title: Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi satunnaispäästöistä aiheutuvaan meren pilaantumiseen liittyvästä yhteisön yhteistyöjärjestelmästä (KOM(1998) 769 - C4-0075/1999 - 1998/0350(COD) (entinen 1998/0350(SYN))

eurovoc_concepts:
EU action
EU environmental policy
accidental pollution
environmental cooperation
environmental protection
marine pollution

formats: pdf print

text: C 54/82 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 25. 2. 2000 Torstai 16. syyskuuta 1999 8. Satunnaispäästöistä aiheutuva meren pilaantuminen *** I A5-0003/1999 Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi satunnaispäästöistä aiheutuvaan meren pilaantumiseen liittyvästä yhteisön yhteistyöjärjestelmästä (KOM(1998) 769 * C4-0075/1999 * 1998/0350(COD)) Ehdotus hyväksyttiin seuraavin tarkistuksin; KOMISSION TEKSTI (1) PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 1) Johdanto-osan 2 kappale Yhteisön tietojärjestelmän tarkoituksena on ollut saattaa jäsen- valtioiden toimivaltaisten viranomaisten saataville tietoja, joita tarvitaan hiilivetyjen ja muiden haitallisten aineiden suurien määrien mereen pääsemisestä aiheutuvan pilaantumisen torjun- taan ja vähentämiseen; tietojärjestelmää yksinkertaistetaan hyö- dyntämällä nykyaikaista automaattista tietojenkäsittelyjärjestel- mää; nopean ja tehokkaan tietojenvaihdon tarve edellyttää soveltuvaa kieliä koskevaa järjestelyä, yhteisön tietojärjestelmän tarkoituksena on ollut saattaa jäsen- valtioiden toimivaltaisten viranomaisten saataville tietoja, joita tarvitaan hiilivetyjen, radioaktiivisten aineiden ja muiden hai- tallisten aineiden suurien määrien mereen pääsemisestä aiheutuvan pilaantumisen torjuntaan ja vähentämiseen; tietojär- jestelmää yksinkertaistetaan hyödyntämällä nykyaikaista auto- maattista tietojenkäsittelyjärjestelmää; nopean ja tehokkaan tie- koskevaa tojenvaihdon tarve järjestelyä, soveltuvaa kieliä edellyttää (Tarkistus 2) Johdanto-osan 4 kappale Komission esittämässä yhteisön ympäristöä ja kestävää kehi- tystä koskevassa poliittisessa toimintaohjelmassa todetaan, että yhteisön toimintaa tehostetaan erityisesti ympäristöön liittyvien hätätilanteiden osalta, satunnaispäästöistä aiheutuva meren pilaantuminen mukaan lukien, komission esittämässä yhteisön ympäristöä ja kestävää kehi- tystä koskevassa poliittisessa toimintaohjelmassa todetaan, että yhteisön toimintaa tehostetaan erityisesti ympäristöön liittyvien hätätilanteiden osalta, satunnaispäästöistä aiheutuva meren pilaantuminen ja toiminnalliset päästöt mukaan lukien, (Tarkistus 3) Johdanto-osan 4 a kappale (uusi) tässä yhteydessä olisi otettava huomioon komission ehdo- tus direktiiviehdotukseksi, joka koskee aluksilla syntyvän jätteen ja lastijäämien vastaanottopalveluja satamissa (1), (1) EYVL C 271, 31. 8. 1998, s. 79. (Tarkistus 4) Johdanto-osan 5 a kappale (uusi) olisi laadittava määritelmä satunnaispäästöistä aiheutuvasta meren pilaantumisesta, joka käsittää kaikki, mutta ei yksin- omaan, sekä siviili- että sotilassektorin aiheuttamat haital- listen aineiden päästöt suoraan merellä tai mereen, ranto- jen tai aiemmin mereen upotetuista aineista, jokien suiden kautta tai (1) EYVL C 25, 30. 1. 1999, s. 20. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 54/83 Torstai 16. syyskuuta 1999 KOMISSION TEKSTI PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 5) Johdanto-osan 5 b kappale (uusi) olisi laadittava määritelmä haitallisista aineista, joka käsit- tää kaikki IMDG-koodiin sisältyvät aineet, kaikki radioak- tiiviset aineet ja upotettujen ampumatarvikkeiden päästöt, (Tarkistus 6) Johdanto-osan 5 c kappale (uusi) OSPAR-yleissopimusta käsitelleessä, Sintrassa heinäkuussa 1998 järjestetyssä konferenssissa tehtiin päätös 98/3, (Tarkistus 7) Johdanto-osan 5 d kappale (uusi) Yhdistyneet Kansakunnat