title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-1916/99 υποβολή: Wolfgang Kreissl-Dörfler (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Πρόγραμμα αναπτυξιακής βοήθειας της ΕΕ στη Μοζαμβίκη.

eurovoc_concepts:
Mozambique
aid programme
development aid
diplomatic relations

formats: html pdf print

text: 20. 6. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 170 E/123 H Epitroph· proe·blece thn orga·nvsh episthmonikv·n seminari·vn gia kauemi·a apo· tiw dy·o gevgrafike·w 2. perioxe·w, organoy·menvn apo· koinoy· me to Eyrvpai¤ko· uematiko· ke·ntro gia thn prostasi·a thw fy·sevw. H diejagvgh· tvn en lo·gv seminari·vn kai o kata·logow tvn symmetexo·ntvn katarti·sthke se symfvni·a me ta kra·th me·lh. O sto·xow e·gkeitai sthn ajiolo·ghsh tvn eunikv·n katalo·gvn topouesiv·n, ba·sei tvn be·ltistvn diaue·simvn episthmonikv·n plhroforiv·n. H Epitroph· sthri·zetai loipo·n sthn diaue·simh episthmonikh· texnognvsi·a, ypenuymi·zontaw, o·ti oi odhgi·ew 79/ 0409/EOK toy Symboyli·oy thw 2 Septembri·oy 1979 peri· diathrh·sevw tvn agri·vn pthnv·n (1) kai 92/0043/EOK toy Symboyli·oy thw 21hw Mai(cid:138)oy 1992, peri· thw diathrh·sevw tvn fysikv·n oikoto·pvn kauv·w kai thw a·griaw pani·daw kai xlvri·daw (2) den uespi·zoyn adiamfisbh·thta ariumhtika· krith·ria poy ua epe·trepan th lh·ch apo·fashw gia ka·ue topouesi·a jexvrista·. To Eyrvpai¤ko· uematiko· ke·ntro gia thn prostasi·a thw fy·sevw ejarta·tai apo· ton Eyrvpai¤ko· Organismo· 3. Periba·llontow. H Epitroph· den parembai·nei stiw proslh·ceiw h· ston kauorismo· tvn kauhko·ntvn toy Uematikoy· Ke·ntroy. Ej o·svn gnvri·zei h Epitroph·, tri·a a·toma erga·zontai sthn ajiolo·ghsh tvn episthmonikv·n dedome·nvn gia to di·ktyo Natura 2000, sto plai·sio thw kentrikh·w oma·daw toy Uematikoy· Ke·ntroy. H syllogh· tvn episthmonikv·n dedome·nvn empi·ptei stiw armodio·thtew toy Eyrvpai¤koy· Organismoy· 4. Periba·llontow. Apo· pleyra·w thw, h Epitroph· diabiba·zei sto Uematiko· Ke·ntro o·la ta dedome·na poy diaue·tei: sygxrhmatodotoy·menew episthmonike·w mele·tew, apografe·w sto plai·sio tvn e·rgvn Life-Nature, plhrofori·ew poy e·xoyn diabibastei·, metajy· a·llvn, apo· mh kybernhtike·w organv·seiw (MKO), kai epime·nei gia thn ek me·royw tvn kratv·n melv·n diabi·bash o·lvn tvn dedome·nvn poy e·xoyn sthn katoxh· toyw. H Epitroph· ofei·lei na ypogrammi·sei o·ti orisme·na kra·th me·lh den ue·lhsan na diabiba·soyn tiw eunike·w apografe·w topouesiv·n poy filojenoy·n fysika· endiaith·mata h· ei·dh koinotikoy· endiafe·rontow, ako·mh, h· poy den ane·feran o·la ta endiaith·mata h· ei·dh poy anafe·rontan stiw topouesi·ew poy prota·uhkan gia to di·ktyo Natura 2000. Polle·w fore·w h Epitroph· ypogra·mmise, to·so ston Organismo· o·so kai sthn dieyuy·noysa epitroph· toy 5. Uematikoy· Ke·ntroy, thn proteraio·thta thw episthmonikh·w ajiolo·ghshw gia to di·ktyo Natura 2000 kai thn shmasi·a thw eni·sxyshw, prow to skopo· ayto·, thw kentrikh·w oma·daw toy Uematikoy· Ke·ntroy. H ajiolo·ghsh tvn Uematikv·n Ke·ntrvn empi·ptei stiw armodio·thtew toy dioikhtikoy· symboyli·oy toy 6. Organismoy·. H Epitroph·, poy diaue·tei sto en lo·gv o·rgano dy·o ekprosv·poyw, o·pvw kai to Koinoboy·lio, ua symmetei·xe eyxari·stvw se ajiolo·ghsh tvn po·rvn poy ei·nai anagkai·oi gia to Uematiko· Ke·ntro «Nature». (1) (2) EE L 103 thw 25. 