title: PERGUNTA ESCRITA E-1884/99 apresentada por Esko Seppänen (GUE/NGL) à Comissão. Política relativa à pesca de salmão no Mar Báltico.

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
Community fisheries
conservation of fish stocks
fish

text: 20. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 170 E/115 (2000/C 170 E/135) PERGUNTA ESCRITA E-1884/99 apresentada por Esko Sepp(cid:228)nen (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo Objecto: Pol(cid:237)tica relativa (cid:224) pesca de salmªo no Mar BÆltico (29 de Outubro de 1999) Segundo estudos realizados, a presen(cid:231)a de juvenis de salmªo no rio Torniojoki, situado entre a Finl(cid:226)ndia e a SuØcia, diminuiu. O salmªo vive no Mar BÆltico e sobe o rio para desovar. Como a Comissªo estÆ agora a promover uma pol(cid:237)tica mais liberal em muitos aspectos no que respeita (cid:224) pesca de salmªo no Mar BÆltico, isso irÆ dificultar a realiza(cid:231)ªo do objectivo que a Uniªo Europeia se prop(cid:244)s de renovar as existŒncias de salmªo atØ 2010. Tem a Comissªo consciŒncia da situa(cid:231)ªo no rio Torniojoki e irÆ esse problema influir na pol(cid:237)tica da Uniªo Europeia relativa (cid:224) pesca de salmªo no Mar BÆltico? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (23 de Novembro de 1999) Em Fevereiro de 1997, a Comissªo Internacional das Pescarias do Mar BÆltico (IBSFC) adoptou um plano de ac(cid:231)ªo para o salmªo (SAP). Os objectivos do plano de ac(cid:231)ªo consistem em obter uma produ(cid:231)ªo natural pelo menos equivalente a 50 % das capacidades potenciais de todos os rios de salmªo selvagem, melhorar os habitats e restabelecer o salmªo nos rios com potencial para esta espØcie. O plano foi completado com medidas nacionais, nomeadamente Æreas de defeso e per(cid:237)odos de restri(cid:231)ªo da pesca. O Conselho Internacional de Explora(cid:231)ªo do Mar (CIEM) confirmou que as ac(cid:231)ıes de gestªo iniciadas resultaram no aumento considerÆvel do nœmero de indiv(cid:237)duos selvagens desta espØcie que regressaram aos rios de origem. O nœmero mais elevado de salmıes selvagens que desovam nos rios levou a uma maior produ(cid:231)ªo de salmıes jovens. Esta melhoria nªo foi observada em todos os rios em que evoluem salmıes. Contudo, no caso do rio Torniojoki, o aumento foi muito importante e o CIEM indica que o salmªo estÆ presente em certas partes do rio pela primeira vez desde a segunda guerra mundial. Segundo o CIEM e certas fontes nacionais, a produ(cid:231)ªo no rio Torniojoki nªo foi objecto de ruptura. Pelo contrÆrio, em 1998, a produ(cid:231)ªo foi das mais altas observadas desde o in(cid:237)cio dos anos setenta. AlØm disso, esperava-se uma redu(cid:231)ªo da produ(cid:231)ªo de 1999, dado que o salmªo que regressava provinha de classes anuais menos numerosas, afectadas pela s(cid:237)ndroma M 74, pelo que o nœmero de salmıes suscept(cid:237)vies de participar na desova seria mais reduzido. As previsıes do CIEM, relativas ao rio Torniojoki, indicam que o objectivo fixado no SAP poderÆ ser atingido num futuro pr(cid:243)ximo. Dada a situa(cid:231)ªo, a Comissªo nªo partilha o ponto de vista do Senhor Deputado segundo o qual a produ(cid:231)ªo de salmªo no rio Torniojoki registou uma ruptura. Os sinais encorajadores de aumento da produ(cid:231)ªo de salmªo selvagem em vÆrios rios, que desembocam no mar BÆltico, confirmam que as ac(cid:231)ıes iniciadas pela IBSFC, completadas por medidas nacionais, sªo eficazes. Contudo, certos rios nªo mostram os mesmos sinais de melhoramento e a Comissªo estÆ convencida da necessidade de continuar com uma estratØgia de gestªo responsÆvel, a fim de alcan(cid:231)ar os objectivos que prossegue. (2000/C 170 E/136) PERGUNTA ESCRITA E-1887/99 apresentada por Glyn Ford (PSE) (cid:224) Comissªo (29 de Outubro de 1999) Objecto: Implica(cid:231)ıes da hormona de crescimento BSTr no bem-estar dos animais PoderÆ a Comissªo insistir no sentido que os comitØs relevantes estudem todos os dados relativos ao impacto espec(cid:237)fico da hormona de crescimento BSTr no bem-estar dos animais no caso de a empresa que Ø proprietÆria do produto pedir autoriza(cid:231)ªo para o comercializar a n(cid:237)vel da UE?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1877/99 af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen. Udgifter til skabelse af arbejdspladser.

eurovoc_concepts:
Austria
EU Member State
EU employment policy
EU financing arrangements
access to EU information
job creation

formats: html pdf print

text: C 203 E/78 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/096) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1876/99 af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen (29. oktober 1999) Om: Stłtte til aviser For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r Kommissionens svar af 22. december 1998 p(cid:229) forespłrgsel E-2924/98 (1) vil spłrgeren gerne p(cid:229)pege, at hendes spłrgsm(cid:229)l ikke er blevet besvaret udtłmmende og tilfredsstillende. Derfor fłlgende yderligere spłrgsm(cid:229)l: 1. Hvilket materiale og hvilke informationer anvender Kommissionen ved udv(cid:230)lgelsen af de medier, der skal stłttes? 2. Hvor stor var den finansielle stłtte til łstrigske medier i 1997 og 1998? 3. Hvilke łstrigske medier fik til hvilke EU-politiske emner hvor stort et belłb i finansiel stłtte? 4. Hvordan kontrollerer Kommissionen, om de medierapporter, den stłtter, styrker befolkningens interesse for europ(cid:230)iske emner, hhv. gavner meningsdannelsen? (1) EFT C 289 af 11. 10. 1999, s. 14. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Romano Prodi (5. januar 2000) 1. Kommissionens repr(cid:230)sentation i (cid:216)strig stłtter ikke medierne gennem tilskud, men kłber reklame- plads eller yder finansielle bidrag til stłrre oplag, yderligere omkostninger til research eller ekstrasider. Kriterierne for udv(cid:230)lgelsen af medier er oplags- og l(cid:230)sertal, de p(cid:229)g(cid:230)ldende mediers trov(cid:230)rdighed samt l(cid:230)serskarens sociale profil. Kommissionen tilstr(cid:230)ber endvidere at n(cid:229) frem til en afbalanceret medieblan- ding. Kommissionens udgifter til de łstrigske medier belłb sig i 1997 til 4,9 mio. ATS og i 1998 til 2. 1,5 mio. ATS. Kommissionen fremsender en tabel med de oplysninger, der anmodes om, direkte til det (cid:230)rede 3. medlem og til Parlamentets sekretariat. Det er n(cid:230)ppe muligt at kontrollere resultaterne af specifikke reklametiltag. Derfor koncentrerer 4. Kommissionen sig som ovenfor n(cid:230)vnt om de medier, der af l(cid:230)serne anses for at v(cid:230)re kompetente informationskilder p(cid:229) dette specifikke omr(cid:229)de. (2000/C 203 E/097) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1877/99 af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen (29. oktober 1999) Om: Udgifter til skabelse af arbejdspladser Da der foreligger meget varierende talmateriale om udgifterne til skabelse af arbejdspladser i EU og de enkelte medlemsstater, stiller jeg fłlgende spłrgsm(cid:229)l: 1. Hvor mange penge bruger EU om (cid:229)ret til skabelse af nye arbejdspladser i form af EU-programmer (ESF(cid:133)) eller vedtagne retningslinjer p(cid:229) omr(cid:229)det? 2. Hvor mange penge bruger medlemsstaterne til skabelse af nye arbejdspladser i form af EU-program- mer (ESF(cid:133)) eller vedtagne retningslinjer p(cid:229) omr(cid:229)det? 3. Hvilket talmateriale foreligger der om dette spłrgsm(cid:229)l, og hvordan f(cid:229)r jeg fat i det? 18. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 203 E/79 4. Hvilket talmateriale foreligger der, og hvilke oplysninger skal medlemsstaterne offentliggłre? 5. Hvilke oplysninger om dette spłrgsm(cid:229)l har Kommissionen fra (cid:216)strig? 6. Findes der undersłgelser om dette spłrgsm(cid:229)l? I bekr(cid:230)ftende fald hvilke, og hvor kan jeg f(cid:229) fat i dem? 7. Er der specialister, der besk(cid:230)ftiger sig med dette spłrgsm(cid:229)l? Hvilke personer eller institutioner drejer det sig i bekr(cid:230)ftende fald om, og hvordan kan jeg komme i forbindelse med dem? 8. Hvilke łvrige projekter til skabelse af arbejdspladser findes der, og hvilke finansielle midler er der stillet til r(cid:229)dighed? 9. Hvilke andre aktiviteter i Kommissionen findes der p(cid:229) omr(cid:229)det: skabelse af arbejdspladser? 10. Har der tidligere v(cid:230)ret forespłrgsler herom? Kan jeg i bekr(cid:230)ftende fald modtage dem med de dertil hłrende svar? 11. Er der gjort erfaringer i EU, der beviser, at visse medlemsstater har truffet specielt lovende foran- staltninger til skabelse af arbejdspladser (best practice)? Hvilke medlemsstater har i s(cid:229) fald gjort de bedst erfaringer? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (20. december 1999) Strukturfondene er det vigtigste budgetredskab p(cid:229) f(cid:230)llesskabsniveau, som stłtter medlemsstaterne i deres indsats for at skabe en mere afbalanceret regional udvikling, og som bist(cid:229)r dem i deres strukturm(cid:230)ssige fornyelser og s(cid:229)ledes at łge antallet af arbejdspladser. Den Europ(cid:230)iske Socialfond (ESF) stłtter is(cid:230)r medlemsstaternes initiativer til fremme af jobskabelse p(cid:229) en mere indirekte m(cid:229)de ved at arbejde for arbejdsmarkeder, der fungerer bedre og mere fleksibelt i EU. I 1994-1999 var de vigtigste prioriterede omr(cid:229)der for ESF at bek(cid:230)mpe langtidsarbejdslłshed og ude- lukkelse, at fremme lige forbedre erhvervskvalifikationerne hos de potentielle arbejdssłgende og at muligheder i adgangen til arbejdsmarkedet. I ESF(cid:146)s nye programmeringsperiode (2000-2006) har ESF f(cid:229)et styrket sin rolle som det vigtigste instrument p(cid:229) f(cid:230)llesskabsniveau i stłtten til besk(cid:230)ftigelsesstrategien og vil s(cid:229)ledes kunne stłtte medlemsstaterne i forbindelse med gennemfłrelsen af deres nationale handlings- planer for besk(cid:230)ftigelsen. Kommissionen kan kun fremskaffe tal for de budgetmidler, der er udbetalt gennem program- 1. og 2. mer, som er medfinansieret af ESF. I den nuv(cid:230)rende programmeringsperiode (1994-1999) blev der i alt udbetalt ca. 43 000 mio. EUR over en seks(cid:229)rig periode fra ESF. I den kommende programmeringsperiode (2000-2006) er det endnu ikke muligt at give de endelige tal for belłbene til ESF, da disse afh(cid:230)nger af de endelige nationale planer, som i łjeblikket drłftes med medlemsstaterne, men det samlede belłb vil ikke ligge p(cid:229) under 56 000 mio. EUR. 3. og 4. I oversigten over udsigterne for besk(cid:230)ftigelsen fra Organisationen for (cid:216)konomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) er der sammenlignelige oplysninger om, hvad der siden 1993 er givet ud p(cid:229) arbejdsmarkedspolitikken (aktive og passive foranstaltninger), udtrykt som en procentuel andel af brutto- nationalproduktet (BNP). Inden for de seneste (cid:229)r r(cid:230)kker de samlede (cid:229)rlige udgifter til stłtte af besk(cid:230)f- tigelsen (den offentlige og private sektor og sektoren for erhvervsdrivende foreninger samt igangs(cid:230)tning af virksomheder) i medlemsstaterne fra 0,88 % af bruttonationalproduktet i Irland ned til mindre end 0,1 % i Gr(cid:230)kenland, Luxembourg og (cid:216)strig. Medlemsstaterne er ogs(cid:229) begyndt at indberette, hvor meget de bruger p(cid:229) en aktiv arbejdsmarkedspolitik i deres nationale handlingsplaner som en del af Luxembourg-processen. I strukturfondenes ny programmeringsperiode (2000-2006) skal medlemsstaterne indberette oplysninger om, hvor meget de bruger p(cid:229) en aktiv arbejdsmarkedspolitik, for at bevise, at man overholder additions- princippet for m(cid:229)l 2 og 3. Kommissionen er ved at udarbejde en database om arbejdsmarkedspolitikkerne, som d(cid:230)kker alle medlemsstaterne. Oplysningerne vil foreligge i (cid:229)r 2001. C 203 E/80 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 Nogle eksempler vedrłrende (cid:216)strig, der er taget fra strukturfondenes 10. (cid:229)rsrapport (1998), viser, 5. hvor store bidrag der gives for at kunne skabe arbejdspladser. I Burgenland, som er den eneste łstrigske region under m(cid:229)l 1, var der i slutningen af 1998 blevet skabt 2 100 nye arbejdspladser og mere end 5 800 arbejdspladser var blevet sikret gennem strukturfondene. Herudover blev mere end 6 000 mennesker uddannet efter tilskyndelse fra ESF. Mere end 900 sm(cid:229) virksomheder nłd godt af hj(cid:230)lp til investeringer i sm(cid:229) og mellemstore virksomheder, og mere end 1 700 nye arbejdspladser blev oprettet. Under m(cid:229)l 2 har man med programmet for Steiermark fremskyndet oprettelsen af mere end 2 000 nye arbejdspladser. I Nieder(cid:246)sterreich er der projekter for ca. 800 nye arbejdspladser, og omkring 6 000 skulle v(cid:230)re sikret. Under m(cid:229)l 3 tog mere end 30 000 del i de forskellige foranstaltninger, og to tredjedele fandt et arbejde inden for et halvt (cid:229)r efter deres uddannelse. 6. -9. Et af de resultater, man tilstr(cid:230)ber i de interventioner, som medfinansieres af strukturfondene, er oprettelse af arbejdspladser. Men interventionerne er kun delvist udformet med henblik p(cid:229) at stłtte foranstaltninger til direkte skabelse af arbejdspladser. Det er derfor ikke muligt at give tal for fondenes samlede virkning med hensyn til skabelse af arbejdspladser. Kommissionen, OECD og fagfolk har offentlig- gjort forelłbige evalueringer af de forskellige programmers virkning for oprettelsen af arbejdspladserne i medlemsstaterne. De viser ofte tydeligt, at programmernes heldige udfald forbedrer den enkelte persons og gruppers sociale situation, og at de bidrager markant til oprettelsen af arbejdspladser. Der findes ingen specielle spłrgsm(cid:229)l, som Kommissionen łnsker at henlede det (cid:230)rede medlems 10. opm(cid:230)rksomhed p(cid:229) vedrłrende disse spłrgsm(cid:229)l. 11. Alle medlemsstaterne har gennemfłrt aktioner i overensstemmelse med retningslinjerne for besk(cid:230)f- tigelsen siden 1997, tilpasset de s(cid:230)rlige forhold p(cid:229) deres arbejdsmarkeder. Med hensyn til direkte oprettelse af arbejdspladser viser de f(cid:230)lles besk(cid:230)ftigelsesrapporter for 1998 (1) og 1999 (2) nogle eksempler p(cid:229) den bedste praksis, som er indsendt af medlemsstaterne, og hvor der gives en vurdering af virkningerne af oprettelsen af arbejdspladser. I begyndelsen af 1999 lancerede Kommissionen en ekspertgennemgang sammen med medlemsstaterne for mere dybtg(cid:229)ende at vurdere s(cid:229)danne eksempler p(cid:229) god praksis. En rapport om resultatet af denne undersłgelse vil blive fremlagt i (cid:229)r 2000. Ogs(cid:229) publikationer fra ESF har vist eksempler p(cid:229) god praksis, som er udarbejdet i forbindelse med F(cid:230)llesskabets besk(cid:230)ftigelsesinitiativ. (1) (2) SEC(98) 1688 endelig udg. SEC(1999) 1386 endelig udg. (2000/C 203 E/098) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1882/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (29. oktober 1999) Om: Byplanl(cid:230)gning i et yderst jordsk(cid:230)lvstruet omr(cid:229)de Ministeriet for miljł, regionalplanl(cid:230)gning og offentlige arbejder fremmer et byplanl(cid:230)gningsprojekt for Rio kommune i Achaia amt. Eftersom dette omr(cid:229)de er et af de mest jordsk(cid:230)lvstruede omr(cid:229)der i Europa, og der findes et betydeligt antal aktive spalter, giver geologer udtryk for bekymring. Kommissionen bedes oplyse: 1. Bliver byplansundersłgelsen finansieret under f(cid:230)llesskabsstłtterammen? 2. Er der foretaget de nłdvendige mikrozoneundersłgelser med henblik p(cid:229) fuld jordsk(cid:230)lvssikring af byggeriet?


