drłftelser vil Kommissionen overveje, om den skal ordningens fremtid, som R(cid:229)det skal tage stilling til i samr(cid:229)d med Parlamentet. forel(cid:230)gge en forslag om


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön osallistumisesta Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskuksen toimintaan"

eurovoc_concepts:
European audiovisual area
audiovisual industry
competitiveness
film production
industrial development

formats: html pdf print

text: C 329/6 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 17. 11. 1999 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön osallistu- misesta Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskuksen toimintaan” (1) (1999/C 329/02) Neuvosto päätti 5. heinäkuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 157 artiklan 3 kohdan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -jaosto antoi lausun- tonsa 6. syyskuuta 1999. Esittelijä oli Bernardo Herna´ndez Bataller. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 22. ja 23. syyskuuta 1999 pitämässään 366. täysistunnossa (syyskuun 22. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 104 puolesta ja kaksi vastaan. 1. Johdanto 1. 1. Jäsenvaltioiden audiovisuaalialan teollisuus, erityisesti televisiotoiminta ja elokuvatuotanto, on yksi Euroopan strate- gisesti merkittävimmistä talouselämän aloista. Seuraavassa muutamia alaa kuvaavia tärkeimpiä lukuja: – Audiovisuaalialan osuus Euroopan BKT:sta on suunnilleen yhdestä kahteen prosenttia. – Ala työllistää nykyisin noin 1,8 miljoonaa ihmistä, ja sen vuotuinen kasvuvauhti on 7 %. Tämä luonteeltaan eksponentiaalinen kasvu, joka on talouden kannalta erit- täin tärkeää, tarjoaa runsaasti mahdollisuuksia liiketoimin- taan. 1. 3. 1. Audiovisuaalinen teollisuus on paitsi taloudellisesti jonka merkittävä teollisuudenala myös kulttuuriteollisuutta, tuotos on erityisen luonteensa vuoksi ”ainutlaatuista”. Euroo- passa on suhtauduttu audiovisuaaliseen viestintään perintei- sesti siten, että on pyritty säilyttämään seuraavien seikkojen tasapaino: – – yhtäältä oikeus sananvapauteen ja tiedonsaannin vapau- teen, mikä liittyy erottamattomasti demokraattiseen yhteis- kuntaan toisaalta yleisen edun puolustaminen, millä perustellaan alaikäisten suojelua, rasismin ja muukalaisvihan torjuntaa, yksityisyyden suojan turvaamista tai sosiaalisen yhteenkuu- luvuuden kehittämistä. 1. 3. 2. Euroopassa voidaan näin todeta olevan yhteiskunta- malli, joka pohjautuu seuraaviin seikkoihin liittyviin arvoihin: 1. 2. Alan eurooppalaiselle teollisuudelle ovat kuitenkin vielä ominaisia moninaiset, pirstoutuneet markkinat, sopimat- tomat tuotanto- ja jakeluinfrastruktuurit sekä riittämättömät audiovisuaalisten hankkeiden kehittämiseen. investoinnit Lisäksi on ratkaistava alan ammattilaisten ja tuottajien, luovaa työtä tekevien ja johtohenkilöiden erilaiset mahdollisuudet osallistua päätöksentekoon. – – – demokratian ja ihmisoikeuksien syvä kunnioittaminen oikeusvaltion puolustaminen julkisen ja yksityisen sekä taloudellisten etujen ja yhteis- kunnallisen vastuun välinen tasapaino. 1. 2. 1. Verrattaessa alan tilannetta Euroopassa ja Yhdysval- loissa huomataan, että USA tuo Eurooppaan markkina- arvoltaan kymmenkertaisesti audiovisuaalisia teoksia. Eurosta- tin tietojen mukaan EU:n kauppataseen vaje Yhdysvaltoihin nähden oli vuonna 1995 kyseisellä alalla lähes 1,6 miljardia euroa. Ja audiovisuaalialan seurantakeskuksen arvioiden mu- kaan EU:n ja Yhdysvaltain välisen ohjelmavaihdon vaje oli vuonna 1997 runsaat 5 miljardia euroa. 