4. 1979. EE L 206 thw 22. 7. 1992. (2000/C 170 E/146) GRAPTH ERVTHSH P-1916/99 ypobolh·: Wolfgang Kreissl-Dörfler (Verts/ALE) prow thn Epitroph· Ue·ma: Pro·gramma anaptyjiakh·w boh·ueiaw thw EE sth Mozambi·kh (14 Oktvbri·oy 1999) Mporei· h Epitroph· na ejhgh·sei giati· ta progra·mmata anaptyjiakh·w boh·ueiaw thw EE gia th Mozambi·kh h·tan kleista· gia mi·a peri·odo merikv·n mhnv·n sthn arxh· toy tre·xontow e·toyw, me apote·lesma na teuoy·n se ki·ndyno olo·klhra progra·mmata kai oi diplvmatike·w sxe·seiw; Apa·nthsh toy k. Nielson ej ono·matow thw Epitroph·w (9 Noembri·oy 1999) H erv·thsh ayth· pre·pei na basi·zetai se mia parejh·ghsh. H Epitroph· den e·labe kamia· apo·fash kata· to 1999, h· ma·lista kata· ta teleytai·a e·th, na diako·cei, h· na a·rei, thn anaptyjiakh· boh·ueia sth Mozambi·kh. C 170 E/124 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 20. 6. 2000 Kata· th stigmh· ayth·, h ylopoi·hsh tvn programma·tvn anaptyjiakh·w boh·ueiaw sth Mozambi·kh proxvrei· sy·mfvna me ta sxe·dia. Kata· th dia·rkeia toy prv·toy ejamh·noy toy 1999, h Epitroph· ene·krine dyo ne·a progra·mmata y·coyw 25. 8 ekat. €. Den yph·rjan idiai·tera problh·mata me tiw arxe·w thw Mozambi·khw kata· th dia·rkeia thw perio·doy poy ane·fere to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. Anti·ueta, oi sxe·seiw beltiv·uhkan kai epe·trecan stiw arxe·w thw Mozambi·khw na symmeta·sxoyn se mega·lo baumo· ston kauorismo·, sto sxediasmo· kai sthn ylopoi·hsh tvn anaptyjiakv·n programma·tvn. To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy ua epiuymoy·se na shmeiv·sei, epi·shw, o·ti h xrhmatodo·thsh thw Koino·thtaw prow th Mozambi·kh eyri·sketai ayth· th stigmh· se ychla· epi·peda. Pra·gmati, oi ektamiey·seiw kata· to 1998 e·fuasan ta 91 ekat. €, env· oi proble·ceiw gia to 1999 kai to 2000 e·xoyn epi· toy paro·ntow orisuei· se 132 ekat. € kai 127 ekat. €. (2000/C 170 E/147) GRAPTH ERVTHSH P-1917/99 ypobolh·: Marco Pannella (TDI) prow to Symboy·lio (15 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: Ki·na (cid:129) Praktikh· thw apokaloy·menhw «Custody and repatriation» Ekatonta·dew xilia·dew ato·mvn poy proe·rxontai apo· ta ple·on meionektoy·nta strv·mata (paidia· toy dro·moy, a·stegoi, dianohtika· pa·sxontew, metana·stew klp) ypo·keintai ka·ue xro·no sthn Ki·na se ayuai·retew syllh·ceiw xvri·w sygkekrime·new kathgori·ew oy·te di·kh. H katapiestikh· ayth· praktikh· poy apokalei·tai «Custody and repatriation» xrhsimopoih·uhke se eyry·terh kli·maka gia mi·a ako·mh fora· kata· tiw ebdoma·dew poy prohgh·uhkan thw 50h·w epetei·oy thw Laokratikh·w Dhmokrati·aw thw Ki·naw. H morfh· ayth· kra·thshw