title: Gemensam ståndpunkt (EG) nr 41/1999 av den 22 oktober 1999 antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU policy
water
water management

text: 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/1 I (Meddelanden) R¯DET GEMENSAM ST¯NDPUNKT (EG) nr 41/1999 antagen av r(cid:229)det den 22 oktober 1999 inf(cid:246)r antagandet av Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 1999/. /EG om uppr(cid:228)ttande av en ram f(cid:246)r gemenskapens (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) vattenpolitikens omr(cid:229)de (1999/C 343/01) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 175. 1 i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:246)rslag (1), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommittØns ytt- rande (2), med beaktande av RegionkommittØns yttrande (3), i enlighet med det f(cid:246)rfarande som anges i artikel 251 i f(cid:246)rdra- get (4), och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: 1. I slutsatserna fr(cid:229)n ministerseminariet om gemenskapens vattenpolitik i Frankfurt 1988 betonas behovet av en gemenskapslagstiftning som omfattar ekologisk kvalitet. I sin resolution av den 28 juni 1988 (5) anmodade r(cid:229)det kommissionen att l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra den ekologiska kvaliteten hos gemenskapens ytvattenresurser. 2. I f(cid:246)rklaringen fr(cid:229)n det ministerseminarium om grundvat- ten som h(cid:246)lls i Haag 1991 uppm(cid:228)rksammades behovet (1) EGT C 184, 17. 6. 1997, s. 20, EGT C 16, 20. 1. 1998, s. 14 och EGT C 108, 7. 4. 1998, s. 94. (2) EGT C 355, 21. 11. 1997, s. 83. (3) EGT C 180, 11. 6. 1998, s. 38. (4) Europaparlamentets yttrande av den 11 februari 1999 (EGT C 150, 28. 5. 1999, s. 419), r(cid:229)dets gemensamma st(cid:229)ndpunkt av den. och Europaparlamentets beslut av den. ((cid:228)nnu ej offentliggjort i EGT). (5) EGT C 209, 9. 8. 1988, s. 3. av (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att undvika en f(cid:246)rs(cid:228)mring av s(cid:246)tvatten- kvaliteten och s(cid:246)tvattenkvantiteten p(cid:229) sikt, och ett (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram f(cid:246)r en ekologiskt h(cid:229)llbar f(cid:246)rvaltning och skydd av s(cid:246)tvattenresurserna, som skulle genomf(cid:246)ras f(cid:246)re utg(cid:229)ngen av (cid:229)r 2000, efterlystes. R(cid:229)det efterlyste i sina resolutioner av den 25 februari 1992 (6) och den 20 februari 1995 (7) ett (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram f(cid:246)r grundvatten och en (cid:246)versyn av r(cid:229)dets direktiv 80/68/EEG av den 17 december 1979 om skydd f(cid:246)r grundvatten mot f(cid:246)rore- ning genom vissa farliga (cid:228)mnen (8), som en del av en (cid:246)vergripande politik f(cid:246)r att skydda s(cid:246)tvattenresurserna. Trycket p(cid:229) vattenresurserna i gemenskapen (cid:246)kar st(cid:228)ndigt p(cid:229) grund av den allt st(cid:246)rre efterfr(cid:229)gan p(cid:229) tillr(cid:228)ckliga m(cid:228)ngder vatten av god kvalitet f(cid:246)r alla syften. Europeiska milj(cid:246)byr(cid:229)n lade den 10 november 1995 i sin rapport (cid:148)Environment in the European Union (cid:150) 1995(cid:148) fram en uppdaterad rapport om milj(cid:246)tillst(cid:229)ndet, vilken bekr(cid:228)ftade behovet av (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att skydda gemenskapens vatten- resurser i s(cid:229)v(cid:228)l kvalitativt som kvantitativt h(cid:228)nseende. R(cid:229)det beg(cid:228)rde i sina slutsatser av den 18 december 1995 bland annat att ett nytt ramdirektiv med de grundl(cid:228)g- gande principerna f(cid:246)r en h(cid:229)llbar vattenpolitik i Europe- iska unionen skulle utarbetas och uppmanade kommis- sionen att l(cid:228)gga fram ett f(cid:246)rslag i detta syfte. Kommissionen antog den 21 februari 1996 ett medde- lande till Europaparlamentet och r(cid:229)det om Europeiska gemenskapens vattenpolitik, i vilket principerna f(cid:246)r gemenskapens vattenpolitik fastst(cid:228)lldes. 3. 4. 5. (6) EGT C 59, 6. 3. 1992, s. 2. (7) EGT C 49, 28. 2. 1995, s. 1. (8) EGT L 20, 26. 1. 1980, s. 43. Direktivet (cid:228)ndrat genom direktiv 91/692/EEG (EGT L 377, 31. 12. 1991, s. 48). C 343/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 Kommissionen lade den 9 september 1996 fram ett f(cid:246)r- slag till Europaparlamentets och r(cid:229)dets beslut om ett handlingsprogram f(cid:246)r integrerat skydd och f(cid:246)rvaltning av grundvattenmilj(cid:246)n (1). I sitt f(cid:246)rslag pekade kommissio- nen p(cid:229) behovet av att fastst(cid:228)lla f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r reglering av s(cid:246)tvattenuttag och (cid:246)vervakning av s(cid:246)tvattenkvalitet och s(cid:246)tvattenkvantitet. 13. Om detta direktiv skall bli framg(cid:229)ngsrikt kr(cid:228)vs n(cid:228)ra sam- arbete och samverkan p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229), medlemsstats- niv(cid:229) och lokal niv(cid:229). Det kr(cid:228)vs ocks(cid:229) information till all- m(cid:228)nheten, inbegripet anv(cid:228)ndarna, och att samr(cid:229)d sker med dem samt att de (cid:228)r delaktiga. 6. 7. Kommissionen beslutade den 29 maj 1995 om ett med- delande till Europaparlamentet och r(cid:229)det om f(cid:246)rsiktigt nyttjande och bevarande av v(cid:229)tmarker, d(cid:228)r v(cid:229)tmarkernas viktiga funktion f(cid:246)r skyddet av vattenresurserna erk(cid:228)n- des. 8. Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att utarbeta en integrerad gemen- skapspolitik f(cid:246)r vatten. 9. Kommissionen anmodades av r(cid:229)det den 25 juni 1996, av RegionkommittØn den 19 september 1996, av Ekono- miska och sociala kommittØn den 26 september 1996 och av Europaparlamentet den 23 oktober 1996 att l(cid:228)gga fram ett f(cid:246)rslag till r(cid:229)dets direktiv om uppr(cid:228)ttande av en ram f(cid:246)r europeisk vattenpolitik. 