allekirjoitti kesäkuussa 1998 POP-pöytäkirjan (Persistent Organic Pollutants), joka kos- kee hormoneja jäljitteleviä aineita, (Tarkistus 8) Johdanto-osan 5 e kappale (uusi) on otettava huomioon OSPAR-yleissopimus ja merelliseen ympäristöön päässeistä vaarallisista aineista tehty Esbjer- gin julistus, (Tarkistus 9) Johdanto-osan 5 f kappale (uusi) on otettava huomioon Itämeren merellisen ympäristön suojelusopimus (Helsingin sopimus), (Tarkistus 10) Johdanto-osan 5 g kappale (uusi) hätätilanteet, jotka johtuvat satunnaispäästöistä aiheutu- vasta meren pilaantumisesta Euroopan unioniin rajoittu- vien kolmansien maiden rannikon edustalla, vaikuttavat jäsenvaltioihin ja päinvastoin; tarvitaan toimia yhteistyön parantamiseksi naapureina olevien Phare-, Tacis- ja Meda- ohjelmiin osallistuvien rannikkovaltioiden kanssa, (Tarkistus 11) Johdanto-osan 5 h kappale (uusi) näiden valtioiden tulisi normaalisti itse vastata osallistumi- sestaan koituvista kustannuksista, mutta yhteisö voi eri- tyistapauksissa päättää täydentää kyseisen maan Phare-, Tacis- ja Meda-ohjelmien puitteissa suorittamaa kansallista maksuosuutta, C 54/84 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 25. 2. 2000 Torstai 16. syyskuuta 1999 KOMISSION TEKSTI PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 12) Johdanto-osan 5 i kappale (uusi) tulot varataan mainittuun kolmansista maista saatavat yhteistyöjärjestelmään ja otetaan sellaisinaan asianomai- seen budjettikohtaan, (Tarkistus 13) Johdanto-osan 6 a kappale (uusi) tämän puiteohjelman yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota Itämeren alueella liikennöivien alusten satunnai- siin tai toiminnallisiin hiilivetypäästöihin, (Tarkistus 14) 1 artiklan 2 kohta 2. Yhteistyöjärjestelmän avulla on tarkoitus tukea ja täyden- tää jäsenvaltioiden kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason ihmisten terveyden ja rannikoi- pyrkimyksiä meriympäristön, den suojelemiseksi aiheutuvan meren pilaantumisen ja toiminnallisten päästöjen vaaroilta. satunnaispäästöistä 2. Yhteistyöjärjestelmän avulla on tarkoitus tukea ja täyden- tää jäsenvaltioiden kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason ihmisten terveyden ja rannikoi- pyrkimyksiä meriympäristön, den suojelemiseksi aiheutuvan meren satunnaispäästöistä pilaantumisen ja toiminnallisten päästöjen vaaroilta, mukaan lukien päästöt upotetuista ampumatarvikkeista. Satunnaispäästöistä aiheutuvaksi meren pilaantumiseksi luetaan kaikki, mutta ei yksinomaan, sekä siviili- että soti- lassektorin aiheuttamat haitallisten aineiden päästöt suo- raan merellä tai mereen, rantojen tai jokien suiden kautta tai aiemmin mereen upotetuista aineista. (Tarkistus 15) 1 artiklan 3 kohta 3. Yhteistyöjärjestelmän tarkoituksena on avustaa jäsenvalti- oita parantamaan toimintakykyään merellä tapahtuvien öljyn tai muiden haitallisten aineiden tai tällaisten vuotojen välittö- män uhan aiheuttamissa hätätilanteissa sekä auttaa myös vaaro- jen ennaltaehkäisyssä. Yhteistyöjärjestelmän avulla on lisäksi tarkoitus luoda edellytykset keskinäiselle avunannolle ja yhteis- työlle jäsenvaltioiden välillä tällä alalla sekä helpottaa näiden toteuttamista. 3. Yhteistyöjärjestelmän tarkoituksena on avustaa jäsenvalti- oita parantamaan toimintakykyään merellä tapahtuvien öljyn, radioaktiivisten aineiden tai muiden haitallisten aineiden tai tällaisten vuotojen välittömän uhan aiheuttamissa hätätilan- teissa sekä auttaa myös vaarojen ennaltaehkäisyssä. Yhteistyö- järjestelmän avulla on lisäksi tarkoitus luoda edellytykset keski- näiselle avunannolle ja yhteistyölle jäsenvaltioiden välillä tällä alalla sekä helpottaa näiden toteuttamista. Saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti jäsenvaltioita kehotetaan toimi- maan yhteistyössä sen varmistamiseksi, että taloudellisen vastuun periaate voidaan toteuttaa, ja siten tunnustamaan hallinnolliset seuraamukset siinä rannikkovaltiossa, jonka alueelle satunnaispäästö on päätynyt. 