title: QUESTION ÉCRITE E-1912/99 posée par Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) à la Commission. Malfaçons dans la construction des axes routiers financés au titre du deuxième cadre communautaire d'appui en faveur de la Grèce.

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
product quality
road building

text: C 280 E/2 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 le 6 juillet 1998, le Conseil, conjointement avec le Parlement europØen, a adoptØ la Plus rØcemment, directive 98/43/CE en matiŁre de publicitØ et de parrainage en faveur des produits du tabac, dont l(cid:146)entrØe en vigueur est prØvue pour le 30 juillet 2001 au plus tard. Cette derniŁre directive devrait avoir un impact tout particulier sur les jeunes. Depuis 1994, le Conseil a instaurØ, dans le cadre du rŁglement concernant l(cid:146)organisation du marchØ du tabac brut, un fonds communautaire de recherche et d(cid:146)information dans le domaine du tabac, dont la moitiØ des ressources est affectØe (cid:224) des projets d(cid:146)information sur les dangers du tabagisme qui sont essentiellement destinØs aux jeunes. Enfin, (cid:224) la suite de la Communication de la Commission de dØcembre 1996 sur le r(cid:244)le actuel et projetØ de la CommunautØ dans la lutte contre la consommation de tabac et du rapport de la Commission, de septembre 1999, au Conseil et au Parlement europØen sur les progrŁs rØalisØs en matiŁre de protection lors de sa session du de la santØ publique contre les effets nocifs du tabagisme, 18 novembre 1999, des Conclusions concernant la lutte anti-tabac et a procØdØ (cid:224) un dØbat d(cid:146)orientation qui Øtait plus particuliŁrement ciblØ sur la protection des jeunes contre les effets nocifs du tabagisme et sur l(cid:146)action de l(cid:146)Union europØenne dans le contexte international. le Conseil a adoptØ, Ce dØbat Øtait accessible au public. En ce qui concerne le volet externe, le Conseil a adoptØ, le 22 octobre 1999, la dØcision autorisant la Commission, pour les questions relevant de la compØtence de la CommunautØ, (cid:224) ouvrir des nØgociations, dans le cadre de l(cid:146)Organisation mondiale de la santØ, sur une convention-cadre internationale pour la lutte anti-tabac et les protocoles y relatifs. (2000/C 280 E/002) QUESTION (cid:201)CRITE E-1912/99 posØe par Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) (cid:224) la Commission (29 octobre 1999) Objet: Malfa(cid:231)ons dans la construction des axes routiers financØs au titre du deuxiŁme cadre communau- taire d(cid:146)appui en faveur de la GrŁce RØpondant (cid:224) une prØcØdente question que je lui avais posØe (P-3016/98) (1), la Commission a reconnu l(cid:146)existence de graves problŁmes consØcutifs aux malfa(cid:231)ons constatØes dans les axes routiers construits en GrŁce avec le concour financier du deuxiŁme cadre communautaire d(cid:146)appui. Elle s(cid:146)est par ailleurs engagØe (cid:224) suivre de prŁs la question, en indiquant qu(cid:146)elle ne manquerait pas d(cid:146)appliquer, au besoin, les dispositions rØglementaires en vigueur. La Commission dispose-t-elle d(cid:146)ØlØments nouveaux sur l(cid:146)Øtendue des malfa(cid:231)ons constatØes dans l(cid:146)ensemble des travaux cofinancØs en GrŁce au titre du deuxiŁme CCA? Ressort-il de ces ØlØments que le pourcentage des malfa(cid:231)ons est en baisse et que la GrŁce a, en tout Øtat de cause, pris les mesures qui s(cid:146)imposaient pour y remØdier? Dans la nØgative, quelles actions la Commission compte-t-elle entreprendre afin qu(cid:146)un dØbut de solution soit apportØe (cid:224) cette question prØoccupante entre toutes, et afin que les responsabilitØs soient dßment Øtablies? (1) JO C 297 du 15. 10. 1999, p. 42. RØponse complØmentaire donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (18 fØvrier 2000) Selon les informations re(cid:231)ues des autoritØs hellØniques, un mØcanisme indØpendant de contr(cid:244)le de qualitØ (ESPEL) a contr(cid:244)lØ 1025 projets sur l(cid:146)ensemble des travaux cofinancØs en GrŁce au titre du deuxiŁme Cadre communautaire d(cid:146)appui pour la pØriode de programmation 1994-1999, y compris les projets routiers. Lors de ses 1 189 visites sur site, depuis le dØbut effectif de son activitØ (janvier 1998) jusqu(cid:146)en juin 1999, la moitiØ des projets a ØtØ contr(cid:244)lØe sur Øchantillon, les autres ayant ØtØ vØrifiØs de maniŁre systØmatique entre octobre 1998 et juin 1999. 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/3 Les rØsultats sont les suivants. 224 projets sont en ordre ou prØsentent des lacunes secondaires qui seront corrigØes par les entrepreneurs (1re catØgorie de projets). 272 projets souffrent de lacunes importantes, qui n(cid:146)ont pas d(cid:146)implication sur la sØcuritØ mais qui entra(cid:238)neront des frais d(cid:146)entretien plus importants: ces frais supplØmentaires seront dØduits des paiements aux entrepreneurs concernØs (2e catØgorie de projets). 19 projets contr(cid:244)lØs souffrent de lacunes graves, ne pouvant pas Œtre corrigØes: ils devront Œtre reconstruits par les entrepreneurs (cid:224) leurs frais (3e catØgorie de projets). La Commission considŁre qu(cid:146)il est trop t(cid:244)t pour disposer d(cid:146)informations lui permettant d(cid:146)affirmer qu(cid:146)une amØlioration de la qualitØ des travaux est dØj(cid:224) constatØe. Elle est nØanmoins, convaincue que l(cid:146)action (cid:224) long terme d(cid:146)ESPEL conduira (cid:224) une Øvolution favorable de la situation. Suite aux diffØrents rapports d(cid:146)ESPEL, les autoritØs hellØniques ont pris les mesures suivantes. Comme il l(cid:146)avait annoncØ, le MinistŁre de l(cid:146)Economie Nationale (MEN) transmet aux services publics gestionnaires des projets concernØs tous les rapports individuels d(cid:146)ESPEL qui rØvŁlent de lacunes de qualitØ et leur demande de donner les suites prØvues par la loi. Pour les projets de la 2e et 3e catØgorie mentionnØs ci-dessus, le MEN transmet Øgalement le dossier au Corps des inspecteurs des travaux publics afin que ceux-ci vØrifient le suivi qui sera assurØ par les services gestionnaires, notamment en ce qui concerne l(cid:146)application des diffØrentes mesures prØvues par la loi, y compris les sanctions financiŁres. Pour les projets de la 3e catØgorie, le MEN transmet Øgalement d(cid:146)office le dossier au Parquet. La Commission ne dispose pas (cid:224) l(cid:146)heure actuelle d(cid:146)informations concrŁtes quant (cid:224) l(cid:146)aboutissement des diffØrents dossiers. NØanmoins, les autoritØs hellØniques lui ont communiquØ que, dans plusieurs cas, les malfa(cid:231)ons ont dØj(cid:224) ØtØ corrigØes ou les paiements pour les travaux correspondants rØduits. D(cid:146)autre part, le contr(cid:244)le rØalisØ par les inspecteurs prØcitØs permettrait de mettre (cid:224) jour le fichier des entreprises de travaux publics qui ne se conformeraient pas (cid:224) la procØdure. La Commission veillera (cid:224) ce que les autoritØs hellØniques lui communiquent formellement les irrØgularitØs dØcoulant de cette situation sur la base du rŁglement (CE) 1681/94 (1) concernant les irrØgularitØs et le recouvrement des sommes indßment versØes dans le cadre du financement des politiques structurelles ainsi que l(cid:146)organisation d(cid:146)un systŁme d(cid:146)information dans ce domaine. La Commission a l(cid:146)intention de demander aux autoritØs hellØniques un suivi prØcis de ce dossier et des consØquences budgØtaires qui en dØcouleront. (1) JO L 178 du 12. 7. 1994. (2000/C 280 E/003) QUESTION (cid:201)CRITE E-1955/99 posØe par Gerhard Hager (NI) (cid:224) la Commission (5 novembre 1999) Objet: Kosovo (cid:129) Agenda 2000 l(cid:146)Union europØenne apporte des crØdits s(cid:146)Ølevant (cid:224) Dans le contexte de la reconstruction du Kosovo, plusieurs milliards. Il en va de mŒme pour les mesures de reconstruction nØcessaires aprŁs le terrible sØisme qui a ØbranlØ la Turquie. Ces mesures ont ØtØ arrŒtØes aprŁs l(cid:146)adoption de l(cid:146)Agenda 2000. Quel sera le montant investi par l(cid:146)Union europØenne/les (cid:201)tats membres dans la reconstruction du 1. Kosovo, et de quelle durØe seront les programmes d(cid:146)aide? 2. 3. Quelles seront les rØpercussions de ces mesures sur les budgets (cid:224) venir de l(cid:146)UE? La Commission estime-t-elle nØcessaire de rØviser le plan de financement de l(cid:146)Agenda 2000? Dans la nØgative, comment 4. financiŁres sur le plan de financement de l(cid:146)Agenda 2000? la Commission explique-t-elle l(cid:146)absence de rØpercussion des aides