10. Gemenskapens milj(cid:246)politik skall, p(cid:229) det s(cid:228)tt som anges i artikel 174 i f(cid:246)rdraget, bidra till att uppn(cid:229) de m(cid:229)l som best(cid:229)r i att bevara, skydda och f(cid:246)rb(cid:228)ttra milj(cid:246)n och i att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt. Den skall bygga p(cid:229) f(cid:246)rsiktighetsprincipen och p(cid:229) principerna att f(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rder b(cid:246)r vidtas, att milj(cid:246)f(cid:246)rst(cid:246)ring f(cid:246)retr(cid:228)desvis b(cid:246)r hejdas vid k(cid:228)llan och att f(cid:246)rorenaren skall betala. 11. I enlighet med artikel 174 i f(cid:246)rdraget skall gemenskapen n(cid:228)r den utarbetar sin milj(cid:246)politik beakta tillg(cid:228)ngliga vetenskapliga och tekniska data, milj(cid:246)f(cid:246)rh(cid:229)llanden i gemenskapens olika regioner samt den ekonomiska och sociala utvecklingen i gemenskapen som helhet och den balanserade utvecklingen i dess regioner samt de potenti- ella f(cid:246)rdelar och kostnader som (cid:228)r f(cid:246)renade med att (cid:229)tg(cid:228)rder vidtas eller inte vidtas. 12. Olika omst(cid:228)ndigheter och behov inom gemenskapen kr(cid:228)ver s(cid:228)rskilda l(cid:246)sningar. Dessa olikheter b(cid:246)r beaktas vid planering och genomf(cid:246)rande av (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till att s(cid:228)kerst(cid:228)lla skydd f(cid:246)r och en h(cid:229)llbar anv(cid:228)ndning av vatten inom avrinningsomr(cid:229)dets ram. Beslut b(cid:246)r fattas s(cid:229) n(cid:228)ra de platser d(cid:228)r vattnet p(cid:229)verkas eller anv(cid:228)nds som m(cid:246)jligt. ¯tg(cid:228)rder inom medlemsstaternas ansvarsomr(cid:229)de b(cid:246)r prioriteras genom utarbetande av (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram som (cid:228)r anpassade till regionala och lokala f(cid:246)rh(cid:229)llanden. som ligger 14. Vattenf(cid:246)rs(cid:246)rjningen (cid:228)r en tj(cid:228)nst i allm(cid:228)nhetens intresse enligt kommissionens meddelande Tj(cid:228)nster i allm(cid:228)nhe- tens intresse i Europa (2). av gemenskapens politikomr(cid:229)den, 15. Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att ytterligare integrera skyddet och den h(cid:229)llbara f(cid:246)rvaltningen av vattenresurserna med andra exempelvis energi, transport, jordbruk, fiskeri, regional politik och turism. Detta direktiv b(cid:246)r ligga till grund f(cid:246)r en fortsatt dialog och f(cid:246)r utvecklingen av strategier f(cid:246)r ytterligare integration av olika politikomr(cid:229)den. Detta direktiv kan ocks(cid:229) utg(cid:246)ra ett viktigt bidrag till andra omr(cid:229)den d(cid:228)r medlemsstaterna samarbetar, till exempel det europeiska projektet f(cid:246)r fysisk utveckling (European Spatial Deve- lopment Perspective). 16. Gemenskapens vattenpolitik kr(cid:228)ver en klar och tydlig, effektiv och enhetlig r(cid:228)ttslig ram. Gemenskapen b(cid:246)r fast- st(cid:228)lla gemensamma principer och en allm(cid:228)n ram f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rderna. Detta direktiv b(cid:246)r tillhandah(cid:229)lla en s(cid:229)dan ram och samordna och integrera och, p(cid:229) l(cid:228)ngre sikt, ytterligare utveckla de allm(cid:228)nna principerna och struk- turerna f(cid:246)r skydd och h(cid:229)llbar anv(cid:228)ndning av vattenresur- serna i gemenskapen i enlighet med subsidiaritetsprinci- pen. 17. Detta direktiv syftar till att bevara och f(cid:246)rb(cid:228)ttra vatten- milj(cid:246)n i gemenskapen. Detta m(cid:229)l avser f(cid:246)rst och fr(cid:228)mst kvaliteten hos det ber(cid:246)rda vattnet. Kvantitetsreglering (cid:228)r en extra (cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)r att garantera god vattenkvalitet och d(cid:228)rf(cid:246)r b(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder med avseende p(cid:229) kvantiteten som fr(cid:228)mjar m(cid:229)let att s(cid:228)kerst(cid:228)lla en god kvalitet ocks(cid:229) fast- st(cid:228)llas. 18. Den kvantitativa statusen hos en grundvattenf(cid:246)rekomst kan p(cid:229)verka den ekologiska kvaliteten hos ytvatten och terrestra ekosystem som (cid:228)r f(cid:246)rbundna med den grund- vattenf(cid:246)rekomsten. 19. Gemenskapen och medlemsstaterna (cid:228)r parter i olika internationella avtal som inneh(cid:229)ller viktiga skyldigheter n(cid:228)r det g(cid:228)ller att skydda marina vatten mot f(cid:246)roreningar, s(cid:228)rskilt konventionen om skydd av (cid:214)stersj(cid:246)omr(cid:229)dets marina milj(cid:246), som undertecknades i Helsingfors den 9 april 1992 och godk(cid:228)ndes beslut 94/157/EG (3), konventionen f(cid:246)r skydd av den marina milj(cid:246)n i Nordostatlanten, som undertecknades i Paris den genom r(cid:229)dets (1) EGT C 355, 25. 11. 1996, s. 1. (2) EGT C 281, 26. 9. 1996, s. 3. (3) EGT L 73, 16. 3. 1994, s. 19. 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/3 22 september 1992 och godk(cid:228)ndes genom r(cid:229)dets beslut 98/249/EG (1) och konventionen om skydd f(cid:246)r Medelha- vet mot f(cid:246)rorening, som undertecknades i Barcelona den 16 februari 1976 och godk(cid:228)ndes genom r(cid:229)dets beslut 77/585/EEG (2) samt dess protokoll om skydd av Medel- som havet mot undertecknades i Aten den 17 maj 1980 och godk(cid:228)ndes genom r(cid:229)det beslut 83/101/EEG (3). Detta direktiv b(cid:246)r bidra till att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r gemenskapen och med- lemsstaterna att uppfylla dessa skyldigheter. f(cid:246)rorening fr(cid:229)n landbaserade k(cid:228)llor, 20. Detta direktiv b(cid:246)r bidra till en successiv minskning av utsl(cid:228)ppen av farliga (cid:228)mnen till vatten. 