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 54/85 Torstai 16. syyskuuta 1999 KOMISSION TEKSTI PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 16) 1 artiklan 4 kohta Tämän yhteistyöjärjestelmän perustetaan yhteyteen 4. jonka välityksellä vaihdetaan tietoja yhteisön tietojärjestelmä, satunnaispäästöistä tai toiminnallisista päästöistä aiheutuvan meren pilaantumisen liittyviin hätätilanteisiin valmistautumi- sesta ja toiminnasta niiden aikana. Tietojärjestelmä koostuu vähintään liitteessä I mainituista osatekijöistä. Tämän yhteistyöjärjestelmän perustetaan yhteyteen 4. jonka välityksellä vaihdetaan tietoja yhteisön tietojärjestelmä, satunnaispäästöistä, toiminnallisista päästöistä ja ampumatar- vikkeiden upotusalueista aiheutuvan meren pilaantumisen liittyviin hätätilanteisiin valmistautumisesta ja toiminnasta nii- den aikana. Tietojärjestelmä koostuu vähintään liitteessä I mai- nituista osatekijöistä. (Tarkistus 17) 1 artiklan 4 a kohta (uusi) Euroopan unionin naapureina olevat rannikkoval- 4a. tiot, ja Meda-ohjelmiin, jotka osallistuvat Phare-, Tacis- voivat osallistua yhteistyöjärjestelmän puitteissa toteutet- taviin toimiin. Yhteisön yhteisrahoitusta voidaan tarjota asianmukaisten Phare-, Tacis- ja Meda-asetusten säännösten mukaisesti. (Tarkistus 18) 1 artiklan 4 b kohta (uusi) Tämän yhteistyöjärjestelmän 4b. yhteisrahoitukseen varattujen määrärahojen vuotuinen jakautuminen näille maille julkaistaan Euroopan unionin yleisen talousarvion pääluokan III osan B liitteessä IV. (Tarkistus 19) 3 artiklan 2 kohdan b alakohta b) vaikutus hätätilanteiden aikaiseen toimintaan ja niiden jäl- keiseen kunnostukseen liittyvien tekniikoiden ja menetel- mien parantamiseen, b) vaikutus hätätilanteiden aikaiseen toimintaan ja niiden jäl- keiseen kunnostukseen liittyvien tekniikoiden ja menetel- mien parantamiseen, satamaviranomaisten välinen tieto- jen vaihto mukaan lukien, (Tarkistus 20) 3 artiklan 2 kohdan c a alakohta (uusi) ca) vaikutus julkisen tiedottamisen parantamiseen riskien ja onnettomuustietojen välittämiseksi selvittämiseksi eteenpäin, (Tarkistus 21) 3 artiklan 2 kohdan c b alakohta (uusi) cb) vaikutus entistä tehokkaampaan vaarojen ennaltaeh- käisyyn yhdessä muiden paikallisten tahojen kanssa, mukaan lukien elinympäristön suojelujärjestöt. C 54/86 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 25. 2. 2000 Torstai 16. syyskuuta 1999 KOMISSION TEKSTI PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 22) 4 artiklan toinen (cid:29) viides kohta Yksi 1 artiklan 4 a kohdassa mainittujen kumppanimaiden edustaja voi osallistua menettelyihin niiltä osin, jotka kos- kevat näitä maita, näiden maiden omalla kustannuksella. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta mää- jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden räajassa, mukaan; komitea voi tarvittaessa äänestää lausunnosta. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta mää- jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden räajassa, mukaan; komitea voi tarvittaessa äänestää lausunnosta. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan, joka julkaistaan Interne- tissä; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on otettava huomioon komitean lausunto niin pit- källe kuin mahdollista. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. Komission on otettava huomioon komitean lausunto niin pit- källe kuin mahdollista. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. Lisäksi komissio voi antaa neuvoa-antavan komitean käsiteltä- väksi mitä tahansa muita satunnaispäästöistä aiheutuvaan meren pilaantumiseen liittyviä kysymyksiä. Lisäksi komissio voi antaa neuvoa-antavan komitean käsiteltä- väksi mitä tahansa muita satunnaispäästöistä aiheutuvaan meren pilaantumiseen liittyviä kysymyksiä. Komitean kokoukset ovat julkisia. Komitea julkaisee esi- tyslistan kaksi viikkoa ennen kokousta. Sen on julkaistava kokousten pöytäkirjat. Sen on laadittava julkinen luettelo jäsenten ilmoittamista taloudellisista eduista. (Tarkistus 23) 5 artikla Komissio arvioi suunnitelman toteuttamista ohjelman keston puolivälissä ja ennen ohjelman loppua ja antaa siitä kertomuk- set neuvostolle ja Euroopan parlamentille viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2002 ja 31 päivänä maaliskuuta 2004. Komissio arvioi suunnitelman toteuttamista ohjelman keston puolivälissä ja ennen ohjelman loppua ja antaa siitä kertomuk- set neuvostolle ja Euroopan parlamentille viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2002 ja 31 päivänä maaliskuuta 2004. Lopullisessa kertomuksessaan komissio ehdottaa uusia toi- mia tämän toiminnan jatkamiseksi. (Tarkistus 24) Liite I, 3 kohdan a ja b alakohta a) b) lyhyt kuvaus kansallisista rakenteista ja kansallisten viran- omaisten välisistä yhteyksistä satunnaispäästöistä aiheutu- van meren Pilaantumisen alalla, kartoitus julkisen ja yksityisen sektorin käytettävissä ole- vista tärkeimmistä keinoista toimia hätätilanteissa ja puh- distaa vahingot. Tähän kartoitukseen on liitettävä seuraavat tiedot; a) b) lyhyt kuvaus kansallisista rakenteista ja kansallisten viran- omaisten välisistä yhteyksistä satunnaispäästöistä ja toi- minnallisista päästöistä aiheutuvan meren pilaantumi- sen alalla, kartoitus julkisen ja yksityisen sektorin käytettävissä ole- vista tärkeimmistä keinoista toimia hätätilanteissa ja puh- distaa vahingot. Tähän kartoitukseen on liitettävä seuraavat tiedot; 9 erikoishenkilöstön määrä ja pätevyys, 9 erikoishenkilöstön määrä ja pätevyys, 9 mekaaniset välineet ottaa talteen mereen päässeet hii- livedyt ja ehkäistä tai torjua rannikkojen pilaantumi- nen, sekä näitä välineitä käyttävä erikoishenkilöstö, 9 mekaaniset välineet ottaa talteen mereen päässeet hii- livedyt ja ehkäistä tai torjua öljyn sekä radioaktiivis- ten ja muiden haitallisten aineiden aiheuttama meren tai rannikkojen pilaantuminen, sekä näitä väli- neitä käyttävä erikoishenkilöstö, 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 54/87 Torstai 16. syyskuuta 1999 KOMISSION TEKSTI PARLAMENTIN TARKISTUKSET 9 meren pilaantumisen torjumisen ja rannikoiden puh- distamisen kemialliset ja biologiset välineet sekä näitä välineitä käyttävä erikoishenkilöstö, 9 meren pilaantumisen torjumisen ja rannikoiden puh- distamisen kemialliset ja biologiset välineet, kunnos- tukseen liittyvä asiantuntemus, sekä näitä välineitä käyttävä erikoishenkilöstö, 9 erikoisryhmät, 9 erikoisryhmät, 9 pilaantumisen torjuntaan varustetut alukset ja ilma- 9 pilaantumisen torjuntaan varustetut alukset ja ilma- alukset, alukset, 9 siirrettävät varastot talteenotettujen hiilivetyjen ja mui- den haitallisten aineiden väliaikaista varastointia var- ten, 9 siirrettävät varastot talteenotettujen hiilivetyjen ja mui- den haitallisten aineiden väliaikaista varastointia var- ten, 9 öljytankkereiden kevennysjärjestelmät, 9 öljytankkereiden kevennysjärjestelmät, * yleiseen käyttöön tarkoitettu hätänumero, ba) ampumatarvikkeiden upotusalueiden luettelo, (Tarkistus 25) Liite II, toimet, A osan 2 kohdan ensimmäinen alakohta Järjestetään asiantuntijoiden komennuksia muihin jäsenvaltioi- hin, jotta he voivat hankkia kokemusta, arvioida erilaisia teknii- koita tai tutkia toisten pelastuspalveluyksiköiden tai muiden asi- aankuuluvien elinten soveltamia toimintatapoja. Järjestetään asiantuntijoiden komennuksia muihin jäsenvaltioi- hin, jotta he voivat hankkia kokemusta, arvioida erilaisia teknii- koita tai tutkia toisten pelastuspalveluyksiköiden tai muiden