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1908/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva neljäs keskipitkän aikavälin toimintaohjelma (1996‐2000).

eurovoc_concepts:
action programme
economic support
financial control
gender equality
management

text: 20. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 170 E/121 (2000/C 170 E/143) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1904/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Urban (1996(cid:129)1999) Yhteis(cid:246)n rakennerahastojen Urban-yhteis(cid:246)aloitteesta kaudelle 1996(cid:129)1999 Italialle my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) rahoitus on yhteens(cid:228) 298,4 miljoonaa ecua. Voisiko komissio ilmoittaa mille julkisille tai yksityisille tahoille (cid:129) oppilaitoksille, yhti(cid:246)ille, osuuskunnille tai yksityishenkil(cid:246)ille (cid:129) on my(cid:246)nnetty varoja tai avustuksia ja kuinka paljon (jo toteutetut ja viel(cid:228) toteuttamattomat maksut) Urban- yhteis(cid:246)aloitteesta? Onko varojen lopullinen vastaanottaja ja aloitteiden asianmukainen toteuttaminen tarkistettu? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1999) Yhteis(cid:246)n Urban-yhteis(cid:246)aloitteesta nykyisen ohjelmakauden 1994(cid:129)1999 aikana Italialle my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) rahoitus on 136,7 miljoonaa euroa, josta Euroopan aluekehitysrahaston osuus on 120,4 miljoonaa euroa ja Euroopan sosiaalirahaston osuus 13,3 miljoonaa euroa. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) voimassa olevien asetusten mukaan komissio maksaa URBAN-yhteis(cid:246)aloitteesta my(cid:246)nnetyn tuen suoraan toimintaohjelmista ja niiden toteuttamisesta vastaaville kansallisille viranomaisille. Yksityis- kohtaisia tietoja tuen lopullisista vastaanottajista saa Italian yleisten t(cid:246)iden ministeri(cid:246)st(cid:228). Komission edustajista sek(cid:228) asianomaisten ministeri(cid:246)iden ja alueiden edustajista koostuvat seurantakomiteat valvovat ohjelmien asianmukaista toteuttamista. (2000/C 170 E/144) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1908/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Miesten ja naisten yht(cid:228)l(cid:228)isi(cid:228) mahdollisuuksia koskeva nelj(cid:228)s keskipitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin toimintaohjelma (1996(cid:129)2000) Voisiko komissio ilmoittaa mille julkisille tai yksityisille tahoille (cid:129) oppilaitoksille, yhti(cid:246)ille, osuuskunnille tai yksityishenkil(cid:246)ille (cid:129) on my(cid:246)nnetty varoja tai avustuksia ja kuinka paljon (jo toteutetut ja viel(cid:228) toteuttamattomat maksut) miesten ja naisten yht(cid:228)l(cid:228)isi(cid:228) mahdollisuuksia koskevasta nelj(cid:228)nnest(cid:228) keskipitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin toimintaohjelmasta (ohjelmalle varatut yhteis(cid:246)n varat jaksolle 1. 1. 1996 (cid:129) 31. 12. 2000 ovat 30 miljoonaa ecua)? Onko varojen lopullinen vastaanottaja ja aloitteiden asianmukainen toteuttaminen tarkistettu? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (9. joulukuuta 1999) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle, ett(cid:228) kyseiset tiedot l(cid:246)ytyv(cid:228)t vuosina 1996, 1997 ja 1998 rahoitettuja hankkeita koskevista luetteloista ja vuotta 1999 koskevasta tiivistelm(cid:228)luettelosta. Komis- sio toimittaa niist(cid:228) kopiot suoraan arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle ja parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)(cid:246)n. C 170 E/122 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 6. 2000 Ohjelmaan kuuluville toimille my(cid:246)nnettiin vuonna 1996 rahoitusta 4 098 268 euroa. Vuonna 1997 m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) nousi 4 927 598 euroon ja vuonna 1998 puolestaan 5 290 358 euroon. Vuonna 1999 hankkeiden rahoitukseen on varattu 6 468 272 euroa. Edell(cid:228) mainituissa asiakirjoissa on mainittu yksityiskohtaisesti kullekin hankkeelle vuosittain my(cid:246)nnetyt tuet. Hankkeiden lis(cid:228)ksi komissio on rahoittanut my(cid:246)s muita toimia nelj(cid:228)nnen toimintaohjelman yhteydess(cid:228). Komissio on mm. varannut miesten ja naisten tasa-arvoisia mahdollisuuksia k(cid:228)sittelev(cid:228)n vuotuisen raportin laatimiseen seuraavat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t: 614 232 euroa (1996), 558 197 euroa (1997) ja 598 788 euroa (1998). Tutkimuksiin komission my(cid:246)nsi varoja seuraavasti: 902 014 euroa (1996), 515 910 euroa (1997) ja 196 419 (1998). Komissio valvoo jatkuvasti tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman yhteydess(cid:228) maksettu- jen tukien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). Jokaisesta hankkeesta on esitett(cid:228)v(cid:228) v(cid:228)li- ja loppuraportti ennen sille my(cid:246)nnettyjen tukien maksamista. (2000/C 170 E/145) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1915/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (14. lokakuuta 1999) Aihe: Natura 2000 -ohjelman vahvistaminen 1. Mihin p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n menness(cid:228) yhteis(cid:246)n kannalta merkitt(cid:228)viksi alueiksi luokiteltavien alueiden luet- telo on hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)? 2. Kuinka komissio aikoo varmistaa j(cid:228)senvaltioiden tekemien ehdotusten asianmukaisen arvioinnin? Kuinka paljon henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228) Euroopan ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelua k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) teemakeskuksessa on ja miss(cid:228) 3. teht(cid:228)viss(cid:228)? 4. Mihin toimiin on ryhdytty sen varmistamiseksi, ett(cid:228) teemakeskus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) riitt(cid:228)v(cid:228)n laajoja ja ajan tasalle saatettuja tietol(cid:228)hteit(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n lajien ja elinymp(cid:228)rist(cid:246)jen jakaantumisen kussakin j(cid:228)senval- tiossa, jotta j(cid:228)senvaltioiden tekemi(cid:228) ehdotuksia kyet(cid:228)(cid:228)n arvioimaan asianmukaisesti? Onko komissio varma siit(cid:228), ett(cid:228) teemakeskuksella on k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n riitt(cid:228)v(cid:228)t resurssit, jotta se voi 5. hoitaa teht(cid:228)vi(cid:228)(cid:228)n parhaiden standardien mukaisesti? Aikooko uusi ymp(cid:228)rist(cid:246)asioista vastaava komission j(cid:228)sen arvioida teemakeskusta saadakseen selville, 6. voiko keskus hoitaa teht(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) aikataulun mukaisesti? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1999) Komissio haluaisi hyv(cid:228)ksy(cid:228) yhteis(cid:246)n kaikkia kuutta luonnonmaantieteellist(cid:228) aluetta koskevat merkit- 1. t(cid:228)vien alueiden luettelot niin pian kuin mahdollista. J(cid:228)senvaltiot ovat kuitenkin toimittaneet ehdotettuja alueita koskevat listat (cid:129) toisinaan huomattavasti (cid:129) my(cid:246)h(cid:228)ss(cid:228), mink(cid:228) vuoksi komission on ollut pakko ryhty(cid:228) oikeudellisiin toimenpiteisiin. Suunniteltu luonnonmaantieteellisten alueitten mukaan jaoteltu aikataulu on seuraavanlainen: (cid:129) vuoden 2000 aikana: Makaronesia (cid:129) vuoden 2000 lopulla: Alppien alue (cid:129) vuonna 2001: Atlantti, pohjoisen alue, V(cid:228)limeri (cid:129) vuonna 2002: mannermaa


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1909/99 von Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) an die Kommission. Stand der Durchführung der Gemeinschaftsinitiative LEADER in Griechenland.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
EU initiative
Greece
Structural Funds