21. Gemensamma principer beh(cid:246)vs f(cid:246)r att samordna med- lemsstaternas insatser f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra skyddet av gemen- skapens vattenresurser b(cid:229)de n(cid:228)r det g(cid:228)ller kvantitet och kvalitet, fr(cid:228)mja en h(cid:229)llbar vattenanv(cid:228)ndning, bidra till regleringen av gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande vattenproblem, skydda akvatiska ekosystem och s(cid:229)dana terrestra ekosystem och v(cid:229)tmarker som (cid:228)r direkt beroende av dem samt skydda och utveckla de potentiella anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)dena f(cid:246)r gemenskapens vattenresurser. 22. Gemensamma definitioner av vattenstatusen vad g(cid:228)ller kvalitet och (cid:150) n(cid:228)r detta (cid:228)r motiverat fr(cid:229)n milj(cid:246)skyddssyn- punkt (cid:150) kvanitet b(cid:246)r fastst(cid:228)llas. Milj(cid:246)m(cid:229)l b(cid:246)r st(cid:228)llas upp f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att en god yt- och grundvattenstatus uppn(cid:229)s p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229). 23. Medlemsstaterna b(cid:246)r str(cid:228)va efter att uppn(cid:229) (cid:229)tminstone god vattenstatus genom att fastst(cid:228)lla och genomf(cid:246)ra n(cid:246)d- v(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder inom integrerade (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram, med beaktande av befintliga gemenskapskrav. D(cid:228)r en god vat- tenstatus redan f(cid:246)religger, b(cid:246)r denna uppr(cid:228)tth(cid:229)llas. N(cid:228)r det g(cid:228)ller grundvatten b(cid:246)r, ut(cid:246)ver kraven avseende god vattenstatus, varje betydande och ih(cid:229)llande (cid:246)kning av koncentrationen av f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen identifieras och motverkas. av koncentrationen av n(cid:229)got f(cid:246)rorenande (cid:228)mne m(cid:229)ste motverkas. 25. Medlemsstaterna f(cid:229)r i sina anstr(cid:228)ngningar f(cid:246)r att uppn(cid:229) de m(cid:229)l som st(cid:228)lls upp i detta direktiv och n(cid:228)r de fastst(cid:228)l- ler ett (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram f(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l genomf(cid:246)ra (cid:229)tg(cid:228)rdsprogrammet s(cid:229) att kostnaderna f(cid:246)r genomf(cid:246)randet sprids ut. successivt 26. 27. F(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla ett fullst(cid:228)ndigt och konsekvent genom- f(cid:246)rande av detta direktiv b(cid:246)r eventuella f(cid:246)rl(cid:228)ngningar av tidsplanen g(cid:246)ras av l(cid:228)mpliga, klara och tydliga kriterier och motiveras av medlemsstaterna i deras f(cid:246)rvaltnings- planer f(cid:246)r avrinningsdistrikten. I fall d(cid:228)r en vattenf(cid:246)rekomst p(cid:229)verkas i s(cid:229)dan utstr(cid:228)ck- ning av m(cid:228)nsklig verksamhet eller d(cid:228)r dess naturliga till- st(cid:229)nd (cid:228)r s(cid:229)dant att det kan vara om(cid:246)jligt eller orimligt dyrt att uppn(cid:229) en god status, kan mindra str(cid:228)nga milj(cid:246)- m(cid:229)l st(cid:228)llas upp p(cid:229) grundval av l(cid:228)mpliga, klara och tyd- liga kriterier, och alla genomf(cid:246)rbara (cid:229)tg(cid:228)rder b(cid:246)r vidtas f(cid:246)r att hindra varje ytterligare f(cid:246)rs(cid:228)mring av vattenstatu- sen. 28. Det kan finnas sk(cid:228)l att under vissa f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar g(cid:246)ra undantag fr(cid:229)n kravet att hindra ytterligare f(cid:246)rs(cid:228)mring eller att uppn(cid:229) god status om detta inte (cid:228)r m(cid:246)jligt p(cid:229) grund av of(cid:246)rutsedda eller exceptionella omst(cid:228)ndigheter, s(cid:228)rskilt (cid:246)versv(cid:228)mningar eller torka eller om det (cid:228)r av utomordentligt stor betydelse fr(cid:229)n allm(cid:228)n synpunkt, nya (cid:228)ndringar i en ytvattenf(cid:246)rekomsts fysiska karakteristika eller niv(cid:229)f(cid:246)r(cid:228)ndringar hos grundvattenf(cid:246)rekomster, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att alla genomf(cid:246)rbara (cid:229)tg(cid:228)rder har vidtagits f(cid:246)r att lindra de negativa konsekvenserna f(cid:246)r vattenf(cid:246)re- komstens status. 29. M(cid:229)let att uppn(cid:229) god vattenstatus b(cid:246)r efterstr(cid:228)vas f(cid:246)r varje avrinningsomr(cid:229)de s(cid:229) att (cid:229)tg(cid:228)rder som avser ytvat- ten och grundvatten som tillh(cid:246)r samma ekologiska och hydrologiska system samordnas. 24. Yt- och grundvattenresurser (cid:228)r i princip f(cid:246)rnybara natur- resurser. Uppgiften att s(cid:228)kerst(cid:228)lla en god grundvattensta- tus kr(cid:228)ver (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) ett tidigt stadium och en stabil och l(cid:229)ngsiktig planering av skydds(cid:229)tg(cid:228)rder med tanke p(cid:229) den naturliga tids(cid:229)tg(cid:229)ngen f(cid:246)r grundvattnets bildning och f(cid:246)rnyelse. I tidsplanerna f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till att uppn(cid:229) en god grundvattenstatus m(cid:229)ste denna tids- (cid:229)tg(cid:229)ng beaktas och varje betydande och ih(cid:229)llande (cid:246)kning (1) EGT L 104, 3. 4. 1998, s. 1. (2) EGT L 240, 19. 9. 1977, s. 1. (3) EGT L 67, 12. 3. 1983, s. 1. 30. Ur milj(cid:246)skyddssynpunkt beh(cid:246)vs det en (cid:246)kad integrering av de kvalitativa och kvantitativa aspekterna av b(cid:229)de yt- och grundvattenresurserna som tar h(cid:228)nsyn till de natur- liga vattenfl(cid:246)desf(cid:246)rh(cid:229)llandena i den hydrologiska cykeln. 31. Inom s(cid:229)dana avrinningsomr(cid:229)den d(cid:228)r vattenanv(cid:228)ndningen kan f(cid:229) gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande effekter, b(cid:246)r kraven att n(cid:229) de milj(cid:246)m(cid:229)l som har uppst(cid:228)llts genom detta direktiv, och s(cid:228)rskilt alla (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram, samordnas f(cid:246)r hela avrin- ningsdistriktet. N(cid:228)r det g(cid:228)ller avrinningsomr(cid:229)den som str(cid:228)cker sig utanf(cid:246)r gemenskapens gr(cid:228)nser b(cid:246)r medlems- C 343/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 staterna efterstr(cid:228)va en l(cid:228)mplig samordning med relevanta icke-medlemsstater. Detta direktiv skall bidra till genom- f(cid:246)randet av gemenskapens f(cid:246)rpliktelser enligt internatio- nella konventioner om skydd av vatten och om vatten- f(cid:246)rvaltning, i synnerhet F(cid:246)renta nationernas konvention om skydd f(cid:246)r och anv(cid:228)ndning av gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande vattendrag och internationella som godk(cid:228)nts genom r(cid:229)dets beslut nr 95/308/EG (1) och senare (cid:246)ver- enskommelse om dess till(cid:228)mpning. sj(cid:246)ar, 32. Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att analysera avrinningsomr(cid:229)dets karakteristika och konsekvenserna av m(cid:228)nsklig verksam- het samt att g(cid:246)ra en ekonomisk analys av vattenanv(cid:228)nd- ningen. Utvecklingen av vattenstatusen b(cid:246)r (cid:246)vervakas av medlemsstaterna p(cid:229) en systematisk och j(cid:228)mf(cid:246)rbar grund inom hela gemenskapen. Denna information (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)n- dig f(cid:246)r att skapa en god grund f(cid:246)r medlemsstaterna att utarbeta (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram f(cid:246)r att uppn(cid:229) de m(cid:229)l som fast- st(cid:228)lls enligt detta direktiv. 33. Medlemsstaterna b(cid:246)r fastst(cid:228)lla vilka vattenresurser som anv(cid:228)nds f(cid:246)r uttag av dricksvatten och se till att best(cid:228)m- melserna i r(cid:229)dets direktiv 80/778/EEG av den 15 juli 1980 om kvaliteten p(cid:229) vatten avsett att anv(cid:228)ndas som dricksvatten (2) f(cid:246)ljs. 34. Anv(cid:228)ndning av ekonomiska styrmedel fr(cid:229)n medlemssta- ternas sida kan vara en l(cid:228)mplig del av ett (cid:229)tg(cid:228)rdspro- gram. Principen om kostnadst(cid:228)ckning f(cid:246)r vattentj(cid:228)nster inber(cid:228)knat milj(cid:246)- och resurskostnader i samband med skada och negativa konsekvenser f(cid:246)r vattenmilj(cid:246)n b(cid:246)r beaktas, i synnerhet i enlighet med principen att f(cid:246)rore- naren betalar. F(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l kr(cid:228)vs en ekonomisk analys av vattentj(cid:228)nsterna som grundar sig p(cid:229) l(cid:229)ngsiktiga prognoser betr(cid:228)ffande tillg(cid:229)ng och efterfr(cid:229)gan p(cid:229) vatten i avrinningsdistriktet. 35. Det finns ett behov av att f(cid:246)rebygga eller minska kon- sekvenserna vatten. ¯tg(cid:228)rdsprogrammet b(cid:246)r omfatta (cid:229)tg(cid:228)rder med detta syfte. av oavsiktliga f(cid:246)roreningar av 36. I fr(cid:229)ga om f(cid:246)rebyggande och reglering av f(cid:246)roreningar b(cid:246)r gemenskapens vattenpolitik utg(cid:229) fr(cid:229)n ett kombinerat tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt och anv(cid:228)nda reglering av f(cid:246)roreningar vid k(cid:228)llan genom att fastst(cid:228)lla gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r utsl(cid:228)pp och milj(cid:246)kvalitetsnormer. 37. N(cid:228)r det g(cid:228)ller vattenkvantitet b(cid:246)r (cid:246)vergripande principer fastst(cid:228)llas f(cid:246)r reglering av uttag och uppd(cid:228)mning f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla en h(cid:229)llbar milj(cid:246) i de p(cid:229)verkade vattensys- temen. (1) EGT L 186, 5. 8. 1995, s. 42. (2) EGT L 229, 30. 8. 1980, s. 11. Direktivet senast (cid:228)ndrat genom direk- tiv 98/83/EG (EGT L 330, 5. 12. 1998, s. 32). 38. Gemensamma milj(cid:246)kvalitetsnormer och v(cid:228)rden f(cid:246)r utsl(cid:228)ppsgr(cid:228)nser f(cid:246)r vissa grupper eller familjer av f(cid:246)rore- nande (cid:228)mnen b(cid:246)r i form av minimikrav f(cid:246)reskrivas i gemenskapslagstiftningen. Best(cid:228)mmelser f(cid:246)r antagande av s(cid:229)dana normer p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) b(cid:246)r antas. 39. Det finns ett behov att bek(cid:228)mpa f(cid:246)roreningar som orsa- kas av utsl(cid:228)pp av olika farliga (cid:228)mnen. R(cid:229)det b(cid:246)r efter f(cid:246)rslag fr(cid:229)n kommissionen besluta vilka (cid:228)mnen som skall prioriteras och vilka s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder som skall vidtas mot vattenf(cid:246)roreningar som orsakas av dessa (cid:228)mnen. R(cid:229)det b(cid:246)r h(cid:228)rvid beakta alla betydande k(cid:228)llor och fast- st(cid:228)lla en kostnadseffektiv och rimlig niv(cid:229) p(cid:229) och kom- bination av regleringar. 40. Medlemsstaterna b(cid:246)r meddela f(cid:246)reskrifter f(cid:246)r att elimi- nera f(cid:246)rorening av ytvatten genom de prioriterade (cid:228)mnena och f(cid:246)r att progressivt minska f(cid:246)rorening genom andra (cid:228)mnen som annars skulle hindra medlemsstaterna fr(cid:229)n att uppn(cid:229) m(cid:229)len f(cid:246)r ytvattenf(cid:246)rekomsterna. 41. F(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla allm(cid:228)nhetens, inbegripet vattenanv(cid:228)n- darnas, deltagande i utarbetande och uppdatering av f(cid:246)r- valtningsplanerna f(cid:246)r avrinningdistrikt (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att tillhandah(cid:229)lla riktig information om planerade (cid:229)tg(cid:228)r- der och att rapportera om framsteg vid (cid:229)tg(cid:228)rdernas genomf(cid:246)rande f(cid:246)r att allm(cid:228)nheten skall kunna delta innan slutliga beslut om n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder fattas. 