asi- aankuuluvien elinten soveltamia toimintatapoja, esimerkiksi kansalaisjärjestöjen, erikois-asiantuntemusta satunnaispäästöistä aiheutuvasta meren pilaantumisesta. joilla on (Tarkistus 26) Liite II, toimet, A osan 4 kohta Nykyaikaisen tietokoneistetun tietojärjestelmän kehittäminen ja ylläpito kansallisten viranomaisten auttamiseksi heidän käsitel- lessään satunnaispäästöistä aiheutuvaan meren pilaantumiseen liittyviä kysymyksiä toimittamalla hätätilanteiden hallinnassa tarvittavia tietoja. Nykyaikaisen tietokoneistetun tietojärjestelmän kehittäminen ja ylläpito kansallisten viranomaisten auttamiseksi heidän käsitel- toiminnallisista päästöistä ja lessään satunnaispäästöistä aiheutuvaan meren pilaantumiseen liittyviä kysymyksiä toimit- tamalla hätätilanteiden hallinnassa tarvittavia tietoja. (Tarkistus 27) Liite II, toimet, B osa Hankkeet, joiden tarkoituksena on parantaa jäsenvaltioiden toi- mintakykyä hätätilanteissa ja niiden jälkeisissä kunnostustoi- missa. Näillä hankkeilla pyritään erityisesti kehittämään keinoja, tekniikoita ja menettelytapoja. Hankkeiden on oltava sellaisia, että ne kiinnostavat kaikkia tai useita jäsenvaltioita, ja niihin voi sisällyttää satunnaispäästöistä aiheutuvaan meren pilaantu- miseen liittyvien uusien tekniikoiden soveltamiseen liittyviä hankkeita. Kahden tai useamman jäsenvaltion yhteishankkeita kannustetaan. Hankkeet, joiden tarkoituksena on parantaa jäsenvaltioiden toi- mintakykyä hätätilanteissa ja niiden jälkeisissä kunnostustoi- missa. Näillä hankkeilla pyritään erityisesti kehittämään keinoja, tekniikoita ja menettelytapoja. Hankkeiden on oltava sellaisia, että ne kiinnostavat kaikkia tai useita jäsenvaltioita, ja niihin voi sisällyttää satunnaispäästöistä ja toiminnallisista pääs- töistä aiheutuvaan meren pilaantumiseen liittyvien uusien tek- niikoiden soveltamiseen liittyviä hankkeita. Kahden tai useam- man jäsenvaltion yhteishankkeita kannustetaan. C 54/88 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 25. 2. 2000 Torstai 16. syyskuuta 1999 KOMISSION TEKSTI PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 28) Liite II, toimet, C osan 1 kohta Toimet, joilla tuetaan pilaantumistapausten jälkeen suoritettavia ympäristövaikutusten arviointeja ja niiden tulosten sekä saatu- jen kokemusten laajaa levittämistä muille jäsenvaltioille. Toimet, joilla tuetaan pilaantumistapausten jälkeen suoritettavia ympäristövaikutusten arviointeja ja niiden tulosten sekä saatu- jen kokemusten laajaa levittämistä muille jäsenvaltioille, sekä arvioidaan tehtyjä ennaltaehkäiseviä ja korjaavia toimia. (Tarkistus 29) Liite II, toimet, C osan 4 kohta Julkaisut, näyttelyaineisto ja muu yleisölle tarkoitettu tiedotus- aineisto yhteisön tason yhteistyöstä satunnaispäästöistä aiheutu- van meren pilaantumisen alalla. Julkaisut, näyttelyaineisto ja muu yleisölle tarkoitettu tiedotus- aineisto yhteisön tason yhteistyöstä satunnaispäästöistä ja toi- minnallisista päästöistä aiheutuvan meren pilaantumisen alalla. Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvos- ton päätökseksi satunnaispäästöistä aiheutuvaan meren pilaantumiseen liittyvästä yhteisön yhteis- työjärjestelmästä (KOM(1998) 769 * C4-0075/1999 * 1998/0350(COD) (entinen 1998/0350(SYN)) (Yhteispäätösmenettely; ensimmäinen käsittely) Euroopan parlamentti, joka 9 ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(1998) 769) (1), 9 ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 175 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on esittänyt sille ehdotuksensa (C4-0075/1999), 9 ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, 9 ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan lausunnon (A5-0003/1999), 1. hyväksyy komission ehdotuksen näin muutettuna; pyytää saada komission ehdotuksen uudelleen käsiteltäväksi, jos komissio aikoo tehdä siihen huomat- 2. tavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; 3. (1) kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. EYVL C 25, 30. 1. 1999, s. 20