text: C 203 E/86 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 7. 2000 Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (23. November 1999) Im Rahmen des Aktionsprogramms zur Pr(cid:228)vention von Aids und bestimmten anderen (cid:252)bertragbaren Krankheiten, das am 29. M(cid:228)rz 1996 vom Europ(cid:228)ischen Parlament und dem Rat mit Beschlu(cid:223) Nr. 647/96/EG (1) verabschiedet wurde, k(cid:246)nnen Projekte finanziell unterst(cid:252)tzt werden, die den Programmzielen entsprechen und einen zus(cid:228)tzliche gemeinschaftlichen Nutzen bringen. Entsprechend den Modalit(cid:228)ten f(cid:252)r die Aus(cid:252)bung der der Kommission (cid:252)bertragenen Durchf(cid:252)hrungsbefug- nisse wird dem Parlament j(cid:228)hrlich eine (cid:220)bersichtsliste der eingegangenen Finanzierungsantr(cid:228)ge (einschlie(cid:223)- lich der Antr(cid:228)ge f(cid:252)r Projekte, die finanziert werden k(cid:246)nnen) (cid:252)bermittelt. F(cid:252)r die Jahre 1996, 1997 und 1998 sind die Verzeichnisse, in denen die wichtigsten Informationen (cid:252)ber die gef(cid:246)rderten Projekte im (cid:220)berblick dargestellt sind, allen interessierten Personen und Einrichtungen zug(cid:228)nglich. F(cid:252)r das Jahr 1999 wird die Dokumentation im Laufe des Monats November 1999 fertiggestellt. Au(cid:223)erdem werden allgemeine Informationen (cid:252)ber die gef(cid:246)rderten Projekte (cid:252)ber Internet zur Verf(cid:252)gung gestellt (2). Alle im Rahmen des Programms gef(cid:246)rderten Projekte werden von der Kommission in wissenschaftlicher wie finanzieller Hinsicht evaluiert. Was die Programmevaluierung anbelangt, hat die Kommission dem Europ(cid:228)ischen Parlament und dem Rat einen Zwischenbericht (3) vorgelegt, der vor allem den Durchf(cid:252)hrungszeitraum 1996(cid:141)1997 betrifft. Darin erl(cid:228)utert die Kommission, inwiefern eine Koh(cid:228)renz und Komplementarit(cid:228)t zwischen diesem Programm und den damit zusammenh(cid:228)ngenden politischen Strategien, Programmen und Initiativen der Gemeinschaft erreicht wurde. Dar(cid:252)ber hinaus werden die durchgef(cid:252)hrten Ma(cid:223)nahmen evaluiert, um das Interesse und die Wirkung des Programms zu f(cid:246)rdern. Dabei st(cid:252)tzt sich die Kommission auf die Stellungnahmen einer Gruppe externer Sachverst(cid:228)ndiger sowie der Vertreter der Mitgliedstaaten, die dem Programmverwaltungs- ausschu(cid:223) angeh(cid:246)ren. (1) ABl. L 95 vom 16. 4. 1996. (2) (3) http://europa. eu. int/comm/dg05/phealth/aids/projects. htm. KOM(99) 463 endg. (2000/C 203 E/107) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1909/99 von Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) an die Kommission (29. Oktober 1999) Betrifft: Stand der Durchf(cid:252)hrung der Gemeinschaftsinitiative LEADER in Griechenland Kann die Kommission angeben, inwieweit die Gemeinschaftsinitiative LEADER hinsichtlich der Auszahlung der geplanten Mittel in Griechenland durchgef(cid:252)hrt ist? H(cid:228)lt sie diesen Stand f(cid:252)r zufriedenstellend bzw. worauf sind gegebenenfalls aufgetretene Verz(cid:246)gerungen zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (12. November 1999) Die Kommission verweist den Herrn Abgeordneten auf ihre Antwort auf die Schriftliche Anfrage E-0001/99 von Herrn Alavanos (1) zu einem (cid:228)hnlichen Thema, in der u. a. auch der Stand der Durch- f(cid:252)hrung des LEADER-II-Programms in Griechenland analysiert wird. Erg(cid:228)nzend teilt die Kommission dem Herrn Abgeordneten zum Stand der Durchf(cid:252)hrung des LEADER-II- Programms in Griechenland folgendes mit (Mittelbindungen und Zahlungen der Strukturfonds): (cid:129) Europ(cid:228)ischer Ausrichtungs- und Garantiefonds f(cid:252)r die Landwirtschaft (EAGFL): Mittelbindungen: 93,02 Mio. Euro, Zahlungen: 57,61 Mio. Euro; (cid:129) Europ(cid:228)ischer Fonds f(cid:252)r regionale Entwicklung (EFRE): Mittelbindungen: 66,69 Mio. Euro, Zahlungen: 41,04 Mio. Euro; (cid:129) Europ(cid:228)ischer Sozialfonds (ESF): Mittelbindungen: 2,90 Mio. Euro, Zahlungen: 1,45 Mio. Euro. 18. 7. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 203 E/87 Somit belaufen sich bezogen auf die Gesamtzuweisung in H(cid:246)he von 167,65 Mio. Euro die Mittelbindung auf 162,61 Mio. Euro bzw. 97 % und die Zahlungen auf 100,10 Mio. Euro bzw. 60 %. Die letzten Kennzahlen (d. h. die Zahlungen gezahlten Mittel) geben den Stand der Programmdurchf(cid:252)hrung nat(cid:252)rlich am besten wieder. (1) ABl. C 289 vom 11. 10. 1999. (2000/C 203 E/108) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1910/99 von Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) an die Kommission (29. Oktober 1999) Betrifft: Stand der Durchf(cid:252)hrung der Gemeinschaftsinitiative (cid:132)Kleine und mittlere Unternehmen(cid:147) Kann die Kommission angeben, inwieweit die Gemeinschaftsinitiative (cid:132)Kleine und mittlere Unternehmen(cid:147) hinsichtlich der Auszahlung der geplanten Mittel in Griechenland durchgef(cid:252)hrt ist? H(cid:228)lt sie diesen Stand f(cid:252)r zufriedenstellend bzw. worauf sind gegebenenfalls aufgetretene Verz(cid:246)gerungen zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (25. November 1999) Die Verz(cid:246)gerungen beim Anlaufen der Gemeinschaftsinitiative (cid:132)Kleine und mittlere Unternehmen(cid:147) (KMU) in Griechenland sind darauf zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren, da(cid:223) die 125 Ma(cid:223)nahmen zugunsten der KMU koordiniert werden mu(cid:223)ten, die in Griechenland in zahlreiche nationale und regionale operationelle Programme und andere Gemeinschaftsinitiativen integriert worden sind. Nach den Angaben der griechischen Regierung wurden seit Anlaufen des Programms rasch Fortschritte erzielt. Damit konnten auf nationaler Ebene alle zugewiesenen Mittel gebunden werden, so da(cid:223) sich die Zahlungen derzeit auf 56 % belaufen. Ausgehend von den bisherigen Ausgaben rechnet die Kommission damit, ihren gesamten Finanzbeitrag bis Ende dieses Jahres binden zu k(cid:246)nnen. (2000/C 203 E/109) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1911/99 von Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) an die Kommission (29. Oktober 1999) Betrifft: Stand der Durchf(cid:252)hrung der Gemeinschaftsinitiative URBAN in Griechenland Kann die Kommission angeben, inwieweit die Gemeinschaftsinitiative URBAN hinsichtlich der Auszahlung der geplanten Mittel in Griechenland durchgef(cid:252)hrt ist? H(cid:228)lt sie diesen Stand f(cid:252)r zufriedenstellend bzw. worauf sind gegebenenfalls aufgetretene Verz(cid:246)gerungen zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (25. November 1999) Die Verz(cid:246)gerungen beim Anlaufen der Gemeinschaftsinitiative URBAN in Griechenland sind darauf zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren, da(cid:223) eine dezentralisierte Struktur zur Verwaltung der Initiative geschaffen werden mu(cid:223)te; in diesem Zusammenhang fanden langwierige Beratungen statt und wurde ein Verwaltungsvertrag zwischen dem Wirtschaftsministerium und den Stellen unterzeichnet, die mit der Durchf(cid:252)hrung des Programms in den betreffenden sechs St(cid:228)dten beauftragt sind. Nach Einf(cid:252)hrung dieser Struktur wurden sehr rasch Fortschritte erzielt; nunmehr sind s(cid:228)mtliche Vertr(cid:228)ge unterzeichnet, und die Vorhaben befinden sich im Stadium der Durchf(cid:252)hrung bzw. sind teilweise bereits abgeschlossen. Da es sich hierbei um Vorhaben im kleinen Ma(cid:223)stab handelt, ist damit zu rechnen, da(cid:223) sie bis Mitte 2000 abgeschlossen sind


title: Komission asetus (EY) N:o 2322/1999, annettu 29 päivänä lokakuuta 1999, ohran kaikkiin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin tukea tai vientimaksua koskevan tarjouskilpailun avaamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1701/1999 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund
export tax
third country

formats: pdf print

text: 30. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 280/77 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2322/1999, annettu 29 päivänä lokakuuta 1999, ohran kaikkiin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin tukea tai vientimaksua koskevan tarjous- kilpailun avaamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1701/1999 muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 tietyistä yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä, vientitukien myöntämisestä ja häiriötilanteessa toteutettavista toimenpiteistä vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2513/98 (4), ja erityisesti sen 4 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) Komission asetuksessa (EY) N:o 1701/1999 (5) avataan tarjouskilpailu ohran viemiseksi kaikkiin kolmansiin maihin. Eräillä Pohjois-Amerikan kulutusalueilla markkinahinnat ovat korkeammat kuin maailmanmarkkinahinnat. Tar- jouskilpailutettua ohran vientitukea sovelletaan kaikkien kolmansien maiden osalta. Jotta kyseisille markkinoille ei tapahtuisi perusteetonta vientiä, asetuksella (EY) N:o 1701/1999 avatun ohran vientitukea koskevan tarjous- kilpailun yhteydessä myönnettävät vientituet olisi pois- tettava kyseisten määränpäiden osalta. 3) Tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat viljan ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 1701/1999 seuraavasti: 1. Korvataan asetuksen nimi seuraavasti: ”ohran kaikkiin kolmansiin maihin, lukuun ottamatta Amerikan yhdysvaltoja ja Kanadaa, suuntautuvan viennin tukea tai vientimaksua koskevan 30 päivänä heinäkuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1701/1999, tarjouskilpailun avaamisesta. ” 2. Korvataan 1 artiklan 2 kohta seuraavasti: ”2. Tarjouskilpailu koskee kaikkiin kolmansiin maihin, lukuun ottamatta Amerikan yhdysvaltoja ja Kanadaa, vietävää ohraa. ” 3. Korvataan liitteen I nimi seuraavasti: ”Viikoittainen tarjouskilpailu kaikkiin kolmansiin maihin, lukuun ottamatta Amerikan yhdysvaltoja ja Kanadaa, vietävän ohran vientituesta tai vientimaksusta. ” 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 29 päivänä lokakuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EYVL L 313, 21. 11. 1998, s. 16. (5) EYVL L 201, 31. 7. 1999, s. 27


title: Verordnung (EG) Nr. 2312/1999 der Kommission vom 29. Oktober 1999 zur Festsetzung der Erstattungssätze bei der Ausfuhr von Eiern und Eigelb in Form von nicht unter Anhang I des Vertrags fallenden Waren

eurovoc_concepts:
egg
export refund
third country

text: L 280/34 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 30. 10. 1999 VERORDNUNG (EG) Nr. 2312/1999 DER KOMMISSION vom 29. Oktober 1999 zur Festsetzung der Erstattungssätze bei der Ausfuhr von Eiern und Eigelb in Form von nicht unter Anhang I des Vertrags fallenden Waren DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 2771/75 des Rates vom 29. Oktober 1975 über die gemeinsame Marktorganisation für Eier (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1516/ 96 der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 8 Absatz 3, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) sind, ausgeführt werden. Gemäß Artikel 8 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 2771/75 kann der Unterschied zwischen den Preisen im internationalen Handel für die in Artikel 1 Absatz 1 dieser Verordnung genannten Erzeugnisse und den Preisen in der Gemeinschaft durch eine Erstattung bei der Ausfuhr ausgeglichen werden, wenn diese Erzeug- nisse in Form von Waren, die im Anhang dieser Verord- nung verzeichnet In der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 der Kommission vom 30. Mai 1994 zur Festlegung der gemeinsamen Durchfüh- rungsvorschriften für die Gewährung von Ausfuhrerstat- tungen und der Kriterien zur Festsetzung des Erstat- tungsbetrags für bestimmte landwirtschaftliche Erzeug- nisse, die in Form von nicht unter Anhang I des Vertrages fallenden Waren ausgeführt werden (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1702/1999 (4), sind die Erzeugnisse bezeichnet, für die ein Erstattungs- satz bei der Ausfuhr in Form von im Anhang der Verordnung (EWG) Nr. 2771/75 aufgeführten Waren festgesetzt werden muß. (2) Gemäß Artikel 4 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 muß der Erstattungssatz für je 100 kg der erwähnten Grunderzeugnisse für einen Zeitraum festge- setzt werden, der gleich dem Zeitraum für die Festset- (3) (4) (5) zung der Erstattung für die gleichen Erzeugnisse ist, die in verarbeitetem Zustand ausgeführt werden. Gemäß Artikel 11 des im Rahmen der multilateralen abgeschlossenen Verhandlungen der Uruguay-Runde Landwirtschaftsübereinkommens der bei darf Ausfuhr eines in einer Ware enthaltenen Erzeugnisses gewährte Erstattung die Erstattung für das in verarbei- tetem Zustand ausgeführte Erzeugnis nicht übersteigen. die Da jedoch unbedingt sichergestellt sein muß, daß die peinlich genaue Verwaltung keine Unterbrechung erfährt, muß sowohl den Ausgabenvorausschätzungen als auch den verfügbaren Haushaltsmitteln Rechnung getragen werden. Der Verwaltungsausschuß für Eier und Geflügel hat nicht innerhalb der ihm von seinem Vorsitzenden gesetzten Frist Stellung genommen — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Erstattungssätze für die Grunderzeugnisse im Sinne des Anhangs A der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 und des Artikels 1 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 2771/75, die in Form von in Anhang I der Verordnung (EWG) Nr. 2771/75 genannten Waren ausgeführt werden, sind im Anhang der vorliegenden Verordnung festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 1. November 1999 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 29. Oktober 1999 Für die Kommission Erkki LIIKANEN Mitglied der Kommission (1) ABl. L 282 vom 1. 11. 1975, S. 49. (2) ABl. L 189 vom 30. 7. 1996, S. 99. (3) ABl. L 136 vom 31. 5. 1994, S. 5. (4) ABl. L 201 vom 31. 7. 1999, S. 30. 30. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 280/35 zur Verordnung der Kommission vom 29. Oktober 1999 zur Festsetzung der Erstattungssätze bei der Ausfuhr von Eiern und Eigelb in Form von nicht unter Anhang I des Vertrages fallenden Waren ANHANG KN-Code Warenbezeichnung 0407 00 Vogeleier in der Schale, frisch, haltbar gemacht oder gekocht: – von Hausgeflügel: 0407 00 30 – – andere: a) bei Ausfuhr von Eieralbumin der KN-Codes 3502 11 90 und 3502 19 90 b) bei Ausfuhr anderer Waren 0408 Vogeleier, nicht in der Schale, und Eigelb, frisch, getrocknet, in Wasser oder Dampf gekocht, geformt, gefroren oder anders haltbar gemacht, auch mit Zusatz von Zucker oder anderen Süßmitteln: – Eigelb: 0408 11 – – getrocknet: ex 0408 11 80 – – – genießbar: (EUR/100 kg) Bestimmung (1) Erstattungs- sätze 02 03 04 01 15,00 16,00 7,50 7,50 ungesüßt 01 55,50 0408 19 – – anderes: – – – genießbar: ex 0408 19 81 – – – – flüssig: ex 0408 19 89 – – – – gefroren: ungesüßt ungesüßt – andere: 0408 91 – – getrocknet: ex 0408 91 80 – – – genießbar: 01 01 26,00 26,00 ungesüßt 01 41,00 0408 99 – – andere: ex 0408 99 80 – – – genießbar: ungesüßt 01 10,50 (1) Folgende Bestimmungen sind vorgesehen: 01 Drittländer 02 Kuwait, Bahrain, Oman, Katar, die Vereinigten Arabischen Emirate, Jemen, Hongkong SAR und Rußland 03 Südkorea, Japan, Malaysia, Thailand, Taiwan, die Philippinen und Ägypten 04 alle Bestimmungen, mit Ausnahme der Schweiz und der unter 02 und 03 genannten Bestimmungen