42. I syfte att utarbeta l(cid:228)mpliga gemenskapsstrategier f(cid:246)r att undanr(cid:246)ja hinder f(cid:246)r en f(cid:246)rb(cid:228)ttrad vattenstatus b(cid:246)r detta direktiv tillhandah(cid:229)lla mekanismer f(cid:246)r att hantera s(cid:229)dana hinder som inte omfattas av gemenskapens vattenlagstift- ning. 43. Kommissionen b(cid:246)r (cid:229)rligen l(cid:228)gga fram en uppdaterad plan (cid:246)ver initiativ som den avser att f(cid:246)resl(cid:229) inom vatten- omr(cid:229)det. 44. Tekniska specifikationer b(cid:246)r fastst(cid:228)llas som en del av tillv(cid:228)ga- detta direktiv f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla ett enhetligt g(cid:229)ngss(cid:228)tt inom gemenskapen. Kriterierna f(cid:246)r utv(cid:228)rdering av vattenstatus utg(cid:246)r ett viktigt steg fram(cid:229)t. Anpassning av vissa tekniska aspekter till den tekniska utvecklingen och till standardiseringen av (cid:246)vervaknings-, insamlings- och analysmetoder b(cid:246)r ske med hj(cid:228)lp av ett kommittØ- f(cid:246)rfarande. F(cid:246)r att fr(cid:228)mja en grundl(cid:228)ggande f(cid:246)rst(cid:229)else och en konsekvent till(cid:228)mpning av kriterierna f(cid:246)r karakte- risering av avrinningsdistrikten och utv(cid:228)rdering av vat- tenstatusen f(cid:229)r kommissionen anta riktlinjer f(cid:246)r till(cid:228)mp- ningen av dessa kriterier. 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/5 45. Genomf(cid:246)randet av detta direktiv b(cid:246)r medf(cid:246)ra en skydds- niv(cid:229) f(cid:246)r vattenresurser som (cid:228)r (cid:229)tminstone likv(cid:228)rdig med den som tillhandah(cid:229)lls i vissa tidigare r(cid:228)ttsakter, vilka d(cid:228)rf(cid:246)r b(cid:246)r upph(cid:228)vas n(cid:228)r de relevanta best(cid:228)mmelserna i detta direktiv har genomf(cid:246)rts fullt ut. 46. Best(cid:228)mmelserna i detta direktiv (cid:246)vertar den ram f(cid:246)r reglering av f(cid:246)roreningar genom farliga (cid:228)mnen som inr(cid:228)ttades genom direktiv 76/464/EEG (1). Det direktivet b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r upph(cid:228)vas n(cid:228)r de relevanta best(cid:228)mmelserna i detta direktiv har genomf(cid:246)rts fullt ut. 47. Det b(cid:246)r tillses att befintlig milj(cid:246)lagstiftning om skydd av vatten genomf(cid:246)rs och verkst(cid:228)lls fullt ut. Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)n- digt att s(cid:228)kerst(cid:228)lla en riktig till(cid:228)mpning av best(cid:228)mmel- serna om genomf(cid:246)randet av detta direktiv i hela gemen- skapen genom l(cid:228)mpliga p(cid:229)f(cid:246)ljder enligt medlemsstater- nas lagstiftning. Dessa p(cid:229)f(cid:246)ljder b(cid:246)r vara effektiva, pro- portionella och avskr(cid:228)ckande. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 Syfte Syftet med detta direktiv (cid:228)r att uppr(cid:228)tta en ram f(cid:246)r skyddet av inlandsytvatten, vatten i (cid:246)verg(cid:229)ngszon, kustvatten och grund- vatten, f(cid:246)r att a) hindra ytterligare f(cid:246)rs(cid:228)mringar och skydda och f(cid:246)rb(cid:228)ttra statusen hos akvatiska ekosystem och, s(cid:229)vitt avser dessas vattenbehov, (cid:228)ven terrestra ekosystem och v(cid:229)tmarker som (cid:228)r direkt beroende av akvatiska ekosystem, b) fr(cid:228)mja en h(cid:229)llbar vattenanv(cid:228)ndning baserad p(cid:229) ett l(cid:229)ngsik- tigt skydd av tillg(cid:228)ngliga vattenresurser, och c) bidra till att milda effekterna av (cid:246)versv(cid:228)mning och torka och d(cid:228)rigenom bidra till (cid:151) tillr(cid:228)cklig tillg(cid:229)ng p(cid:229) ytvatten och grundvatten av god kva- litet som beh(cid:246)vs f(cid:246)r en h(cid:229)llbar, balanserad och r(cid:228)ttvis vat- tenanv(cid:228)ndning, (1) EGT L 129, 18. 5. 1976, s. 23. Direktivet (cid:228)ndrat genom direktiv 91/692/EEG (EGT L 377, 31. 12. 1991, s. 48). (cid:151) skydd f(cid:246)r territoriella och marina vatten, (cid:151) uppfyllande av m(cid:229)len f(cid:246)r relevanta internationella (cid:246)verens- kommelser, inbegripet s(cid:229)dana som syftar till att f(cid:246)rebygga och eliminera f(cid:246)rorening av den marina milj(cid:246)n, och (cid:151) en progressiv minskning av utsl(cid:228)pp av farliga (cid:228)mnen. Artikel 2 Definitioner I detta direktiv till(cid:228)mpas f(cid:246)ljande definitioner: 1. 2. 3. 4. ytvatten: inlandsvatten utom grundvatten; vatten i (cid:246)ver- g(cid:229)ngszon och kustvatten utom n(cid:228)r det g(cid:228)ller kemisk sta- tus d(cid:229) det (cid:228)ven skall inbegripa territorialvatten, grundvatten: allt vatten som finns under markytan i den m(cid:228)ttade zonen och som st(cid:229)r i direkt kontakt med marken eller underliggande jordlager, inlandsvatten: allt stillast(cid:229)ende eller str(cid:246)mmande vatten p(cid:229) markytan och allt grundvatten p(cid:229) landsidan av den bas- linje fr(cid:229)n vilken territorialvattnets bredd m(cid:228)ts, flod: en f(cid:246)rekomst av inlandsvatten som till st(cid:246)rsta delen str(cid:246)mmar p(cid:229) markytan men som kan str(cid:246)mma under jor- den en del av sitt lopp, 5. sj(cid:246): en f(cid:246)rekomst av stillast(cid:229)ende inlandsytvatten, 6. 7. 8. 9. vatten i (cid:246)verg(cid:229)ngszon: f(cid:246)rekomst av ytvatten i n(cid:228)rheten av flodutlopp som delvis (cid:228)r av salthaltig karakt(cid:228)r till f(cid:246)ljd av n(cid:228)rheten till kustvatten men som p(cid:229) ett v(cid:228)sentligt s(cid:228)tt p(cid:229)verkas av s(cid:246)tvattenstr(cid:246)mmar, kustvatten: ytvatten som finns innanf(cid:246)r den linje p(cid:229) vilken varje punkt befinner sig p(cid:229) ett avst(cid:229)nd av en sj(cid:246)mil fr(cid:229)n n(cid:228)rmaste punkt p(cid:229) den baslinje fr(cid:229)n vilken bredden av territorialvattnet m(cid:228)ts och som, n(cid:228)r det (cid:228)r l(cid:228)mpligt, str(cid:228)cker sig till den yttre gr(cid:228)nsen f(cid:246)r vatten i (cid:246)verg(cid:229)ngs- zon, konstgjord vattenf(cid:246)rekomst: en ytvattenf(cid:246)rekomst som ska- pats genom m(cid:228)nsklig verksamhet, kraftigt modifierad vattenf(cid:246)rekomst: en ytvattenf(cid:246)rekomst som till f(cid:246)ljd av fysiska f(cid:246)r(cid:228)ndringar genom m(cid:228)nsklig verksamhet p(cid:229) ett v(cid:228)sentligt s(cid:228)tt har (cid:228)ndrat karakt(cid:228)r, enligt vad som anges av medlemsstaten i enlighet med f(cid:246)reskrifterna i bilaga II, C 343/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 10. 