1. 3. Euroopan kannalta katsottuna audiovisuaalisen teolli- suuden merkitys ei rajoitu pelkästään yritysnäkökulmaan, vaan sillä on myös tärkeä tehtävä eurooppalaisen kulttuurin ja demokraattisten arvojen välittäjänä. (1) EYVL C 110, 21. 4. 1999, s. 14. Euroopassa ei ole koskaan katsottu, että audiovisuaalia- 1. 4. jättää sääntelyn ulkopuolelle ja että se kehittyisi la tulisi itsestään luonnollisesti ja takaisi samalla moniarvoisuuden. Alalla on alun perin ollut Euroopassa kaksi keskeistä lähtökoh- taa: alan omalaatuisuus sekä sen sosiaalinen ja kulttuurinen tehtävä. Niinpä jäsenvaltioiden kaikkien audiovisuaalialan po- 1. 4. 1. litiikkojen avaintekijöitä on aina ollut paitsi viestinnän infor- matiivisen funktion turvaaminen, myös sen tehtävä katsojan sivistämisessä ja kasvatuksessa yli puhtaasti kaupallisten näkökohtien (2). (2) EYVL C 301, 13. 11. 1995, s. 35, komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi televi- siotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallin- nollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 89/552/ETY muuttamisesta”. 17. 11. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 329/7 Euroopan unioni on politiikassaan tähdännyt kahteen 1. 5. päämäärään: – pyritään luomaan oma eurooppalainen audiovisuaaliala, jolla taataan audiovisuaalisten palveluiden vapaa liikku- vuus, ja – pyritään lujittamaan ja parantamaan eurooppalaisen audio- visuaalituotannon kilpailukykyä. – seurantakeskuksen tehtävänä ei ole harjoittaa standardoin- ti- tai sääntelytoimintaa vaan antaa toiminnallisia tietoja, toisin sanoen alan yritysten ja ammattilaisten operatiivisia tarpeita vastaavia tietoja. Seurantakeskuksen palveluiden virallinen kohderyhmä ovat ensisijaisesti eri osa-alueiden ammattilaiset sekä toissijaisesti hallitukset ja julkishallin- non viranomaiset, sillä keskuksen luonnolliseen toimialaan kuuluu välittää sellaista erityistietoutta markkinoista, josta voi olla hyötyä toimijoille. Luodakseen yhteisön tilastotietojen perusrakenteet, 1. 6. joita tarvitaan yhteisön toimintaperiaatteen laatimiseksi ja täytäntöönpanemiseksi audiovisuaalialan ja sen lähialojen teol- lisuudessa ja markkinoilla, neuvosto hyväksyi äskettäin asiaa koskevan päätöksen (1). 2. 2. Komission tekemän päätösehdotuksen tarkoituksena on tarjota vakaa oikeusperusta yhteisön rahoitusosuudelle ja yhteisön osallistumiselle seurantakeskuksen toimintaan sekä ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 12. toukokuuta 1998 tekemä, oikeudellisia perustoja koskeva päätös (asia C–106/96). 2. Komission ehdotus 2. 1. Euroopan neuvosto perusti Euroopan audiovisuaalia- lan seurantakeskuksen 15. joulukuuta 1992 Strasbourgissa. Tuon kokouksen jälkeen, johon komissiokin osallistui, seuran- takeskuksen jäsenvaltioiden määrä on kasvanut 29:stä 34:ään. Keskuksen tarkoituksena on parantaa audiovisuaalialan tie- donvälitystä, antaa selkeä kuva alan markkinoista ja lisätä avoimuutta. Seurantakeskuksen tehtävänä on kerätä ja työstää tiettyjä audiovisuaalialan osa-alueita koskevia tietoja ja tilastoja (erityisesti juridisia, taloudellisia ja ohjelmia koskevia tietoja). 2. 1. 1. Seurantakeskus perustettiin alun perin kokeiluhank- keeksi, ja kolmen vuoden jälkeen keskuksen toimintaa ryhdyt- tiin arvioimaan. Euroopan neuvoston ministerikomitea antoi 20 maaliskuuta 1997 päätöslauselman, jossa vahvistettiin seu- rantakeskuksen toiminnan jatkaminen. Päätöslauselman liit- teenä olevissa uusissa säännöissä vahvistettiin seurantakeskuk- sen tavoitteet siten, että keskuksen palveluiden on suuntaudut- tava ensisijaisesti tyydyttämään alan ammattilaisten tarpeita. Toimivallan ulkopuolelle jätetään nimenomaisesti kaikki stan- dardointi- ja sääntelytoimet. 