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1876/99 von Daniela Raschhofer (NI) an die Kommission. Zeitungsförderung.

eurovoc_concepts:
Austria
EU financing arrangements
eligibility criteria
mass media
promotion of the European idea

text: C 203 E/78 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/096) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1876/99 von Daniela Raschhofer (NI) an die Kommission (29. Oktober 1999) Betrifft: Zeitungsf(cid:246)rderung In Bezug auf die Anfragebeantwortung E-2924/98 (1) der Kommission vom 22. Dezember 1998 weist die Antragstellerin darauf hin, da(cid:223) ihre Fragen nicht ersch(cid:246)pfend und zufriedenstellend beantwortet wurden. Daher folgende weitere Fragen: 1. Auf welche Unterlagen und Informationen greift die Kommission bei der Auswahl der zu unter- st(cid:252)tzenden Medien zur(cid:252)ck? 2. Wie hoch war die finanzielle Unterst(cid:252)tzung f(cid:252)r (cid:246)sterreichische Medien in den Jahren 1997 und 1998? 3. Welche (cid:246)sterreichischen Medien erhielten f(cid:252)r welche europapolitischen Themen welchen Betrag an finanzieller Unterst(cid:252)tzung? 4. Wie (cid:252)berpr(cid:252)ft die Kommission, ob die von ihr mitunterst(cid:252)tzten Medienberichte das Interesse der Bev(cid:246)lkerung an europ(cid:228)ischen Themen verst(cid:228)rken, bzw. bei der Meinungsbildung von Nutzen sind? (1) ABl. C 289 vom 11. 10. 1999, S. 14. Antwort von Herrn Prodi im Namen der Kommission (5. Januar 2000) 1. Die Vertretung der Kommission in (cid:214)sterreich unterst(cid:252)tzt die Medien nicht durch Zusch(cid:252)sse, sondern durch Anzeigen und finanzielle Beitr(cid:228)ge zu erh(cid:246)hten Auflagen sowie zu Mehrkosten f(cid:252)r Recherchen oder Beilagen. Die Medien werden nach folgenden Kriterien ausgew(cid:228)hlt: Auflage, Leserzahl, Glaubw(cid:252)rdigkeit des Mediums und soziales Profil der Leserschaft. Auch legt die Kommission Wert auf einen ausgewogenen Medienmix. Die Ausgaben der Kommission f(cid:252)r die (cid:246)sterreichischen Medien beliefen sich 1997 auf 4,9 Mio. ATS 2. und 1998 auf 1,5 Mio. ATS. Eine (cid:220)bersicht mit den gew(cid:252)nschten Informationen geht der Frau Abgeordneten direkt zu und wird 3. auch dem Sekretariat des Parlaments zugeleitet. 4. Eine (cid:220)berpr(cid:252)fung der Ergebnisse spezifischer Werbeaktionen ist kaum m(cid:246)glich. Daher konzentriert sich die Kommission, wie weiter oben ausgef(cid:252)hrt, auf die Medien, die von ihren Lesern als eine f(cid:252)r diesen spezifischen Bereich kompetente Informationsquelle angesehen werden. (2000/C 203 E/097) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1877/99 von Daniela Raschhofer (NI) an die Kommission (29. Oktober 1999) Betrifft: Ausgaben f(cid:252)r die Schaffung von Arbeitspl(cid:228)tzen Da sehr unterschiedliches Zahlenmaterial (cid:252)ber die Ausgaben zur Schaffung von Arbeitspl(cid:228)tzen in der EU und den einzelnen Mitgliedstaaten vorliegen, stellen sich folgende Fragen: 1. Wieviel Geld wird in der EU pro Jahr f(cid:252)r die Schaffung von neuen Arbeitspl(cid:228)tzen durch Programme der EU (ESF, (cid:133)) oder durch entsprechend beschlossene Leitlinien ausgegeben? 2. Wieviel Geld wird in den Mitgliedstaaten f(cid:252)r die Schaffung von neuen Arbeitspl(cid:228)tzen durch Program- me der EU (ESF, (cid:133)) oder durch entsprechend beschlossene Leitlinien ausgeben? 3. Welches Zahlenmaterial liegt zu diesem Themenbereich vor und wo bekomme ich es?


title: Wetgevingsresolutie van het Europees Parlement over het voorstel voor een richtlijn van het Europees Parlement en de Raad tot wijziging van richtlijn 96/49/EG betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen der lidstaten inzake het vervoer van gevaarlijke goederen per spoor (COM(1999) 157 - C5-0005/1999 - 1999/0087(COD))

eurovoc_concepts:
approximation of laws
rail transport
safety standard
transport of dangerous goods
transport safety

text: 5. 6. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 154/365 AANGENOMEN TEKSTEN Vrijdag, 29 oktober 1999 1. Vervoer van gevaarlijke goederen per spoor ***I A5-0027/1999 Voorstel voor een richtlijn van het Europees Parlement en de Raad tot wijziging van richtlijn 96/ 0049/EG betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen der lidstaten inzake het ver- voer van gevaarlijke goederen per spoor (COM(1999) 157 4 C5-0005/1999 4 1999/0087(COD)) Dit voorstel wordt goedgekeurd. Wetgevingsresolutie van het Europees Parlement over het voorstel voor een richtlijn van het Europees Parlement en de Raad tot wijziging van richtlijn 96/0049/EG betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen der lidstaten inzake het vervoer van gevaarlijke goederen per spoor (COM(1999) 157 4 C5-0005/1999 4 1999/0087(COD)) (Medebeslissingsprocedure: eerste lezing) Het Europees Parlement, (cid:25) gezien het voorstel van de Commissie aan het Europees Parlement en de Raad (COM(1999) 157) (1), (cid:25) gelet op artikel 251, lid 2 en artikel 71, lid 1 van het EG-Verdrag, op grond waarvan de Commissie het voorstel bij het Parlement heeft ingediend (C5-0005/1999), (cid:25) gelet op artikel 67 van zijn Reglement, (cid:25) gezien het verslag van de Commissie regionaal beleid, vervoer en toerisme (A5-0027/1999), 1. hecht zijn goedkeuring aan het voorstel van de Commissie; verzoekt om hernieuwde voorlegging indien de Commissie voornemens is ingrijpende wijzigingen in 2. haar voorstel aan te brengen of dit door een nieuwe tekst te vervangen; verzoekt zijn Voorzitter het standpunt van het Parlement te doen toekomen aan de Raad en de 3. Commissie. (1) PB C 181 van 26. 6. 1999, blz. 25. 2. Visserijovereenkomst EG/Marokko B5-0184/1999 Resolutie van het Europees Parlement over de visserij-overeenkomst tussen de EU en Marokko Het Europees Parlement, (cid:25) gelet op zijn instemming op 17 april 1996 (1) met de sluiting van de samenwerkingsovereenkomst betreffende de zeevisserij tussen de EG en het Koninkrijk Marokko (12358/1995 (cid:25) C4-0135/1996 (cid:25) 1995/0306(AVC)), (cid:25) gelet op verordening van de Raad (EG) 0150/97 van 12 december 1996 inzake de samenwerkings- overeenkomst betreffende de zeevisserij tussen de EG en het Koninkrijk Marokko, (1) PB C 141 van 13. 5. 1996, blz. 94


title: Règlement (CE) n° 2325/1999 de la Commission, du 29 octobre 1999, fixant la restitution maximale à l'exportation de riz blanchi à grains moyens et longs A dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 2178/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice

text: L 280/80 FR Journal officiel des Communautés européennes 30. 10. 1999 RÈGLEMENT (CE) No 2325/1999 DE LA COMMISSION du 29 octobre 1999 fixant la restitution maximale à l'exportation de riz blanchi à grains moyens et longs A dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 2178/1999 LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 3072/95 du Conseil, du 22 décembre 1995, portant organisation commune du marché du riz (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2072/1999 (2), et notamment son article 13 paragraphe 3, (3) (4) considérant que l'application des critères visés ci-avant à la situation actuelle du marché du riz en cause conduit à fixer la restitution maximale à l'exportation au montant repris à l'article 1er; considérant que les mesures prévues au présent règle- ment sont conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, (1) (2) considérant que, par le règlement (CE) no 2178/1999 de la Commission (3), une adjudication de la restitution à l'exportation de riz a été ouverte; considérant que, conformément à l'article 5 du règle- ment (CEE) no 584/75 de la Commission (4), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 299/95 (5), sur la base des offres déposées, la Commission peut, selon la procédure prévue à l'article 22 du règlement (CE) no 3072/95, décider de la fixation d'une restitution maxi- male à l'exportation; que pour cette fixation il doit être tenu compte notamment des critères prévus à l'article 13 du règlement (CE) no 3072/95; que l'adjudication est attribuée à tout soumissionnaire dont l'offre se situe au niveau de la restitution maximale à l'exportation ou à un niveau inférieur; A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier La restitution maximale à l'exportation de riz blanchi à grains moyens et longs A à destination de certains pays tiers est fixée sur base des offres déposées du 25 au 28 octobre 1999 à 147,00 EUR/t dans le cadre de l'adjudication visée au règle- ment (CE) no 2178/1999. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 30 octobre 1999. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 29 octobre 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 329 du 30. 12. 1995, p. 18. (2) JO L 265 du 30. 9. 1999, p. 4. (3) JO L 267 du 15. 10. 1999, p. 10. (4) JO L 61 du 7. 3. 1975, p. 25. (5) JO L 35 du 15. 2. 1995, p. 8


title: Komission asetus (EY) N:o 2323/1999, annettu 29 päivänä lokakuuta 1999, kokonaan hiotun pitkäjyväisen riisin enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2176/1999 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

text: L 280/78 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 10. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2323/1999, annettu 29 päivänä lokakuuta 1999, kokonaan hiotun pitkäjyväisen riisin enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2176/1999 tarkoitetun tarjouskilpailun osana EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2072/98 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo, että 1) 2) komission asetuksella (EY) N:o 2176/1999 (3) avataan riisin vientitukea koskeva tarjouskilpailu, komission asetuksen (ETY) N:o 584/75 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 299/95 (5), 5 artiklan mukaan komissio voi asetuksen (EY) N:o 3072/95 22 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää enimmäisvientituen vahvistamisesta; tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklassa säädetyt perus- teet; tarjouskilpailu ratkaistaan niiden tarjouksen tekij- öiden hyväksi, joiden tarjoukset ovat enimmäisvientituen suuruiset tai sitä alhaisemmat, 3) 4) edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisten riisimarkkinoiden tämänhetkiseen tilanteeseen seuraa, että enimmäisvientitueksi olisi vahvistettava 1 artiklassa tarkoitettu määrä, ja tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksessa (EY) N:o 2176/1999 tarkoitetun tarjouskilpailun osana tiettyihin kolmansiin maihin vietävän CN-koodiin 1006 30 67 kuuluvan pitkäjyväisen kokonaan hiotun riisin lokakuuta 1999 jätettyjen enimmäisvientitueksi 25—28. tarjousten perusteella 217,00 EUR/t. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 30 päivänä lokakuuta 1999. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 29 päivänä lokakuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (2) EYVL L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (3) EYVL L 267, 15. 10. 1999, s. 4. (4) EYVL L 61, 7. 3. 1975, s. 25. (5) EYVL L 35, 15. 2. 1995, s. 8