poy mporei· na diarke·sei polloy·w mh·new lamba·nei xv·ra ypo· frikte·w synuh·kew o·poy oi kratoy·menoi yfi·stantai svmatikh· bi·a kat(cid:146) ejakoloy·uhsh, diabioy·n ypo· ajiourh·nhtew synuh·kew ygieinh·w kai ypo·keintai se ejontvtika· vra·ria ergasi·aw, kauv·w epi·shw kai se sxedo·n plh·rh apomo·nvsh. Oi kratoy·menoi ypoxreoy·ntai eja·lloy na plhrv·noyn to ko·stow thw kra·thsh·w toyw sta ke·ntra ayta· «Custody and repatriation». Poie·w ei·nai oi prvtoboyli·ew poy ane·labe h· proti·uetai na anala·bei to Symboy·lio eiw tro·pon v·ste na katargh·soyn oi arxe·w thw LDK epeigo·ntvw th morfh· ayth· dioikhtikh·w kra·toyw poy anti·keitai sto pney·ma kai to gra·mma tvn dieunv·n symba·sevn poy prosyne·grafe h xv·ra ayth·; Poie·w prvtoboyli·ew proti·uetai na anala·bei to Symboy·lio eiw tro·pon v·ste, en anamonh· thw plh·royw kata·rghshw thw morfh·w ayth·w ayuai·rethw kra·thshw, na diasfali·soyn oi kinezike·w arxe·w thn eley·uerh pro·sbash tvn dieunv·n organv·sevn sta ke·ntra ayta· «Custody and repatriation»; Poie·w ei·nai geniko·tera oi prvtoboyli·ew poy proti·uetai na anala·bei to Symboy·lio v·ste na odhghuei· h LDK se mia aysthrh· kai epalhuey·simh th·rhsh thw Sy·mbashw gia ta Politika· Dikaiv·mata kai ta Dikaiv·mata toy Poli·th; Apa·nthsh (17 Dekembri·oy 1999) H EE e·xei ekfra·sei epaneilhmme·nvw thn anhsyxi·a thw gia tiw katapath·seiw tvn anurvpi·nvn dikaivma·tvn 1. sthn Ki·na, se polymerh· fo·ra kauv·w kai se dimerei·w epafe·w me tiw kinezike·w arxe·w, kai idi·vw sta plai·sia toy dialo·goy EE-Ki·na gia ta anurv·pina dikaiv·mata. Me·sv toy dialo·goy aytoy·, h EE ue·tei taktika· metajy· a·llvn to zh·thma thw dioikhtikh·w kra·thshw kai tvn ayuai·retvn syllh·cevn. H EE paro·tryne e·ntona tiw kinezike·w arxe·w na alla·joyn politikh· ston tome·a ayto· kai na symmorfvuoy·n me tiw diata·jeiw tvn dieunv·n symfv·nvn gia ta atomika· kai politika·, kauv·w kai gia ta koinvnika·, oikonomika· kai politistika· dikaiv·mata tiw opoi·ew ype·grace kata· th dia·rkeia thw teleytai·aw dieti·aw. To·nise peraite·rv th shmasi·a antapo·krishw stiw systa·seiw poy diatypv·uhkan apo· thn Oma·da tvn HE gia thn Ayuai·reth Kra·thsh meta· thn epi·skech thw teleytai·aw sthn Ki·na. H EE eneua·rryne peraite·rv thn Ki·na na synexi·sei th synergasi·a me th DEES o·son afora· thn pro·sbash sta ke·ntra kra·thshw. Te·low h EE pro·teine na katarti·sei sxe·dia texnikh·w boh·ueiaw gia thn Ki·na prokeime·noy na bohuh·sei thn kinezikh· kybe·rnhsh na epikyrv·sei kai na efarmo·sei ta proanaferue·nta sy·mfvna toy OHE. O teleytai·ow gy·row toy dialo·goy EE-Ki·naw gia ta anurv·pina dikaiv·mata e·gine sto Peki·no stiw 19 2. Oktvbri·oy. Me thn eykairi·a ayth·, oi kinezike·w arxe·w eje·uesan sthn EE tiw metarryumi·seiw poy proti·uentai na ka·noyn o·son afora· th dioikhtikh· kra·thsh. Ane·feran epi·shw o·ti synerga·zontai kala· me th DEES o·son afora·


title: WRITTEN QUESTION E-1864/99 by Glyn Ford (PSE) to the Commission. Long distance truck drivers.