11. ytvattenf(cid:246)rekomst: en avgr(cid:228)nsad och betydande ytvattenf(cid:246)- rekomst som till exempel en sj(cid:246), ett magasin, en (cid:229), flod eller kanal, ett vatten i (cid:246)verg(cid:229)ngszon eller en kustvatten- str(cid:228)cka, akvifer: ett eller flera lager under ytan, av berggrund eller andra geologiska skikt med tillr(cid:228)cklig porositet och genomsl(cid:228)pplighet f(cid:246)r att medge antingen en betydande str(cid:246)m av grundvatten eller uttag av betydande m(cid:228)ngder grundvatten, 12. grundvattenf(cid:246)rekomst: en avgr(cid:228)nsad volym grundvatten i en eller flera akviferer, 13. 14. 15. avrinningsomr(cid:229)de: landomr(cid:229)de fr(cid:229)n vilket all ytvattenavrin- ning str(cid:246)mmar genom en sekvens av (cid:229)ar, floder och, m(cid:246)jligen, sj(cid:246)ar till havet vid ett enda flodutlopp, eller vid en enda flodmynning eller ett enda delta, landomr(cid:229)de fr(cid:229)n vilket all ytvatten- delavrinningsomr(cid:229)de: avrinning str(cid:246)mmar genom en serie (cid:229)ar, floder och, m(cid:246)j- ligen, sj(cid:246)ar till en viss punkt i ett vattendrag (normalt en sj(cid:246) eller ett flodtillopp), avrinningsdistrikt: land- och havsomr(cid:229)de som utg(cid:246)rs av ett eller flera angr(cid:228)nsande avrinningsomr(cid:229)den tillsammans med deras f(cid:246)rbundna grund- och kustvatten, som enligt artikel 3. 1 identifieras som huvudenheten f(cid:246)r f(cid:246)rvaltning av avrinningsomr(cid:229)den, 16. beh(cid:246)rig myndighet: en eller flera myndigheter som identi- fieras enligt artikel 3. 2 eller 3. 3, 17. ytvattenstatus: allm(cid:228)n ben(cid:228)mning p(cid:229) statusen hos en ytvat- tenf(cid:246)rekomst som best(cid:228)ms av dess ekologiska status eller dess kemiska status, beroende p(cid:229) vilkendera som (cid:228)r s(cid:228)mst, 22. god ekologisk status: status hos en ytvattenf(cid:246)rekomst, klas- sificerad i enlighet med bilaga V, 23. god ekologisk potential: status hos en kraftigt modifierad eller konstgjord vattenf(cid:246)rekomst, klassificerad i enlighet med de relevanta best(cid:228)mmelserna i bilaga V, 24. god kemisk ytvattenstatus: kemisk status som uppn(cid:229)s hos en ytvattenf(cid:246)rekomst i vilken koncentrationerna av f(cid:246)ro- renande (cid:228)mnen inte (cid:246)verskrider de milj(cid:246)kvalitetsnormer som fastst(cid:228)lls i bilaga IX och enligt artikel 16. 5 och enligt annan relevant gemenskapslagstiftning, d(cid:228)r milj(cid:246)kvalitets- normer p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) fastst(cid:228)lls, 25. god kemisk grundvattenstatus: den status som definieras i tabell 2. 3. 2 i bilaga V, 26. kvantitativ status: ett uttryck f(cid:246)r i vilken grad en grundvat- tenf(cid:246)rekomst (cid:228)r p(cid:229)verkad av direkta och indirekta uttag, 27. tillg(cid:228)nglig grundvattenresurs: det l(cid:229)ngsiktiga (cid:229)rsgenomsnittet f(cid:246)r den totala grundvattenbildningen minus det l(cid:229)ngsik- tiga (cid:229)rliga fl(cid:246)de som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att uppn(cid:229) de ekologiska kvalitetsm(cid:229)len f(cid:246)r f(cid:246)rbundna ytvatten som anges i artikel 4, f(cid:246)r att undvika en betydande minskning i den ekolo- giska statusen hos s(cid:229)dant vatten och f(cid:246)r att undvika bety- dande skada p(cid:229) terrestra ekosystem, 28. god kvantitativ status: den status som definieras i tabell 2. 1. 2 i bilaga V, 29. f(cid:246)rorenande (cid:228)mne: varje (cid:228)mne som kan orsaka f(cid:246)rorening, s(cid:228)rskilt de som f(cid:246)rtecknas i bilaga VIII, 18. god ytvattenstatus: den status som uppn(cid:229)s av en ytvattenf(cid:246)- rekomst n(cid:228)r b(cid:229)de dess ekologiska status och dess kemiska status (cid:229)tminstone (cid:228)r (cid:148)god(cid:148), 30. 19. grundvattenstatus: allm(cid:228)n ben(cid:228)mning p(cid:229) statusen hos en grundvattenf(cid:246)rekomst, som best(cid:228)ms av dess kvantitativa status eller dess kemiska status, beroende p(cid:229) vilkendera som (cid:228)r s(cid:228)mst, f(cid:246)rorening: direkt eller indirekt tillf(cid:246)rsel genom m(cid:228)nsklig verksamhet av (cid:228)mnen eller v(cid:228)rme till luft, vatten eller mark, som kan skada m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa eller kvaliteten p(cid:229) akvatiska ekosystem eller p(cid:229) terrestra ekosystem som (cid:228)r direkt beroende av akvatiska ekosystem, som medf(cid:246)r skada p(cid:229) materiell egendom eller f(cid:246)rs(cid:228)mrar eller hindrar m(cid:246)jligheterna att utnyttja de f(cid:246)rdelar naturen erbjuder eller annan legitim anv(cid:228)ndning av milj(cid:246)n, 20. god grundvattenstatus: den status som uppn(cid:229)s av en grund- vattenf(cid:246)rekomst n(cid:228)r b(cid:229)de dess kvantitativa status och dess kemiska status (cid:229)tminstone (cid:228)r (cid:148)god(cid:148), 31. milj(cid:246)m(cid:229)l: de m(cid:229)l som fastst(cid:228)lls i artikel 4, 21. ekologisk status: ett uttryck f(cid:246)r kvaliteten p(cid:229) strukturen och funktionen hos ekosystem som (cid:228)r akvatiska f(cid:246)rbundna med ytvatten, klassificerad i enlighet med bilaga V, 32. milj(cid:246)kvalitetsnormer: koncentrationen av ett visst f(cid:246)rore- nande (cid:228)mne eller en viss grupp av f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen i vatten, sediment eller biota, som f(cid:246)r att skydda m(cid:228)nni- skors h(cid:228)lsa och milj(cid:246)n inte b(cid:246)r (cid:246)verskridas, 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/7 33. dricksvatten: samma betydelse som i direktiv 80/778/EEG, (cid:228)ndrat genom direktiv 98/83/EG, 34. vattentj(cid:228)nster: a) uttag, distribution och konsumtion eller anv(cid:228)ndning av ytvatten eller grundvatten i n(cid:229)got slags ekonomisk verksamhet, b) utsl(cid:228)pp av f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen till ytvatten och anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r insamling och