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2300/1999 av den 29 oktober 1999 om fastställande av bidragen för de produkter ur spannmåls- och rissektorn som levereras i form av gemensamt eller nationellt livsmedelsbistånd

eurovoc_concepts:
EU aid
State aid
cereals
export refund
food aid
rice

text: 30. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 280/15 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2300/1999 av den 29 oktober 1999 om fastställande av bidragen för de produkter ur spannmåls- och rissektorn som levereras i form av gemensamt eller nationellt livsmedelsbistånd EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1253/1999 (2), särskilt i artikel 13. 2 i denna, tredje stycket med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (3), ändrad genom förordning (EG) nr 2072/ 98 (4), särskilt artikel 13. 3 i denna, och av följande skäl: 1. 2. Artikel 2 i rådets förordning (EEG) nr 2681/74 av den 21 oktober 1974 om gemenskapsfinansiering av utgifter i samband med leverans av jordbruksprodukter som livs- medelsbistånd (5) fastställer att den kostnadsandel, som motsvarar de exportbidrag för produkterna i fråga som är fastställda enligt gemenskapens bestämmelser, skall debiteras garantisektionen inom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket. För att göra det enklare att göra upp och förvalta budgeten för gemenskapens livsmedelsbiståndsaktioner och för att göra det möjligt för medlemsstaterna att sätta sig in i hur omfattande gemenskapens deltagande är i finansieringen av nationella livsmedelsbiståndsaktioner, 3. 4. 5. bör nivån på de bidrag som beviljas för de aktionerna fastställas. De allmänna bestämmelser och genomförandebestäm- melser som fastställs i artikel 13 i förordning (EEG) nr 1766/92 och i artikel 13 i förordning (EG) nr 3072/95 om exportbidrag skall också tillämpas på det ovan- nämnda förfarandet. De särskilda kriterierna för att beräkna exportbidraget för ris anges i artikel 3 i förordning (EG) nr 3072/95. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 För gemensam och nationell livsmedelsbiståndsverksamhet, som äger rum inom ramen för internationella överenskom- melser eller andra tilläggsprogram och övriga gemenskapsåt- gärder för gratisleveranser, skall de bidrag som gäller för produkter ur spannmåls- och rissektorn vara de som anges i bilagan. Denna förordning träder i kraft den 1 november 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 29 oktober 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (4) EGT L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (5) EGT L 288, 25. 10. 1974, s. 1. L 280/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 10. 1999 BILAGA till kommissionens förordning av den 29 oktober 1999 om fastställande av bidragen för de produkter ur spannmåls- och rissektorn som levereras i form av gemensamt eller nationellt livsmedelsbistånd (EUR/t) Produktnummer 1001 10 00 9400 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9400 1005 90 00 9000 1006 30 92 9100 1006 30 92 9900 1006 30 94 9100 1006 30 94 9900 1006 30 96 9100 1006 30 96 9900 1006 30 98 9100 1006 30 98 9900 1006 30 65 9900 1006 40 00 9000 1007 00 90 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1102 20 10 9200 1102 20 10 9400 1102 30 00 9000 1102 90 10 9100 1103 11 10 9200 1103 11 90 9200 1103 13 10 9100 1103 14 00 9000 1104 12 90 9100 1104 21 50 9100 Bidrag 0,00 33,50 62,50 29,00 59,00 43,00 115,00 115,00 115,00 115,00 115,00 115,00 115,00 115,00 115,00 — 43,00 46,00 46,00 66,78 57,24 — 43,94 15,00 15,00 85,86 — 91,00 58,58 Obs. : Produktnumren är definierade i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24. 12. 1987, s. 1), ändrad


title: Verordnung (EG) Nr. 2315/1999 der Kommission vom 29. Oktober 1999 zur Festsetzung der geltenden Erstattungssätze bei der Ausfuhr bestimmter Getreide- und Reiserzeugnisse in Form von nicht unter Anhang I des Vertrags fallenden Waren

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice

text: L 280/40 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 30. 10. 1999 VERORDNUNG (EG) Nr. 2315/1999 DER KOMMISSION vom 29. Oktober 1999 zur Festsetzung der geltenden Erstattungssätze bei der Ausfuhr bestimmter Getreide- und Reis- erzeugnisse in Form von nicht unter Anhang I des Vertrags fallenden Waren DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für 30. Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3072/95 des Rates vom 22. Dezember 1995 über die gemeinsame Marktorganisation für Reis (3), geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2072/ 98 (4), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) (4) Gemäß Artikel 13 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 und Artikel 13 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 kann der Unterschied zwischen den Notie- rungen oder Preisen auf dem Weltmarkt für die in Artikel 1 dieser beiden Verordnungen genannten Erzeug- nisse und den Preisen in der Gemeinschaft durch eine Erstattung bei der Ausfuhr ausgeglichen werden. In der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 der Kommission vom 30. Mai 1994 zur Festlegung der gemeinsamen Verfahren bei der Regelung zur Gewährung von Ausfuhrerstattungen und der Kriterien zur Festsetzung des Erstattungsbetrags für bestimmte landwirtschaftliche Erzeugnisse, die in Form von nicht unter Anhang I des Vertrags fallenden Waren ausgeführt werden (5), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1702/1999 (6), sind diejenigen Erzeugnisse bezeichnet, für die bei ihrer Ausfuhr in Form von im Anhang B der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 oder im Anhang B der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 aufgeführten Waren ein Erstattungs- satz festgesetzt werden muß. Gemäß Artikel 4 Absatz 1 erster Unterabsatz der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 muß der Erstattungssatz für jeden Monat für je 100 kg dieser Grunderzeugnisse festgesetzt werden. Die Verpflichtungen hinsichtlich der Erstattungen für die Ausfuhr von landwirtschaftlichen Erzeugnissen, die in Waren außerhalb des Geltungsbereichs von Anhang I des Vertrags enthalten sind, könnten in Frage gestellt werden, wenn hohe Erstattungssätze im voraus festgelegt werden. Infolgedessen sind Vorkehrungen gegen solche Situationen zu ergreifen, ohne daß dadurch der Abschluß langfristiger Verträge verhindert wird. Die (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 329 vom 30. 12. 1995, S. 18. (4) ABl. L 265 vom 30. 9. 1998, S. 4. (5) ABl. L 136 vom 31. 5. 1994, S. 5. (6) ABl. L 201 vom 31. 7. 1999, S. 30. Festlegung eines Erstattungssatzes im Hinblick auf die vorzeitige zur Verwirklichung dieser Ziele bei. Festsetzung von Erstattungen trägt Im Anschluß an die zwischen der Europäischen Gemein- schaft und den Vereinigten Staaten von Amerika getrof- fene Übereinkunft über die Ausfuhren von Teigwaren aus der Gemeinschaft in die USA, die mit dem Beschluß 87/482/EWG des Rates (7) genehmigt wurde, muß die Erstattung für Waren der KN-Codes 1902 11 00 und 1902 19 00 je nach Bestimmungsgebiet unterschiedlich festgelegt werden. Artikel 4 Absatz 5 Buchstabe b) der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 sieht vor, daß, falls der Nachweis gemäß Artikel 4 Absatz 5 Buchstabe a) der genannten Verord- nung nicht erbracht wird, für die Ausfuhr ein vermin- derter Erstattungssatz gilt. Dieser berücksichtigt den Betrag der Produktionserstattung, der zum vermuteten Zeitpunkt der Herstellung der Waren gemäß der Verord- nung (EWG) Nr. 1722/93 der Kommission (8), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 87/1999 (9), auf das verarbeitete Grunderzeugnis anzuwenden war. Da jedoch unbedingt sichergestellt sein muß, daß die keine Unterbrechung peinlich genaue Verwaltung erfährt, muß sowohl den Ausgabenvorausschätzungen als auch den verfügbaren Haushaltsmitteln Rechnung getragen werden. Der Verwaltungsausschuß für Getreide hat nicht inner- halb der ihm von seinem Vorsitzenden gesetzten Frist Stellung genommen — (5) (6) (7) (8) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die geltenden Erstattungssätze für die Grunderzeugnisse im Sinne des Anhangs A der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 und des Artikels 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 oder des Artikels 1 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95, die in Form von im Anhang B der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 oder im Anhang B der geänderten Verordnung (EG) Nr. 3072/ 95 genannten Waren ausgeführt werden, werden entsprechend dem Anhang festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 1. November 1999 in Kraft. (7) ABl. L 275 vom 29. 9. 1987, S. 36. (8) ABl. L 159 vom 1. 7. 1993, S. 112. (9) ABl. L 9 vom 15. 1. 1999, S. 8. 30. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 280/41 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 29. Oktober 1999 Für die Kommission Erkki LIIKANEN Mitglied der Kommission L 280/42 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 30. 10. 1999 zur Verordnung der Kommission vom 29. Oktober 1999 zur Festsetzung der Erstattungssätze bei der Ausfuhr bestimmter Getreide- und Reiserzeugnisse in Form von nicht unter Anhang I des Vertrags fallenden Waren ANHANG KN-Code Bezeichnung der Erzeugnisse (1) (EUR/100 kg) Erstattungssätze pro 100 kg des Grunderzeugnisses bei Festlegung der Erstattungen im voraus in den anderen Fällen 1001 10 00 Hartweizen: – bei der Ausfuhr von Waren der KN-Codes 1902 11 und 1902 19 nach den Vereinigten Staaten von Amerika – in allen anderen Fällen 0,621 0,955 0,621 0,955 1001 90 99 Weichweizen und Mengkorn: – bei der Ausfuhr von Waren der KN-Codes 1902 11 und 1902 19 nach den Vereinigten Staaten von Amerika 2,135 2,135 – in allen anderen Fällen: – – im Fall der Anwendung von Artikel 4 Absatz 5 der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 (2) – – in allen anderen Fällen 1002 00 00 Roggen 1003 00 90 Gerste 1004 00 00 Hafer 1005 90 00 Mais, verwendet in Form von: – Stärke: – – im Fall der Anwendung von Artikel 4 Absatz 5 Buchstabe b) der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 (2) – – in allen anderen Fällen – Glucose, Glucosesirup, Maltodextrin, Maltodextrinsirup der KN-Codes 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (3): – – im Fall der Anwendung von Artikel 4 Absatz 5 Buchstabe b) der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 (2) – – in allen anderen Fällen – anderer (einschließlich in unverarbeitetem Zustand verwendet) Kartoffelstärke des KN-Codes 1108 13 00, gleichgestellt mit Verarbeitung von Mais hergestellten Produkt: – im Fall der Anwendung von Artikel 4 Absatz 5 der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 (2) – in allen anderen Fällen einem aus der ex 1006 30 Vollständig geschliffener Reis: – rundkörniger Reis – mittelkörniger Reis – langkörniger Reis 1006 40 00 Bruchreis 1007 00 90 Sorghum 1,221 3,284 5,347 2,797 4,345 1,976 4,555 1,658 4,237 4,555 1,976 4,555 10,123 10,123 10,123 2,388 2,797 1,221 3,284 5,347 2,797 4,345 1,976 4,555 1,658 4,237 4,555 1,976 4,555 10,123 10,123 10,123 2,388 2,797 (1) Hinsichtlich der landwirtschaftlichen Erzeugnisse müssen die im Anhang E der geänderten Verordnung (EG) Nr. 1222/94 der Kommission angegebenen Koeffizienten angewandt werden (ABl. L 136 vom 31. 5. 1994, S. 5). (2) Die betroffenen Waren werden im Anhang I der geänderten Verordnung (EWG) Nr. 1722/93 aufgeführt (ABl. L 159 vom 1. 7. 1993, S. 112). (3) Für Sirupe der KN-Codes 1702 30 99, 1702 40 90 und 1702 60 90, hergestellt als Mischung von Glucose- und Fructosesirup, gibt nur der Glucosesirup Recht auf Ausfuhrerstattung