title: Parere del Comitato delle regioni «Proposta di regolamento (CE) del Consiglio concernente lo strumento finanziario per l'ambiente (LIFE)"

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
EU programme
environmental protection

formats: html pdf print

text: 23. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 374/45 Parere del Comitato delle regioni «Proposta di regolamento (CE) del Consiglio concernente lo strumento finanziario per l’ambiente (LIFE)» (1999/C 374/11) IL COMITATO DELLE REGIONI, visto l’elenco delle proposte della Commissione in sospeso alla data del 1o maggio 1999 per le quali l’entrata in vigore del Trattato di Amsterdam determina un cambiamento della base giuridica e/o della procedura (SEC(1999) 581 def. ); vista la proposta di regolamento (CE) del Consiglio concernente lo strumento finanziario per l’ambiente (LIFE) (COM(1998) 720 def. — 98/0336 COD), in precedenza 98/0336 (SYN) (1); vista la decisione del Consiglio del 18 maggio 1999 di consultare il Comitato delle regioni su tale argomento, conformemente al disposto dell’art. 265, primo comma, e dell’art. 175 del Trattato che istituisce la Comunità europea; vista la decisione del proprio Ufficio di presidenza del 15 luglio 1998 di assegnare la preparazione del parere alla Commissione 4 «Assetto territoriale, questioni urbane, energia, ambiente»; viste le conclusioni della relazione della Commissione del 4 dicembre 1998 (COM(98)721 def. ) sull’applicazione del Regolamento (CE) n. 1404/96 del Consiglio; visto il precedente parere sulla Proposta di regolamento (CE) del Consiglio recante modifica del Regolamento (CEE) n. 1973/92 del Consiglio che istituisce uno strumento finanziario per l’ambiente (LIFE) (CdR 301/95), adottato alla sessione plenaria del 20 e 21 settembre 1995 (relatrice: du Granrut, F, PPE) (2); visto il progetto di parere (CdR 178/99 riv. 1) adottato all’unanimità dalla Commissione 4 il 28 giugno 1999 (relatore: Maier, Germania, AE), ha adottato all’unanimità il 16 settembre 1999, nel corso della 30a sessione plenaria, il seguente parere. 1. Introduzione 1. 1. Dal 1992 LIFE rappresenta il più importante strumento comunitario di finanziamento in materia ambientale. In prece- denza erano stati utilizzati programmi comunitari di sostegno all’ambiente di dimensioni ridotte e dotati di risorse modeste, che riguardavano settori specifici od aree geograficamente limitate. Nonostante alcuni considerevoli successi tale fra- mmentazione era risultata in definitiva poco efficace. Nel contesto dell’elaborazione del quinto programma 1. 2. d’azione comunitario per l’ambiente, LIFE è stato sin dall’inizio progettato su basi ampie. LIFE costituisce di conseguenza una parte della strategia globale dell’Unione europea che riguarda tutti i settori della protezione ambientale (ambiente naturale, acque, rifiuti, atmosfera) ed intende integrare gli aspetti ambientali in tutte le misure, politiche o d’altro tipo, destinate al settore dell’economia. 1. 3. Il Regolamento LIFE (CEE) n. 1973/92, entrato in vigore nel 1992, è stato modificato dal Regolamento (CE) del (1) GU C 15 del 20. 1. 1999, pag. 4. (2) GU C 100 del 2. 4. 1996, pag. 115. Consiglio n. 1404/96 (LIFE II). La seconda fase di LIFE termina il 31 dicembre 1999. Dato che LIFE deve dare un considerevole contributo al raggiungimento degli obiettivi di protezione ambientale della Comunità, si prevede la continuazione del programma in una terza fase (LIFE III) dal 2000 al 2004. La proposta di regolamento in esame trae conclusioni 1. 