rening av avloppsvat- ten som senare sl(cid:228)pps ut till ytvatten, 35. vattenanv(cid:228)ndning: vattentj(cid:228)nster samt all annan verksamhet som enligt artikel 5 och bilaga II anges ha en v(cid:228)sentlig effekt p(cid:229) vattenstatusen, Detta begrepp g(cid:228)ller f(cid:246)r artikel 1 och f(cid:246)r den ekonomiska analys som utf(cid:246)rs enligt artikel 5 och bilaga III. b, 36. gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r utsl(cid:228)pp: massa, uttryckt i vissa specifika parametrar, i koncentration och/eller i utsl(cid:228)ppsniv(cid:229), som inte f(cid:229)r (cid:246)verskridas under en eller flera tidsperioder. Gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r utsl(cid:228)pp f(cid:229)r ocks(cid:229) best(cid:228)mmas f(cid:246)r vissa grupper, familjer eller kategorier av (cid:228)mnen, i synnerhet f(cid:246)r dem som anges i artikel 16, Gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r utsl(cid:228)pp n(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:228)mnen skall nor- malt g(cid:228)lla vid den punkt d(cid:228)r utsl(cid:228)ppen l(cid:228)mnar anl(cid:228)gg- ningen, utan h(cid:228)nsyn till utsp(cid:228)dning n(cid:228)r de best(cid:228)ms. N(cid:228)r det g(cid:228)ller indirekta utsl(cid:228)pp till vatten f(cid:229)r h(cid:228)nsyn tas till effekten av en reningsanl(cid:228)ggning f(cid:246)r avloppsvatten n(cid:228)r de ber(cid:246)rda anl(cid:228)ggningarnas gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r utsl(cid:228)pp best(cid:228)ms f(cid:246)rutsatt att en likv(cid:228)rdig niv(cid:229) garanteras f(cid:246)r skydd av milj(cid:246)n som helhet och att detta inte leder till h(cid:246)gre niv(cid:229)er av f(cid:246)rorening i milj(cid:246)n. 37. utsl(cid:228)ppsreglering: reglering som kr(cid:228)ver s(cid:228)rskilda gr(cid:228)nser f(cid:246)r utsl(cid:228)ppen, t. ex. ett gr(cid:228)nsv(cid:228)rde f(cid:246)r utsl(cid:228)pp, eller p(cid:229) annat s(cid:228)tt anger gr(cid:228)nser eller villkor f(cid:246)r effekter, art eller andra karakteristika hos ett utsl(cid:228)pp eller driftsf(cid:246)rh(cid:229)llan- den som p(cid:229)verkar utsl(cid:228)pp. Anv(cid:228)ndning av uttrycket (cid:148)ut- sl(cid:228)ppsreglering(cid:148) i detta direktiv f(cid:229)r, s(cid:229)vitt avser best(cid:228)m- inte f(cid:246)rst(cid:229)s som en melserna i n(cid:229)got annat direktiv, omtolkning av de best(cid:228)mmelserna i n(cid:229)got avseende. avrinningsomr(cid:229)den eller ningsdistrikt. Mindre avrinningsomr(cid:229)den kan kombineras med f(cid:246)renas med angr(cid:228)nsande st(cid:246)rre mindre omr(cid:229)den f(cid:246)r att bilda enskilda avrinningsdistrikt d(cid:228)r detta (cid:228)r l(cid:228)mpligt. I de fall grundvatten inte helt f(cid:246)ljer ett visst avrinningsomr(cid:229)de, skall de identifieras och h(cid:228)nf(cid:246)ras till det n(cid:228)rmaste eller det l(cid:228)mpligaste avrinningsdistriktet. Kustvatten skall identifieras och h(cid:228)nf(cid:246)ras till det/de n(cid:228)rmaste eller l(cid:228)mpli- gaste avrinningsdistriktet/avrinningsdistrikten. 2. Medlemsstaterna skall s(cid:228)kerst(cid:228)lla l(cid:228)mpliga administrativa arrangemang (cid:150) vilket innefattar att de skall identifiera l(cid:228)mplig beh(cid:246)rig myndighet (cid:150) f(cid:246)r till(cid:228)mpningen av best(cid:228)mmelserna i detta direktiv inom varje avrinningsdistrikt som ligger p(cid:229) deras territorium. 3. Medlemsstaterna skall se till att ett avrinningsomr(cid:229)de som t(cid:228)cker mer (cid:228)n en medlemsstats territorium h(cid:228)nf(cid:246)rs till ett internationellt avrinningsdistrikt. Om de ber(cid:246)rda medlemssta- terna beg(cid:228)r det, skall kommissionen vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att det skall bli l(cid:228)ttare att h(cid:228)nf(cid:246)ra avrinningsomr(cid:229)den till s(cid:229)dana inter- nationella avrinningsdistrikt. skall Varje medlemsstat s(cid:228)kerst(cid:228)lla l(cid:228)mpliga administrativa arrangemang (cid:150) vilket innefattar att de skall identifiera l(cid:228)mplig beh(cid:246)rig myndighet (cid:150) f(cid:246)r till(cid:228)mpningen av best(cid:228)mmelserna i detta direktiv inom den del av varje internationellt avrinnings- distrikt som ligger p(cid:229) dess territorium. 4. Medlemsstaterna skall se till att detta direktivs krav f(cid:246)r att uppn(cid:229) milj(cid:246)m(cid:229)len enligt artikel 4, och i synnerhet alla (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram, samordnas f(cid:246)r hela avrinningsdistriktet. N(cid:228)r det g(cid:228)ller internationella avrinningsdistrikt skall de ber(cid:246)rda medlemsstaterna tillsammans sk(cid:246)ta denna samordning. Om de ber(cid:246)rda medlemsstaterna beg(cid:228)r det, skall kommissionen vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att det skall bli l(cid:228)ttare att uppr(cid:228)tta (cid:229)tg(cid:228)rdspro- grammen. I de fall ett avrinningsdistrikt str(cid:228)cker sig utanf(cid:246)r gemen- 5. skapens territorium skall den ber(cid:246)rda medlemsstaten eller de ber(cid:246)rda medlemsstaterna str(cid:228)va efter att p(cid:229) l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt (cid:229)stad- komma samordning med relevanta icke-medlemsstater f(cid:246)r att uppn(cid:229) direktivets m(cid:229)l i hela avrinningsdistriktet. Medlemssta- terna skall se till att best(cid:228)mmelserna i detta direktiv till(cid:228)mpas p(cid:229) deras territorier. 6. Medlemsstaterna f(cid:229)r utse ett befintligt nationellt eller internationellt organ till beh(cid:246)rig myndighet f(cid:246)r detta direktivs (cid:228)ndam(cid:229)l. Artikel 3 7. Medlemsstaterna skall utse den beh(cid:246)riga myndigheten senast vid den tidpunkt som anges i artikel 23. Samordning av administrativa arrangemang inom avrinningsdistrikt 1. Medlemsstaterna skall identifiera de enskilda avrinnings- omr(cid:229)den som ligger inom deras nationella territorium och skall f(cid:246)r detta direktivs (cid:228)ndam(cid:229)l h(cid:228)nf(cid:246)ra dem till enskilda avrin- Senast 6 m(cid:229)nader efter den tidpunkt som anges i artikel 8. 