title: Règlement (CE) n° 2314/1999 de la Commission, du 29 octobre 1999, fixant les taux de restitution applicables à certains produits du secteur du sucre exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l'annexe I du traité

eurovoc_concepts:
export refund
white sugar

text: L 280/38 FR Journal officiel des Communautés européennes 30. 10. 1999 RÈGLEMENT (CE) No 2314/1999 DE LA COMMISSION du 29 octobre 1999 fixant les taux de restitution applicables à certains produits du secteur du sucre exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l'annexe I du traité LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (5) vu le traité instituant la Communauté européenne, (CE) no 2038/1999 du Conseil, du 13 vu le règlement septembre 1999, portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (1), et notamment son article 18 para- graphe 5 point a) et son article 18 paragraphe 15, considérant ce qui suit: Conformément à l'article 18 paragraphes 1 et 2 du règlement (CE) no 2038/1999, la différence entre les prix dans le commerce international des produits visés à l'article 1er paragraphe 1 points a), c), d), f), g) et h) dudit règlement et les prix dans la Communauté peut être couverte par une restitution à l'exportation lorsque ces produits sont exportés sous forme de marchandises reprises à l'annexe de ce règlement; le règlement (CE) no 1222/94 de la Commission, du 30 mai 1994, établis- sant, pour certains produits agricoles exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l'annexe I du traité, les modalités communes d'application du régime d'octroi des restitutions à l'exportation et des critères de fixation de leurs montants (2), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1702/1999 (3), a spécifié ceux de ces produits pour lesquels il y a lieu de fixer un taux de restitution applicable lors de leur exportation sous forme de marchandises reprises à l'annexe I du règlement (CE) no 2038/1999. Conformément à l'article 4 paragraphe 1 du règlement (CE) no 1222/94, le taux de la restitution par 100 kilo- grammes de chacun des produits de base considérés doit être fixé pour chaque mois. (1) (2) (3) Les engagements pris en matière de restitutions pouvant être octroyées à l'exportation de produits agricoles incor- porés dans des marchandises ne relevant pas de l'annexe I du traité peuvent être mis en péril par la fixation à l'avance de taux de restitution élevés; il convient, dès lors, de prendre des mesures de sauvegarde dans ces situations sans empêcher pour autant la conclusion de contrats à long terme; la fixation d'un taux de restitution spécifique pour la fixation à l'avance des restitutions est une mesure permettant de rencontrer ces différents objectifs. (6) (7) (8) Conformément à l'article 4 paragraphe 5 point b) du règlement (CE) no 1222/94, lorsque la preuve visée à l'article 4 paragraphe 5 point a) dudit règlement n'est pas apportée, il y a lieu de fixer un taux de restitution à l'exportation réduit, compte tenu du montant de la resti- tution à la production applicable, en vertu du règlement (CEE) no 1010/86 du Conseil (4), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1148/98 de la Commission (5), au produit de base mis en œuvre, valable au cours de la période présumée de fabrication des marchandises. Il est nécessaire de continuer à garantir une gestion rigoureuse prenant en compte, d'une part, les prévisions de dépense et, d'autre part, les disponibilités budgétaires. Le comité de gestion du sucre n'a pas émis d'avis dans le délai imparti par son président, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier L'article 18 paragraphe 3 du règlement (CE) no 2038/ 1999, ainsi que l'article 11 de l'accord sur l'agriculture conclu dans le cadre des négociations multilatérales du impose que la restitution octroyée à cycle d'Uruguay, l'exportation pour un produit incorporé dans une marchandise ne peut être supérieure à la restitution applicable à ce produit exporté en l'état. Les taux de restitution applicables aux produits de base figurant à l'annexe A du règlement (CE) no 1222/94 et visés à l'article 1er paragraphes 1 et 2 du règlement (CE) no 2038/1999, exportés sous forme de marchandises reprises à l'annexe I du règlement (CE) no 2038/1999, sont fixés comme indiqué à l'annexe du présent règlement. (4) Les restitutions fixées au présent règlement peuvent faire l'objet de fixation à l'avance car la situation de marché pour les mois à venir ne peut être établie dès à présent. Article 2, Le présent règlement entre en vigueur le 1er novembre 1999. (1) JO L 252 du 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 136 du 31. 5. 1994, p. 5. (3) JO L 201 du 31. 7. 1999, p. 30. (4) JO L 94 du 9. 4. 1986, p. 9. (5) JO L 159 du 3. 6. 1998, p. 38. 30. 10. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 280/39 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 29 octobre 1999. Par la Commission Erkki LIIKANEN Membre de la Commission du règlement de la Commission, du 29 octobre 1999, fixant les taux de restitution applicables à certains produits du secteur du sucre exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l'annexe I du traité ANNEXE Taux des restitutions en EUR/100 kg Produit En cas de fixation à l'avance des restitutions Sucre blanc: — en application de l'article 4, paragraphe 5, point b) du règlement (CE) no 1222/94 — dans tous les autres cas 1,06 46,98 Autres 1,06 46,98


title: PERGUNTA ESCRITA E-1877/99 apresentada por Daniela Raschhofer (NI) à Comissão. Fundos destinados à criação de empregos.

text: C 203 E/78 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/096) PERGUNTA ESCRITA E-1876/99 apresentada por Daniela Raschhofer (NI) (cid:224) Comissªo (29 de Outubro de 1999) Objecto: Apoio financeiro a jornais Relativamente (cid:224) resposta dada pela Comissªo (cid:224) pergunta E-2924/98 (1) em 22 de Dezembro de 1998, a autora da presente pergunta salienta que as suas perguntas nªo obtiveram uma resposta exaustiva e satisfat(cid:243)ria. Por esse motivo. Pergunta-se ainda o seguinte (cid:224) Comissªo: 1. Em que documentos e informa(cid:231)ıes se baseia a Comissªo para seleccionar os meios de comunica(cid:231)ªo social a apoiar? 2. A quanto se elevou o apoio financeiro concedido aos meios de comunica(cid:231)ªo social austr(cid:237)acos em 1997 e 1998? 3. Que meios de comunica(cid:231)ªo social austr(cid:237)acos beneficiaram de apoio financeiro, para que temas da pol(cid:237)tica europeia e qual o respectivo montante? 4. De que forma verifica a Comissªo se os relatos dos meios de comunica(cid:231)ªo social que beneficiam de apoio financeiro refor(cid:231)am o interesse da popula(cid:231)ªo por temas europeus e contribuem para a forma(cid:231)ªo da opiniªo? (1) JO C 289 de 11. 10. 1999, p. 14. Resposta dada por Romano Prodi em nome da Comissªo (5 de Janeiro de 2000) 1. A Representa(cid:231)ªo da Comissªo na `ustria nªo concede subs(cid:237)dios aos meios de comunica(cid:231)ªo social, mas compra espa(cid:231)os publicitÆrios ou efectua contribui(cid:231)ıes financeiras para aumentar certas tiragens, para custos adicionais de investiga(cid:231)ªo ou para suplementos. Os critØrios de selec(cid:231)ªo dos jornais sªo as tiragens e o nœmero de leitores, a credibilidade dos jornais, bem como o perfil social dos leitores. Para alØm do mais, Ø objectivo da Comissªo conseguir um equil(cid:237)brio entre os meios de comunica(cid:231)ªo social a que recorre. As despesas da Comissªo com os meios de comunica(cid:231)ªo social austr(cid:237)acos, em 1997, elevaram-se a 2. 4,9 milhıes de ATS, e em 1998 a 1,5 milhıes de ATS. A Comissªo enviarÆ directamente (cid:224) Sra Deputada e ao Secretariado do Parlamento um quadro com 3. todas as informa(cid:231)ıes pretendidas. 4. (cid:201) praticamente imposs(cid:237)vel verificar os resultados de qualquer anœncio espec(cid:237)fico. Consequentemente, a Comissªo recorre preferencialmente, conforme se explicou anteriormente, aos jornais que o pœblico considera como fontes de informa(cid:231)ªo competentes sobre esta matØria espec(cid:237)fica. (2000/C 203 E/097) PERGUNTA ESCRITA E-1877/99 apresentada por Daniela Raschhofer (NI) (cid:224) Comissªo (29 de Outubro de 1999) Objecto: Fundos destinados (cid:224) cria(cid:231)ªo de empregos Dado que os dados relativos aos fundos despendidos para a cria(cid:231)ªo de empregos na UE e em cada um dos Estado-membros divergem de forma considerÆvel, poderia a Comissªo indicar o seguinte: 1. A quanto se eleva o montante despendido anualmente na UE para a cria(cid:231)ªo de novos empregos no (cid:226)mbito de programas comunitÆrios (FSE e outros) ou com base em directrizes adoptadas para o efeito? 2. A quanto se eleva o montante despendido nos Estados-membros para a cria(cid:231)ªo de novos empregos no (cid:226)mbito de programas comunitÆrios (FSE e outros) ou com base em directrizes adoptadas para o efeito? 3. Que dados existem sobre esta questªo e onde Ø poss(cid:237)vel obtŒ-los? 18. 7. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 203 E/79 4. Que dados existem e que informa(cid:231)ıes devem os Estados-membros divulgar? 5. Que informa(cid:231)ıes sobre este assunto foram fornecidas (cid:224) Comissªo pela `ustria? 6. Existem estudos sobre este tema? Caso a resposta seja afirmativa, quais e onde Ø poss(cid:237)vel obtŒ-los? 7. Existem especialistas que se ocupam desta questªo? Caso a resposta seja afirmativa, de que pessoas ou institui(cid:231)ıes se trata e onde Ø poss(cid:237)vel contactÆ-las? 8. Que outros projectos existem para a cria(cid:231)ªo de empregos e de que recursos financeiros dispıem? 9. Que outras ac(cid:231)ıes conduz a Comissªo com vista (cid:224) cria(cid:231)ªo de empregos? 10. JÆ foram anteriormente apresentadas perguntas sobre este assunto? Caso a resposta seja afirmativa, pode a Comissªo colocÆ-las (cid:224) disposi(cid:231)ªo juntamente com as respectivas respostas? 11. Existem experiŒncias a n(cid:237)vel da UE que provem que alguns Estados-membros tomaram medidas particularmente bem sucedidas com vista (cid:224) cria(cid:231)ªo de empregos (Melhores prÆticas)? Caso a resposta seja afirmativa, que Estados-membros apresentaram os melhores resultados? Resposta de A. Diamantopoulou em nome da Comissªo (20 de Dezembro de 1999) Os Fundos Estruturais constituem o principal instrumento or(cid:231)amental da Comunidade para apoiar as iniciativas dos Estados-membros destinadas a promover um desenvolvimento regional mais equilibrado, apoiando estes œltimos no (cid:226)mbito do processo de reestrutura(cid:231)ªo estrutural e fomentando a cria(cid:231)ªo de emprego. O Fundo Social Europeu (FSE) intervØm com especial incidŒncia neste dom(cid:237)nio, atravØs de uma abordagem mais directa, facilitando o funcionamento do mercado de trabalho em toda a Comunidade. Para o per(cid:237)odo 1994-1999, as principais prioridades do FSE incidiram no combate ao desemprego de longa dura(cid:231)ªo e (cid:224) exclusªo, na melhoria das aptidıes e das competŒncias profissionais dos potenciais candidatos a emprego e na promo(cid:231)ªo da igualdade de oportunidades no que se refere ao acesso ao mercado de trabalho. O novo per(cid:237)odo de programa(cid:231)ªo (2000-2006) veio refor(cid:231)ar o papel do FSE enquanto instrumento-chave ao n(cid:237)vel comunitÆrio para apoiar a estratØgia de emprego. Em consequŒncia, o FSE serÆ chamado a ajudar os Estados-membros na execu(cid:231)ªo dos planos de ac(cid:231)ªo nacionais de emprego. A Comissªo nªo pode fornecer dados sobre as despesas or(cid:231)amentais decorrentes dos programas 1. e 2. cofinanciados pelo FSE. No decurso do per(cid:237)odo de programa(cid:231)ªo 1994-1999, a dota(cid:231)ªo or(cid:231)amental global do FSE ascendeu a cerca de 43 000 milhıes de €. Em rela(cid:231)ªo ao per(cid:237)odo 2000-2006, nªo Ø poss(cid:237)vel ainda fornecer dados definitivos, uma vez que estes dependem dos programas nacionais que estªo ainda em discussªo com os Estados-membros. Todavia, a dota(cid:231)ªo global nªo deveria ser inferior a 56 000 milhıes de €. 3. e 4. As previsıes da OCDE em matØria de emprego fornecem elementos comparÆveis sobre despesas em matØria de pol(cid:237)ticas de emprego (medidas activas e passivas) a partir de 1993, expressos em percentagem do Produto Interno Bruto (PIB). Nos œltimos anos, o total das despesas anuais com o emprego subvencionado (sectores pœblico, solidariedade social, sector privado e empresas em fase de arranque) tem variado, consoante os Estados-membros, entre 0. 88 % do PIB na Irlanda e menos de 0,1 % na GrØcia, Luxemburgo e `ustria. No (cid:226)mbito do processo do Luxemburgo, os Estados-membros come(cid:231)aram a incluir nos respectivos planos de ac(cid:231)ªo nacionais dados relativos (cid:224)s despesas com pol(cid:237)ticas activas de emprego. No decurso do novo per(cid:237)odo de programa(cid:231)ªo dos Fundos Estruturais (2000-2006), os Estados-membros deverªo dar conta das despesas com pol(cid:237)ticas activas de emprego, a fim de demonstrar que o princ(cid:237)pio da adicionalidade Ø respeitado para os objectivos 2 e 3. A Comissªo estÆ a desenvolver uma base de dados sobre pol(cid:237)ticas de emprego que abrange todos os Estados-membros e que deverÆ estar dispon(cid:237)vel em 2001. C 203 E/80 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 18. 7. 2000 No que se refere (cid:224) `ustria, alguns exemplos citados no dØcimo relat(cid:243)rio anual dos Fundos Estruturais 5. (1998) sublinham o importante contributo para a cria(cid:231)ªo de emprego. Na regiªo do Burgenland, a œnica eleg(cid:237)vel para o objectivo 1, verificou-se que a interven(cid:231)ªo dos Fundos Estruturais atØ finais de 1998 permitiu criar 2100 novos empregos e preservar mais de 5800. Por outro lado, mais de 6 000 pessoas seguiram uma forma(cid:231)ªo promovida pelo FSE. O apoio ao investimento beneficiou mais de 900 pequenas empresas e permitiu criar cerca de 1 700 novos empregos. No (cid:226)mbito do objectivo 2, o programa destinada (cid:224) Est(cid:237)ria prevŒ a cria(cid:231)ªo de mais de 200 novos empregos. Para a Baixa `ustria, prevŒem-se 800 novos empregos e a preserva(cid:231)ªo se cerca de 6000. No contexto do objectivo 3, mais de 30 000 pessoas participaram nas diferentes ac(cid:231)ıes de forma(cid:231)ªo e dois ter(cid:231)os de entre elas arranjaram emprego nos seis meses subsequentes ao termo da forma(cid:231)ªo. 6. a 9. Embora a cria(cid:231)ªo de emprego constitua um dos objectivos das interven(cid:231)ıes cofinanciadas pelos Fundos Estruturais, apenas uma parte das verbas visa apoiar medidas de cria(cid:231)ªo directa de emprego. A Comissªo, a OCDE e diversas inst(cid:226)ncias acadØmicas publicaram avalia(cid:231)ıes parciais de diversos programas de cria(cid:231)ªo de emprego nos Estados-membros, as quais revelam o Œxito dos programas para a melhoria da situa(cid:231)ªo social dos indiv(cid:237)duos e grupos e a cria(cid:231)ªo de emprego. 10. Sobre estas questıes, nada de especial hÆ a comunicar ao Senhor Deputado. 11. Desde 1997, os Estados-membros tomaram medidas no (cid:226)mbito das directrizes para as pol(cid:237)ticas de emprego, adaptadas (cid:224)s caracter(cid:237)sticas espec(cid:237)ficas dos respectivos mercados de trabalho. No que se refere (cid:224) cria(cid:231)ªo directa de emprego, os relat(cid:243)rios conjuntos de 1998 (1) et 1999 (2) apresentam alguns exemplos de medidas particularmente positivas propostas pelos Estados-membros acompanhadas de estimativas de impacte em matØria de cria(cid:231)ªo de emprego. No in(cid:237)cio de 1999, a Comissªo lan(cid:231)ou em colabora(cid:231)ªo com os Estados-membros um processo de avalia(cid:231)ªo interpares com o objectivo de proceder a uma avalia(cid:231)ªo mais aprofundada destas prÆticas, estando previsto para 2000 a apresenta(cid:231)ªo de um relat(cid:243)rio de avalia(cid:231)ªo. Foram ainda apresentados nas publica(cid:231)ıes do FSE exemplos de boas prÆticas desenvolvidas no (cid:226)mbito da iniciativa comunitÆria EMPREGO. (1) (2) SEC(98) 1688 final. SEC(1999) 1386 final. (2000/C 203 E/098) PERGUNTA ESCRITA E-1882/99 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (29 de Outubro de 1999) Objecto: Plano director para uma regiªo de elevada sismicidade O MinistØrio do Ambiente, Ordenamento do Territ(cid:243)rio e Obras Pœblicas estÆ a proceder (cid:224) elabora(cid:231)ªo do plano director do aglomerado de Rio na Achaia. Dado que esta regiªo apresenta um dos mais elevados riscos s(cid:237)smicos na Europa com um nœmero significativo de falhas activas, os ge(cid:243)logos manifestam a sua preocupa(cid:231)ªo. Pergunta-se (cid:224) Comissªo: 1. Se este estudo urban(cid:237)stico Ø financiado no (cid:226)mbito do QCA 2. Se se procedeu aos indispensÆveis estudos de micro-zonagem com vista a precisar a constru(cid:231)ªo antis(cid:237)smica