eurovoc_concepts:
labour law
restriction on competition
road transport
transport company
working conditions

text: C 219 E/38 Official Journal of the European Communities EN 1. 8. 2000 The Commission is not content with the current system for the payment of Community aids in 2. Greece, in particular with the compliance with some of the accreditation criteria contained in Commission Regulation (EC) 1663/95 of 7 July 1995 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 729/70 regarding the procedure for the clearance of the accounts of the EAGGF guarantee section (2). For this reason the rules on budgetary discipline, Article 13 of Council Decision 94/729/EC of 31 October 1994 (3) reduce the monthly advances in the 1999 year. The final amount of these reductions will be decided soon. A definitive decision on the amount that the Commission will refuse to finance (which could be zero) will follow later after a further assessment by the Commission and after bilateral and possible conciliation procedures are completed. The Commission is aware that it is intended to introduce a new paying agency in Greece in the future. It hopes that this new organisation, with clearer powers over all those involved in the system for the payment and control of Community agricultural subsidies, will lead to improvements in the control system. However, until genuine improvements are noted, the Commission will continue to take strong measures to protect the financial interests of the Community. The Greek authorities have not yet fully implemented the integrated administration and control 3. system, as required under Regulation (EEC) No 3508/92. The Commission has already made deductions from monthly advances paid to Greece of DRA 2 780 million in 1998 and (provisionally) DRA 22 900 million in 1999. These amounts are based on reductions of 10 % of amounts demanded for bovine premiums, 2 % for ewe and goat premiums, 5 % for arable crops payments and 5 % for olive oil payments (1999 only). A definitive decision on the amount that the Commission will refuse to finance will follow later after a further assessment by the Commission and after the completion of bilateral and possible conciliation procedures. 4. The Commission is aware of the problems of deductions from Community aids in Greece. Where these are not in conformity with Community regulations then the Commission will act to require that the full amounts of the aid be received by beneficiaries. For example, in the past the Greek authorities retained 3,6 % of aids paid for forestry measures under Council Regulation (EEC) 2080/92 of 30 June 1992 (4). The Commission initially proposed to refuse to finance these retentions but the Greek authorities finally agreed to reimburse to beneficiaries the amounts retained. Retentions of aid in other sectors are currently the subject of clearance of accounts action. However, it must be remembered that not all retentions from Community aids are necessarily illegal. Article 2 of Council Regulation 1259/99 of 17 May 1999 establishing common rules for direct support schemes under the common agricultural policy (5) provides that, as from 1 January 2000, almost all aids must be paid in their entirety to the final beneficiary. (1) OJ L 293, 12. 11. 1994. (2) OJ L 158, 8. 7. 1995. (3) OJ L 293, 12. 11. 1994. (4) OJ L 215, 30. 7. 1992. (5) OJ L 160, 26. 6. 1999. (2000/C 219 E/045) WRITTEN QUESTION E-1864/99 by Glyn Ford (PSE) to the Commission (14 October 1999) Subject: Long distance truck drivers Is the Commission aware of reports that certain haulage firms are now employing significant numbers of drivers from outside the European Union, paying them rates below the minimum wage and forcing them to drive more than the permitted hours? What steps will be taken by the Commission to urge governments of Member States to crack down on such practices where they occur? 1. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 219 E/39 Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (17 November 1999) The Commission is aware of the increasing number of drivers from outside the Community that are employed often illegally by haulage firms in the Community. The Commission is very concerned about the distorting effects of this practice on road haulage competition within the Community and considers this issue to be a very pressing problem within the national and international road haulage industry. For this reason the Commission has already written to the Member States in order to raise awareness of the problem and to gauge Member States(cid:146) perception of how widespread the problem is. As a first step towards exploring possible ways to address this issue, the Commission has asked the Member States to establish an overview of the diverse social, labour and transport rules applied by them in this area. Once the Commission has established an overview of the relevant rules and details determining current practice, further action will be considered. A key factor which must be acknowledged is that Member States are responsible to ensure the effectiveness of enforcement arrangements within their territory. Clearly, breaches of minimum wage arrangements or even of permitted driving hours and rest periods are unacceptable. That this should occur on an almost systematic basis in some Member States is very disturbing. The Commission is also currently drawing up a report on the uniform and effective enforcement of the Community rules on driving times and rest periods based on submissions made by Member States which may result in legislative proposals in this area. (2000/C 219 E/046) WRITTEN QUESTION E-1868/99 by Antonio Tajani (PPE-DE), Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE) and Giuseppe Nistic(cid:242) (PPE-DE) to the Commission (14 October 1999) Subject: Radioactive leak at the Tokaimura power station in Japan Will the Commission evaluate and provide information as soon as possible on the risks posed to the population and the environment by the uranium leak at the Tokaimura nuclear power station in Japan on 30 September 1999, given that initial estimates suggest that the level of radiation in the vicinity of the plant is fifteen thousand times higher than normal? What steps will it take to monitor the situation in Europe to avoid a repeat of previous disasters such as the Chernobyl accident (1986) and what preventive measures has it taken or does it plan to take with regard to other nuclear power stations which could pose a threat to the health of European citizens? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (20 December 1999) The facility in which the accident occurred at Tokai Mura in Japan on 30 September 1999 is a plant involved in the preparation of nuclear fuel. It is not a nuclear power plant nor is it, as often incorrectly identified, a reprocessing plant. The Commission has been in close contact with the Japanese authorities and with the International atomic energy agency (IAEA) concerning the evaluation of the accident and its impact on the population and the environment. The IAEA has recently published a preliminary report on the subject. This identifies human error and the flouting of safety regulations as the main cause of the criticality accident


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2194/1999 av den 14 oktober 1999 om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
meal

formats: pdf print