4. dalle esperienze effettuate nel contesto di LIFE I e di LIFE II e propone miglioramenti, soprattutto nella prospettiva di aumentare l’efficacia e la trasparenza di LIFE. 2. Contenuto del regolamento LIFE III è suddiviso in tre settori tematici ben distinti: 2. 1. LIFE-Natura, LIFE-Ambiente e LIFE-Paesi terzi. LIFE-Natura è destinato a contribuire alla creazione 2. 2. della rete Natura 2000 ed all’attuazione della direttiva relativa alla conservazione degli habitat naturali e della flora e della fauna selvatiche, nonché della direttiva sulla conservazione degli uccelli selvatici. Viene dato un sostegno particolare ai progetti di tutela ambientale per la salvaguardia o la ricostitu- zione di habitat naturali e di specie in pericolo. C 374/46 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 23. 12. 1999 2. 3. Una novità nell’ambito di LIFE-Natura è l’introduzione di due nuove categorie di misure di accompagnamento: le cosiddette «misure starter» per complessi progetti internaziona- li e le misure di cooperazione (misure «co-op»), vale a dire lo scambio di informazioni per migliorare l’interconnessione tra progetti riguardanti tematiche apparentate, ad esempio per proteggere una medesima specie od un medesimo tipo di habitat. LIFE-Ambiente promuove lo sviluppo di nuove tecno- 2. 4. logie e metodi innovativi con le seguenti priorità: a) b) c) d) integrare la dimensione ambientale nella pianificazione e nella valorizzazione del territorio, in particolare nell’am- biente urbano; ridurre al minimo, mediante una strategia di prevenzione, gli impatti ambientali delle attività di produzione indu- striale; riciclare i rifiuti di tutti i tipi e gestire razionalmente il flusso di rifiuti; ridurre l’impatto ambientale dei prodotti mediante una strategia integrata agli stadi della produzione, distribuzione e consumo; e) sviluppare nuove azioni in materia ambientale. 2. 5. In queste aree LIFE-Ambiente sostiene anzitutto proget- ti di dimostrazione. Si tratta di metodi e tecniche che, pur avendo già oltrepassato la fase della mera ricerca, non sono ancora utilizzati su scala industriale. In tale fase la tecnologia in questione puo` venir dimostrata mediante progetti pilota. LIFE-Ambiente colma pertanto la lacuna tra ricerca e realizza- zione pratica. 2. 6. LIFE-Ambiente sostiene inoltre le misure di preparazio- ne e di accompagnamento. Queste ultime dovrebbero permet- tere di intensificare la valutazione e l’accompagnamento dei progetti, nonché la diffusione dei loro risultati. 2. 7. Il campo di misure di LIFE-Paesi terzi comprende l’assistenza tecnica alla creazione delle capacità e delle strutture amministrative necessarie in campo ambientale nei paesi terzi che si affacciano sul Mediterraneo e sul Baltico. I paesi candidati all’adesione non sono considerati «paesi terzi» ai fini del programma LIFE. In base alle condizioni di adesione tali paesi possono infatti già ora partecipare a LIFE-Natura ed a LIFE-Ambiente. 2. 8. LIFE III ha una dotazione di 613 milioni di euro per il periodo 2000-2004. Tale importo è cosı` ripartito: LIFE-Natura 47 %, LIFE-Ambiente 47 %, LIFE-Paesi terzi 6 %. Il sostegno viene attribuito mediante cofinanziamento. L’importo della Comunità oscilla tra il 30 % ed il 50 %, tocca il 75 % per determinati progetti relativi alla conservazione della natura, e puo` coprire addirittura il 100 % dei costi totali per le misure di accompagnamento. 3. Conclusioni 3. 1. Il Comitato delle regioni esprime soddisfazione per il prolungamento dello strumento finanziario per l’ambiente LIFE. 3. 2. Il Comitato si rallegra che il periodo di validità di LIFE III sia stato prolungato di un anno rispetto a LIFE II e portato a cinque anni. In tal modo vengono migliorate le possibilità di programmazione sul medio termine dei richiedenti e dell’amministrazione, e verrà conferita maggior certezza alla pianificazione. a LIFE, pur Il Comitato si compiace dell’aumento delle risorse 3. 