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2302/1999 της Επιτροπής, της 29ης Οκτωβρίου 1999, που τροποποιεί τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 1832/92 για τον καθορισμό των ποσών των ενισχύσεων για την προμήθεια στις Καναρίους Νήσους προϊόντων σιτηρών κοινοτικής προελεύσεως

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU production
aid system
cereals
supply

text: 30. 10. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 280/19 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2302/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 29ης Οκτωβρίου 1999 που τροποποιεί τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1832/92 για τον καθορισµό των ποσών των ενισχύσεων για την προµήθεια στις Καναρίους Νήσους προϊόντων σιτηρών κοινοτικής προελεύσεως Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1601/92 του Συµβουλίου, της 15ης Ιουνίου 1992, περί ειδικών µέτρων σχετικά µε ορισµένα γεωργικά προϊόντα υπέρ των Καναρίων Νήσων (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2348/96 (2), και ιδίως το άρθρο 3 παράγραφος 4, Εκτιµώντας: (1) ότι τα ποσά των ενισχύσεων για την προµήθεια στις Κανα- ρίους Νήσους προϊόντων σιτηρών καθορίστηκαν µε τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1832/92 της Επιτροπής (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2068/1999 (4)· ότι, µετά τις αλλαγές που σηµειώθηκαν στις τιµές των προϊόντων σιτηρών στο ευρωπαϊκό µέρος της Κοινότητας και στη διεθνή αγορά, πρέπει να καθοριστεί εκ νέου η ενίσχυση του εφοδιασµού των Καναρίων Νήσων στα ποσά που περιλαµβάνονται στο παράρτηµα· (2) ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Το παράρτηµα του τροποποιηµένου κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1832/ 92 αντικαθίσταται από το παράρτηµα του παρόντος κανονισµού. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει την 1 Νοεµβρίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 29 Οκτωβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 173 της 27. 6. 1992, σ. 13. (2) ΕΕ L 320 της 11. 12. 1996, σ. 1. (3) ΕΕ L 185 της 4. 7. 1992, σ. 26. (4) ΕΕ L 256 της 1. 10. 1999, σ. 17. L 280/20 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 30. 10. 1999 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ του κανονισµού της Επιτροπής, της 29ής Οκτωβρίου 1999 που τροποποιεί τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1832/92 για τον καθορισµό των ποσών των ενισχύσεων για την προµήθεια στις Καναρίους Νήσους προϊόντων σιτηρών κοινοτικής προελεύσεως Προϊόν (Κωδικός ΣΟ) (σε EUR/τ) Ποσό της ενίσχυσης Μαλακό σιτάρι Κριθάρι Καλαµπόκι Σκληρό σιτάρι Βρώµη (1001 90 99) (1003 00 90) (1005 90 00) (1001 10 00) (1004 00 00) 36,50 32,00 46,00 8,00 62,00


title: 1999/707/EY: Komission päätös, tehty 29 päivänä lokakuuta 1999, eräistä Amerikan yhdysvalloista lähtöisin oleviin hevoseläimiin liittyvistä suojatoimenpiteistä (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3614) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
United States
equidae
health control
import
veterinary inspection

text: 30. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 280/125 KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 29 päivänä lokakuuta 1999, eräistä Amerikan yhdysvalloista lähtöisin oleviin hevoseläimiin liittyvistä suojatoimenpiteistä (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3614) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/707/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, tuonnissa on vaadittava Amerikan yhdysvaltojen toimivaltaisen lisätodistus. keskuseläinlääkintäviranomaisen allekirjoittama eläinlääkintätarkastusten ottaa huomioon kolmansista maista yhteisöön tuotavien eläinten koskevista periaatteista ja direktiivien 89/662/ETY, 90/425/ETY ja 90/ 675/ETY muuttamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/496/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 96/43/EY (2), ja erityisesti sen 18 artiklan 1 kohdan, järjestämistä sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) 3) 4) Amerikan yhdysvalloissa New Yorkin osavaltiossa on ilmoitettu esiintyneen West Nile -virustapauksia ihmi- sissä ja hevosissa ja viruksen esiintyminen on vahvistettu linnuissa New York Cityssä, New York Statessa, Connec- ticutissa ja New Jerseyssä sekä vektorihyönteisissä New York Cityssä ja Connecticutissa. Tämä tauti voi aiheuttaa vaaran ihmisille ja yhteisön hevoseläimille. Amerikan yhdysvalloista lähtöisin olevien hevoseläinten tuonnin osalta yhteisön tasolla olisi nopeasti toteutettava suojatoimenpiteitä. On syytä säätää Amerikan yhdysvalloista lähtöisin olevien rekisteröityjen hevosten tilapäistä maahantuontia ja maahantuontia uudelleen tilapäisesti maastaviennin jälkeen ja hevoseläinten tuontia koskevista lisäehdoista siihen asti, kunnes Amerikan yhdysvaltojen viranomai- silta saadaan lisätietoja, Edellä 1 kohdassa säädetyssä todistuksessa on oltava 2. seuraavat takeet: — hevoseläimet eivät ole olleet New York Cityssä eivätkä New Yorkin, Connecticutin tai New Jerseyn osavaltioissa viimeksi kuluneiden 15 päivän aikana, — hevoseläimet eivät ole olleet kosketuksissa sellaisiin hevos- eläimiin, jotka ovat olleet saastuneilla tiloilla viimeksi kulu- neiden 15 päivän aikana. 2 artikla Jäsenvaltioiden on muutettava Amerikan yhdysvaltojen osalta soveltamansa toimenpiteet tämän päätöksen mukaisiksi. Niiden on ilmoitettava niistä komissiolle. 3 artikla Tätä päätöstä sovelletaan 31 päivään tammikuuta 2000. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: Tehty Brysselissä 29 päivänä lokakuuta 1999. 1 artikla Amerikan yhdysvalloista lähtöisin olevien rekisteröityjen 1. hevosten tilapäisessä maahantuonnissa, maahantuonnissa uudelleen tilapäisen maastaviennin jälkeen ja hevoseläinten Komission puolesta David BYRNE Komission jäsen (1) EYVL L 268, 24. 9. 1991, s. 56. (2) EYVL L 162, 1. 7. 1996, s. 1