2. 1. 2. Komissio on toteuttanut kokeilutoimia, jotka liittyvät tilastotietojen ensisijaisia toimenpiteitä koskevaan puiteohjel- maan (2). Audiovisuaalialan katsotaan olevan eräs ensisijaisista palvelualoista yhteisön tasolla, ja toimilla pohjustetaan alakoh- taiseen lähestymistapaan ja toimintatilastoihin perustuvan uuden tietojärjestelmän luomista. 2. 1. 3. Yksimielisyys vallitsee siitä, että Eurostatin ja seuran- takeskuksen toiminta täydentävät ja vahvistavat toisiaan, sillä – Eurostat huolehtii ennen kaikkea käyttäjiensä – toisin sanoen komission ja yhteisön muiden toimielinten, jäsen- valtioiden hallitusten sekä sisämarkkinoiden eri toimijoi- den ja suuren yleisön – tilastotarpeiden tyydyttämisestä, 2. 2. 1. Yhteisön rahoitusosuus on 12,25 prosenttia seuran- takeskuksen kokonaisbudjetista. Muun rahoituksen hoitavat seurantakeskuksen toimintaan osallistuvat Euroopan neuvos- ton jäsenvaltiot audiovisuaalialan Eurekan jakoperusteen mu- kaisesti (3). 3. Yleistä Komitea kannattaa komission päätösehdotusta, sillä se 3. 1. lisää omalta osaltaan Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kilpailukykyä ja parantaa taloudellisen ja juridisen tiedon välitystä, tarjoaa entistä selkeämmän kuvan markkinoista ja edistää avoimuutta sekä perusrakenneinvestointeja. Komitea katsoo, että hyväksymällä ehdotus edistetään Euroo- pan audiovisuaalista teollisuutta. 3. 1. 1. Komission ehdotus ei myöskään kasvata yrityksille lankeavaa taakkaa eikä lisää instituutioiden ja hallintoviran- omaisten työmäärää tilastoinnin osalta. 3. 2. Komitea yhtyy komission kantaan seuraavista syistä: – Näin edistetään vertailukelpoisten tietojen saatavuutta seu- rantakeskuksen jäsenvaltioiden välillä. Tiedot ovat erityisen mielenkiintoisia audiovisuaalialan teollisuudelle, yhteisön toimielimille, hallituksille, talous- ja yhteiskuntaelämän vaikuttajille, tutkimuslaitoksille, viestimien käyttäjille, kor- keakouluille ja tiedotusvälineille. – Toimenpide täydentää yhteisön välineitä, joiden avulla luodaan audiovisuaalialaa ja sen lähialoja koskevan teolli- suuden ja markkinoiden tilastotietoja koskevat perusraken- teet. Yhteisön on kerättävä audiovisuaalialasta sellaisia tilastotietoja, jotka poikkeavat Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskuksen tekemistä tilastotutkimuksista. (1) EYVL L 117, 5. 5. 1999, s. 39, neuvoston päätös, tehty 26 päivänä huhtikuuta 1999, audiovisuaalialan ja sen lähialojen teollisuutta ja markkinoita koskevien yhteisön tilastotietojen perusrakenteesta. (2) EYVL L 19, 18. 8. 1993, neuvoston päätös N:o 93/464/ETY. (3) Ks. liite. C 329/8 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 17. 11. 1999 Komitea toteaa toistamiseen (1), että tiedon saatavuus 3. 2. 1. edellyttää pääsyä arkistoihin ja rekistereihin, kaikkien toimijoi- den tasavertaista osallistumista ja julkista velvoitetta suojella tiedon saatavuuden vapautta. Seurantakeskuksen tuottamien tietojen saatavuutta ja hyödyntämistä koskevan hinnoittelupo- litiikan on lisäksi oltava kohtuullista, ja palveluiden hinnan on perustuttava tietojen painatuksesta, päivityksestä, hausta ja välityksestä koituviin kustannuksiin. 3. 3. Komitea pitää tärkeänä, että yhteisön teollisuudella ja käyttäjillä on saatavillaan luotettavaa ja ajantasaista tietoa, mikä on olennaista myös yhteisöohjelmia valvottaessa, arvioi- taessa ja laadittaessa. 