text: 15. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 267/47 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2194/1999 av den 14 oktober 1999 om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1253/1999 (2), särskilt artikel 13. 2 i denna, och med beaktande av följande: 1. 2. 3. Artikel 13 i förordning (EEG) nr 1766/92 fastställer att skillnaden mellan de noteringar eller priser som gäller på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag. Exportbidragen skall fastställas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens förord- ning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för senast ändrad genom förordning (EG) nr 2513/98 (4). spannmål (3), Då exportbidraget för mjöl och krossgryn av vete och råg räknas ut, måste hänsyn tas till de kvantiteter spannmål som krävs för deras tillverkning. Dessa kvanti- teter fastställs i förordning (EG) nr 1501/95. 4. 5. 6. 7. Situationen på världsmarknaden eller särskilda behov på vissa marknader kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter med avseende på destination. Bidraget måste fastställas en gång i månaden. Det kan ändras inom den mellanliggande perioden. Tillämpningen av dessa närmare bestämmelser på den nuvarande marknadssituationen för spannmål, och särskilt på noteringarna eller priserna för spannmålspro- dukter inom gemenskapen och på världsmarknaden medför att exportbidragen bör fastställas till de belopp som anges i bilagan till denna förordning. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1 a, 1 b och 1 c i förordning (EEG) nr 1766/92 med undantag av malt, och som exporteras i obearbetat skick skall vara de som fast- ställs i bilagan till den här förordningen. Denna förordning träder i kraft den 15 oktober 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 14 oktober 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 313, 21. 11. 1998, s. 16. L 267/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 10. 1999 BILAGA till kommissionens förordning av den 14 oktober 1999 om fastställande av exportbidragen för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg Produktnummer Bestämmelseland (1) Bidragsbelopp Produktnummer Bestämmelseland (1) Bidragsbelopp (EUR/ton) (EUR/ton) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — — 0 — 24,00 0 53,50 0 — 20,50 0 — — — 35,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 46,50 43,50 40,00 37,00 34,50 — — 87,00 — — 15,00 (2) 13,40 (2) — 15,00 (2) — (1) Bestämmelseland identifieras på följande sätt: 01 Alla tredje länder. 02 Andra tredje länder. 03 Schweiz, Liechtenstein. (2) Inget exportbidrag beviljas om produkten innehåller sammanpressat mjöl. Obs. Zonerna är de som fastställs i kommissionens ändrade förordning (EEG) nr 2145/92 (EGT L 214, 30. 7. 1992, s. 20)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1860/99 af Christos Folias (PPE-DE) og Antonios Trakatellis (PPE-DE) til Kommissionen. Små og mellemstore virksomheder og miljøbeskyttelse.

eurovoc_concepts:
Community support framework
EC Regulation
environmental monitoring
environmental policy
environmental protection
operational programme
small and medium-sized enterprises

text: 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/35 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (22. november 1999) »Restitutionslicenserne« blev indfłrt ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1702/1999 af 23. juli 1999 om (cid:230)ndring af forordning (EF) nr. 1222/94 om fasts(cid:230)ttelse af f(cid:230)lles gennemfłrelsesregler for ordningen for ydelse af eksportrestitutioner og om fastl(cid:230)ggelse af kriterierne for fasts(cid:230)ttelse af restitutionsbelłbet for visse landbrugsprodukter, der udfłres i form af varer, som ikke er opfłrt i traktatens bilag II, og om oph(cid:230)velse af forordning (EF) nr. 1223/94 om de s(cid:230)rlige gennemfłrelsesbestemmelser for ordningen med forudfasts(cid:230)ttelsesattester for visse landbrugsprodukter, som ikke omfattes af traktatens bilag II (1) for at sikre, at F(cid:230)llesskabet kan opfylde sine internationale forpligtelser i henhold til Verdenshandelsorganisa- tionen (WTO) med hensyn til produkter uden for EF-traktatens bilag I (tidligere bilag II). Denne forordning indeholder bl. a. en bestemmelse om, at en erhvervsdrivende, som ansłger om restitu- tionslicens, skal stille en garanti for at sikre, at de