3. destinate ritenendolo inadeguato (LIFE II: 450 MECU su quattro anni; LIFE III: 613 milioni di euro su cinque anni). Tale incremento non tiene sufficientemente conto né dell’accresciuta importanza della protezione ambien- tale nella politica comunitaria, che ha trovato espressione nel Trattato di Amsterdam, né del fatto che i paesi candidati possono già partecipare a LIFE, e che quindi aumenta significa- tivamente il numero dei potenziali candidati al finanziamento. 3. 4. Il Comitato esprime inoltre soddisfazione per la più chiara formulazione delle disposizioni relative all’attribuzione delle risorse nell’ambito di LIFE, e per il fatto che i criteri per il finanziamento dei progetti siano stati ripresi espressamente nella proposta di regolamento. Il Comitato ritiene tuttavia opportuno inserire nel testo 3. 5. del regolamento anche il principio della sostenibilità. Tra gli obiettivi elencati all’articolo 1 dovrebbe infatti figurare il principio dello sviluppo sostenibile, per evidenziare che LIFE deve contribuire ad uno sviluppo equilibrato e sostenibile, oltre che alla politica comunitaria nel settore dell’ambiente e della sostenibilità, in particolare per quanto riguarda l’inseri- mento del principio di sostenibilità nelle altre politiche, nonché l’attuazione e l’aggiornamento della legislazione. 3. 6. Il Comitato esprime soddisfazione per il sostegno ai progetti di tutela dell’ambiente volti a restaurare gli habitat naturali e le popolazioni delle specie a rischio. In tale contesto il Comitato sottolinea l’importanza del divieto di caccia agli uccelli durante il periodo di nidificazione. Nel settore LIFE-Natura il Comitato approva l’anticipa- 3. 7. zione di un trimestre dei termini di presentazione e decisione, che permette di realizzare i progetti LIFE-Natura con una stagione d’anticipo rispetto a quanto avveniva in passato. Per quanto riguarda il settore LIFE-Ambiente, il Comita- 3. 8. to si compiace per la scelta dei cinque settori prioritari: — integrazione della dimensione ambientale nella pianifica- zione; 23. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 374/47 — produzione industriale sostenibile; — riciclaggio e gestione dei rifiuti; — gestione sostenibile dei prodotti e — sviluppo di nuove azioni in materia ambientale. Il Comitato ritiene tuttavia opportuno che nel settore della produzione sostenibile la priorità venga estesa anche alle attività commerciali, cioè non soltanto a quelle industriali. Infatti proprio i settori dell’artigianato e delle PMI sono confrontati a sfide rilevanti, che richiedono soluzioni innovati- ve in materia ambientale. L’obiettivo dello sviluppo sostenibile dovrebbe riguardare anche il settore del riciclaggio e della gestione dei rifiuti. Il Comitato chiede un coinvolgimento adeguato degli 3. 9. Stati membri, e/o delle regioni, nell’attribuzione del sostegno finanziario. Il Comitato si rammarica in particolare del fatto che la definizione dei settori prioritari e delle misure di preparazione ed accompagnamento non avvenga in stretta collaborazione con gli Stati membri e/o con le regioni. Agli Stati membri e/o alle regioni ed agli enti locali viene in tal modo lasciato un margine eccessivamente ristretto per la pianificazione e la preparazione dei progetti sul medio termine. 3. 10. Il Comitato ritiene che per ragioni di semplificazione amministrativa andrebbe ridotto al minimo necessario il rilevante volume di relazioni che debbono venir presentate dai beneficiari. 3. 11. Il Comitato chiede che le deliberazioni in merito a LIFE III vengano concluse con rapidità, onde permettere che lo strumento possa far seguito senza alcun intervallo a LIFE II, che scadrà il 31 dicembre 1999. Bruxelles, 16 settembre 1999. Il Presidente del Comitato delle regioni Manfred DAMMEYER