3. 4. Laadittavien tilastojen tulee joka tapauksessa pohjautua puolueettomuuden, luotettavuuden ja asianmukaisuuden peri- aatteisiin, kustannustehokkuussuhteeseen, henkilökohtaisten tilastotietojen salassapitovelvollisuuteen sekä avoimuuteen. 3. 5. Yhteisön on arvioitava audiovisuaalialan merkitys ja sitä koskevat tulevat tilastotarpeet erityisesti sellaisten tietojen osalta, jotka ovat tarpeen unionin sosiaalisen ulottuvuuden syventämisessä eli kehitettäessä ja seurattaessa työllisyyttä, ammattikoulutusta sekä yhdenvertaisia mahdollisuuksia kos- kevaa politiikkaa. (1) EYVL C 169, 16. 6. 1999, s. 30, komitean lausunto aiheesta ”Julkisen sektorin tieto: Euroopan avainresurssi – Vihreä kirja julkisen sektorin tiedon käytöstä tietoyhteiskunnassa”. Bryssel 22. syyskuuta 1999. 3. 6. Komitea toistaa analyysinsa, jossa korostetaan audiovi- suaalialan strategista merkitystä Euroopan unionissa ja alan vaikutusta työllisyyteen (2). Koska audiovisuaalialan teollisuus ja sen osa-alueet kehittyvät ripeästi kaikkialla maailmassa, on entistä tärkeämpää ja strategisempaa parantaa aloilta saatavaa tilastotietoa. 3. 7. Komitea toivoo komission edistävän sellaista audiovi- suaalialan politiikkaa, jolla taataan todellinen eurooppalainen lisäarvo, käynnistämällä yhteisötasoisia audiovisuaalialan oh- jelmia ja toimia, etenkin Media III -ohjelman. Lisäksi komitea toivoo komission ylipäätään valvovan yhteisön oikeuden nou- dattamista ja täytäntöönpanoa ja erityisesti Amsterdamin sopimukseen sisältyvän, julkisen palvelun yleisradiotoimintaa koskevan pöytäkirjan oikeanlaista täytäntöönpanoa. Komitea toteaa toistamiseen (3), että kulttuurialan toi- 3. 8. minnan konkretisoimiseksi ja ”eurooppalaisen kulttuuri- identiteetin” puolustamiseksi ja edistämiseksi ja sille annetta- van poliittisen ulottuvuuden luomiseksi siitä olisi kerrottava käyttäjille samalla kun palvellaan teollisuutta ja jäsenvaltioita. Siksi komissioon tulisi perustaa ”Euroopan tietoyhteiskunta- keskus”, joka edistäisi myös multimedia-alan lähentymistä (4) koskevien aloitteiden koordinointia. (2) EYVL C 204, 15. 7. 1996, s. 5, komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan elokuva- ja televisiotuotannon edistämisen takuurahaston perustamisesta”. teollisuuden (3) EYVL C 256, 2. 10. 1995, s. 24, komitean lausunto aiheista ”Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan audiovisuaalisten oh- jelmien koulutusohjelman täytäntöönpanosta (Media II – Koulutus) (1996–2000)” ja ”Ehdo- tus neuvoston päätökseksi 95/0027 (CNS) audiovisuaalisten teos- ten kehittämisen ja levityksen edistämistä koskevan ohjelman täytäntöönpanosta levitys) (1996–2000)”. – Kehittäminen ja ammattilaisten (Media II (4) Lähentyminen voidaan määritellä viestinnän, teknologian ja viesti- mien leikkauspisteeksi. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI 17. 11. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 329/9 LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskuksen rahoitusosuudet Kypros Viro 0,049975 Irlanti 0,249875 Belgia 0,049975 Romania 0,249875 Sveitsi ent. Jugoslavian tasavalta 0,049975 Slovakia 0,349825 Ruotsi Islanti Latvia 0,049975 Puola 0,49975 Alankomaat 0,049975 Tsˇekki 0,649675 Espanja Liechtenstein 0,049975 Suomi 0,9995 Saksa Liettua Luxemburg Malta Slovenia Bulgaria Unkari 0,049975 Kreikka 0,9995 Ranska 0,049975 Norja 0,9995 Italia 0,049975 Portugali 0,9995 Venäjä 0,09995 Turkki 0,9995 Yhdistynyt kuningaskunta 12,243878 0,249875 Itävalta 1,49925 Euroopan komissio 12,243878 0,249875 Tanska 1,49925 2,248876 2,248876 2,498751 2,998501 5,497251 12,243878 12,243878 12,243878 12,243878