restitutioner, der ansłges om, svarer til det eksportrestitutionsbelłb, for hvilket licensen er udstedt, og at de p(cid:229)g(cid:230)ldende udfłrsler har fundet sted i licensens gyldighedstid. Ansłgninger om licenser er derfor kun gyldige, hvis der stilles sikkerhed for et belłb svarende til 25 % af det belłb, der er opfłrt p(cid:229) licensen. I artikel 8 i Kommissionens forordning (E(cid:216)F) nr. 2220/85 af 22. juli 1985 om f(cid:230)lles gennemfłrelsesbe- stemmelser for ordningen for sikkerhedsstillelse for landbrugsprodukter (2) er det fastsat, at sikkerheden kan stilles i form af kontant indbetaling eller i en anden form. I artikel 15 er det fastsat, at sikkerhed i form af kontant indbetaling ikke er renteb(cid:230)rende. Denne bestemmelse har v(cid:230)ret i kraft siden 1985. Det skal understreges, at kontant indbetaling kun er en af de mange m(cid:229)der, hvorp(cid:229) der kan stilles sikkerhed, og at sikkerheden naturligvis frigives, s(cid:229) snart ansłgeren kan dokumentere, at de i foreg(cid:229)ende afsnit n(cid:230)vnte betingelser er opfyldt. Endvidere kan virksomheder, som i lłbet af et givet budget(cid:229)r har ansłgt om mindre end 20 000 € i alt, udfłrer varer uden restitutionslicens, for s(cid:229) vidt som de budgetmidler, der er afsat til denne facilitet, ikke er opbrugt. (1) (2) EFT L 201 af 31. 7. 1999. EFT L 205 af 3. 8. 1985. (2000/C 219 E/043) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1860/99 af Christos Folias (PPE-DE) og Antonios Trakatellis (PPE-DE) til Kommissionen (14. oktober 1999) Om: Sm(cid:229) og mellemstore virksomheder og miljłbeskyttelse De sm(cid:229) og mellemstore virksomheders aktiviteter er meget ofte miljłforurenende. Forebyggende foran- staltninger og sikring af, at disse aktiviteter udfłres p(cid:229) en miljłvenlig m(cid:229)de, p(cid:229)fłrer de sm(cid:229) og mellem- store virksomheder udgifter, som medregnes i produkternes eller tjenesteydelsernes pris. Disse bliver s(cid:229)ledes ofte mindre konkurrencedygtige, hvorfor de ekstra omkostninger forhindrer miljłvenlige anskuelser og miljłforvaltningsmetoder. Erfaringerne fra gennemfłrelsen af EMAS-forordningen (f(cid:230)llesskabsordning for miljłstyring og miljłrevi- sion) viser, at de sm(cid:229) og mellemstore virksomheder undg(cid:229)r at deltage i dette system, fordi de frygter for łgede driftsomkostninger og forhłjede priser p(cid:229) deres produkter og tjenesteydelser. Der błr findes nye incitamenter (łkonomiske eller andre, navnlig inden for rammerne af den tredje EU-stłtteramme) og eventuelt oprettelse af et s(cid:230)rligt łkonomisk miljłinstrument sidelłbende med LIFE-programmet, som fłrst og fremmest skal łge de sm(cid:229) og mellemstore virksomheders miljłm(cid:230)ssige dimension. C 219 E/36 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 Kan Europa-Kommissionen derfor besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l: 1. Hvilke incitamenter har der hidtil eksisteret med dette form(cid:229)l for łje? 2. Hvilken erfaring er der draget i forbindelse med deres gennemfłrelse, og hvorledes vurderer man denne? 3. Hvilke nye foranstaltninger vil Kommissionen forsłge at iv(cid:230)rks(cid:230)tte med henblik p(cid:229) at n(cid:229) de ovenn(cid:230)vnte m(cid:229)l? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (7. december 1999) For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r miljłstyrings- og -revisionsordningen (EMAS), er denne ordning udt(cid:230)nkt til at fungere som et markedsinstrument. Den bygger p(cid:229) markedskr(cid:230)fterne til at udłve k(cid:230)depres og pres blandt organisationer for at f(cid:229) dem til at indfłre den. Dette er langt det mest retf(cid:230)rdige for sm(cid:229) og mellemstore forbindelse med en bestemt kontrakt (cid:129) virksomheder (SMV), eftersom (cid:129) hvis der kr(cid:230)ves EMAS i betingelserne s(cid:229) er de samme for alle organisationer, der indsender tilbud for den p(cid:229)g(cid:230)ldende kontrakt og derved skabes ensartethed for alle. Erfaringen med EMAS hidtil har vist, at organisationer af alle stłrrelser kan deltage. En nylig undersłgelse vedrłrende EMAS viste, at udtrykt i antal ansatte er omkring 32 % af dem der deltager i EMAS-ordningen SMV(cid:146)er. Den mindste deltager er faktisk en tremandsorganisa- tion i Det Forenede Kongerige. SMV(cid:146)ers anfłrte modstand mod at deltage i EMAS kunne skyldes det forhold, at EMAS stadig ikke er tr(cid:230)ngt tilstr(cid:230)kkeligt igennem p(cid:229) markedet, og at markedet endnu ikke har givet tilstr(cid:230)kkelige fordele til organisationer, der deltager i EMAS. Revisionen af forordningen har til hensigt at klare disse spłrgsm(cid:229)l og give specifikke foranstaltninger for SMV(cid:146)er i form af adgang til forskellige oplysninger og mulige stłttemidler. Der er sidelłbende blevet medlemsstater, og Kommissionen har til hensigt at offentliggłre disse p(cid:229) EMAS-websiten. lanceret stłtteordninger i Indfłrelsen af EMAS samfinansieres af aktion 3. 2. 6 under foranstaltning 3. 2 »Modernisering af virk- somheder« i det operationelle program (OP) for »Industri«, i forbindelse med EF-stłtterammen (EFSR) for Gr(cid:230)kenland under den igangv(cid:230)rende programperiode 1994-1999. Den n(cid:230)vnte aktion skal hj(cid:230)lpe med udvikling af certificeringssystemer for miljłstyring med hensyn til EMAS og Den Internationale Standar- industrier og SMV(cid:146)er med industrikarakter. Samme diseringsorganisations (ISO) standard nr. 14001, foranstaltning indeholder i łvrigt mulighed for stłtte til virksomheder til indfłrelse af miljłm(cid:230)rket gennem aktion 3. 2. 7. Det samlede budget for n(cid:230)vnte foranstaltning belłber sig til 702 408 € med et bidrag fra Den Europ(cid:230)iske Regionaludviklingsfond p(cid:229) 193 809 €. i Der finansieres en r(cid:230)kke undersłgelser med henblik p(cid:229) indfłrelse af EMAS i nogle industrivirksomheder i den offentlige sektor i forbindelse med samme operationelle program for »Miljł«. Det samlede budget for denne aktion belłber sig til 354 000 €. Vurderingen af resultaterne, navnlig hvad ang(cid:229)r antallet af firmaer, der vil have f(cid:229)et certificering, vil blive foretaget, n(cid:229)r programmet er f(cid:230)rdigt ved udgangen af 2001. Da forslaget til den gr(cid:230)ske EFSR for den kommende programperiode 2000-2006 fłrst nu er kommet Kommissionen i h(cid:230)nde, er det for tidligt at udtale sig om, hvilke mulige projekter der kunne udlłbe deraf. 2000-2006-strukturfondene kan give SMV(cid:146)erne incitamenter til at tilslutte sig EMAS (eller andre foran- staltninger ud over det juridisk minimalt kr(cid:230)vede). Disse incitamenter kan v(cid:230)re direkte eller indirekte. Strukturfondene kunne eventuelt give finansiel stłtte til SMV(cid:146)er til at gennemfłre EMAS-ordningen. P(cid:229) den anden side kunne det forhold at v(cid:230)re registreret under EMAS-ordningen give SMV(cid:146)er fortrinsret i andre finansielle stłtteordninger, uanset deres form(cid:229)l. Kommissionens meddelelse om strukturfonde og koor- dineringen heraf med Samhłrighedsfonden (cid:129) retningslinjer for programmer i perioden 2000-2006 (1) anbefalede medlemsstaterne at fłlge denne kurs. Det er nu op til medlemsstaterne under udarbejdelsen af deres planer og programmer for 2000-2006-perioden at udnytte de muligheder, der tilbydes gennem strukturfondene til at fremme EMAS blandt SMV(cid:146)er. Det błr ligeledes n(cid:230)vnes, at p(cid:229) Parlamentets initiativ blev V(cid:230)kst og miljł-ordningen indfłrt i 1995. Denne I henhold til denne styres af Den Europ(cid:230)iske Investeringsfond med budgetstłtte fra Kommissionen. ordning gives der garanti for l(cid:229)n, som banker i medlemsstaterne har ydet til SMV til miljłm(cid:230)ssige investeringer, og s(cid:229)ledes opn(cid:229)r SMV billigere l(cid:229)n. (1) COM(1999) 344 final