title: WRITTEN QUESTION E-1662/99 by Laura González Álvarez (GUE/NGL) and Alonso Puerta (GUE/NGL) to the Commission. Threat of US sanctions against Sol-Melià.

eurovoc_concepts:
Cuba
European undertaking
United States
World Trade Organisation
international sanctions

text: C 170 E/68 Official Journal of the European Communities EN 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/076) WRITTEN QUESTION E-1662/99 by Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) and Alonso Puerta (GUE/NGL) to the Commission (22 September 1999) Subject: Threat of US sanctions against Sol-Meli(cid:224) The US Department of State is considering the possiblity of imposing sanctions on the Spanish hotel group Sol-Meli(cid:224) on account of its investments in Cuba. The USA is planning to apply Title IV of the Helms- Burton Act, which the EU considers to be illegal because its scope extends beyond US territory. Such sanctions, if imposed, would affect international free trade and would damage the business interests of one of Spain(cid:146)s most representative tourism companies. 1. How real is the threat that sanctions may be imposed on Sol-Meli(cid:224)? If sanctions were to be imposed, what action could the Commission take in order to protect Sol- 2. Meli(cid:224) interests? 3. Would the Commission be willing to take up the issue of the Helms-Burton Act with the World Trade Organisation? Answer given by Mr Lamy on behalf of the Commission (13 October 1999) The Commission recalls that the decisions and statements made at the Community and the United States summit of 18 May 1998 regarding the Helms Burton and Iran/Libya Sanctions Acts were intended to pave the way for a definitive solution to this major bilateral disagreement. The Commission remains very concerned that no tangible progress has so far been made on the American side on their commitment to seeking Congressional amendment to Title IV of Helms Burton, not least since the American administra- tion has regularly recalled the President(cid:146)s continuing obligation, in the absence of such an amendment, to enforce that Title. The Commission has for its part always made it clear that if action is taken against Community companies or individuals under the Helms-Burton Act, the question of a new World trade organisation (WTO) panel will inevitably arise. The Commission has urged the American administration to accelerate the implementation, on their side, of the May 1998 summit deal. The Commission is following the situation very closely and will continue to keep the Parliament informed of any new developments regarding the implementation of the 18 May 1998 understandings. (2000/C 170 E/077) WRITTEN QUESTION E-1665/99 by Lucio Manisco (GUE/NGL) to the Commission (22 September 1999) Subject: Misappropriation of Development IMF funds for Russia and the European Bank for Reconstruction and At the end of July the Chairman of the International Monetary Fund, Michel Camdessus, granted a loan of US$ 4,5 billion to the Russian Federation, although he knew about a report by Price Waterhouse confirming that Moscow(cid:146)s Central Bank had for some time been diverting part of the funding to financial institutions abroad. Does the Commission know whether EBRD funds as well as IMF funds have been misappropriated?