23 skall medlemsstaterna till kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mna en f(cid:246)r- teckning (cid:246)ver sina beh(cid:246)riga myndigheter och de beh(cid:246)riga myndigheterna f(cid:246)r alla de internationella organ de deltar i. F(cid:246)r varje beh(cid:246)rig myndighet skall den information som anges i bilaga I (cid:246)verl(cid:228)mnas. C 343/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 9. Medlemsstaterna skall informera kommissionen om alla f(cid:246)r(cid:228)ndringar av den information som har (cid:246)verl(cid:228)mnats enligt punkt 8, inom tre m(cid:229)nader efter det att f(cid:246)r(cid:228)ndringen har blivit g(cid:228)llande. Artikel 4 Milj(cid:246)m(cid:229)l 1. Medlemsstaterna skall str(cid:228)va efter att uppn(cid:229) f(cid:246)ljande m(cid:229)l: a) F(cid:246)rebygga f(cid:246)rs(cid:228)mring av ekologisk status och f(cid:246)rorening av ytvatten och (cid:229)terst(cid:228)lla ytvatten, i syfte att senast 16 (cid:229)r efter tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande n(cid:229) en god ytvattenstatus eller, f(cid:246)r kraftigt modifierade och konst- gjorda f(cid:246)rekomster, god ekologisk potential och god kemisk ytvattenstatus i alla ytvattenf(cid:246)rekomster, i enlighet med best(cid:228)mmelserna i bilaga V, om inte annat f(cid:246)ljer av till- l(cid:228)mpningn av f(cid:246)rl(cid:228)ngningar som best(cid:228)ms i enlighet med f(cid:246)ljer av till(cid:228)mpningen av punkt 3 och om inte annat punkterna 4, 5 och 6 och utan att det f(cid:246)r de ber(cid:246)rda par- ternas del p(cid:229)verkar de relevanta internationella (cid:246)verens- kommelser som avses i artikel 1. b) F(cid:246)rebygga f(cid:246)rs(cid:228)mring av grundvattenstatusen, (cid:229)terst(cid:228)lla grundvattenf(cid:246)rekomster, och s(cid:228)kerst(cid:228)lla balans mellan uttag och grundvattenbildning, i syfte att n(cid:229) god grundvat- i enlighet med tenstatus i alla grundvattenf(cid:246)rekomster, best(cid:228)mmelserna i bilaga V, senast 16 (cid:229)r efter tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs samt motverka alla ikrafttr(cid:228)dande, v(cid:228)sentliga och ih(cid:229)llande (cid:246)kningar i fr(cid:229)ga om koncentratio- nen av f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen till f(cid:246)ljd av konsekvenserna av m(cid:228)nsklig verksamhet, om inte annat f(cid:246)ljer av till(cid:228)mpningen av f(cid:246)rl(cid:228)ngningar som best(cid:228)ms i enlighet med punkt 3 och om inte annat f(cid:246)ljer av till(cid:228)mpningen av punkterna 4, 5 och 6. c) ¯stadkomma (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med alla normer och m(cid:229)l som r(cid:246)r skyddade omr(cid:229)den senast 16 (cid:229)r efter tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande, om inte annat anges i den gemenskapslagstiftning enligt vilken de enskilda skyd- dade omr(cid:229)dena har fastst(cid:228)llts. Detta skall ske genom ett stegvis genomf(cid:246)rande av (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtas enligt artikel 11. Om fler (cid:228)n ett av m(cid:229)len enligt punkt 1 avser en viss vat- 2. tenf(cid:246)rekomst, skall det str(cid:228)ngaste m(cid:229)let g(cid:228)lla. 3. De tidsfrister som fastst(cid:228)lls enligt punkt 1 a och 1 b kan f(cid:246)rl(cid:228)ngas i syfte att stegvis n(cid:229) m(cid:229)len enligt punkt 1 f(cid:246)r vatten- f(cid:246)rekomster n(cid:228)r samtliga f(cid:246)ljande villkor (cid:228)r uppfyllda: a) Medlemsstaterna konstaterar att alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)rb(cid:228)tt- ringar av statusen hos vattenf(cid:246)rekomsterna inte rimligen kan (cid:229)stadkommas inom de tidsramar som fastst(cid:228)lls i den punkten. b) F(cid:246)rl(cid:228)ngningen av tidsfristen, och sk(cid:228)len till detta, anges s(cid:228)r- skilt och f(cid:246)rklaras i den f(cid:246)rvaltningsplan f(cid:246)r avrinnings- distriktet som kr(cid:228)vs enligt artikel 13. c) F(cid:246)rl(cid:228)ngningarna (cid:228)r begr(cid:228)nsade till perioder som inte (cid:228)r l(cid:228)ngre (cid:228)n den period som omfattas av tre ytterligare upp- dateringar av f(cid:246)rvaltningsplanen f(cid:246)r avrinningsdistriktet utom i fall d(cid:228)r de naturliga f(cid:246)rh(cid:229)llandena (cid:228)r s(cid:229)dana att m(cid:229)len inte kan n(cid:229)s inom denna period. I andra fall (cid:228)n de sistn(cid:228)mnda skall en ans(cid:246)kan om den tredje f(cid:246)rl(cid:228)ngningen (cid:246)verl(cid:228)mnas till kommissionen, som skall fatta beslut om en s(cid:229)dan ans(cid:246)kan inom tre m(cid:229)nader. d) En sammanfattning av de (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs enligt artikel 11 och som anses n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att progressivt h(cid:246)ja vat- tenf(cid:246)rekomsternas status till den niv(cid:229) som kr(cid:228)vs inom den f(cid:246)rl(cid:228)ngda tidsfristen och den f(cid:246)rv(cid:228)ntade tidtabellen f(cid:246)r deras genomf(cid:246)rande (cid:229)terges i f(cid:246)rvaltningsplanen f(cid:246)r avrin- ningsdistriktet. En (cid:246)versyn av genomf(cid:246)randet av dessa (cid:229)tg(cid:228)rder och en sammanfattning av eventuella till(cid:228)ggs(cid:229)tg(cid:228)r- der skall tas med i uppdaterade versioner av f(cid:246)rvaltnings- planen f(cid:246)r avrinningsdistriktet. 4. Medlemsstaterna f(cid:229)r inrikta sig p(cid:229) att uppn(cid:229) mindre str(cid:228)nga milj(cid:246)m(cid:229)l (cid:228)n de som kr(cid:228)vs enligt punkt 1 a och 1 b f(cid:246)r s(cid:228)rskilda vattenf(cid:246)rekomster om f(cid:246)ljande b(cid:229)da villkor (cid:228)r upp- fyllda: a) Medlemsstaterna konstaterar att vattenf(cid:246)rekomsten (cid:228)r s(cid:229) p(cid:229)verkad av m(cid:228)nsklig verksamhet, eller att dess naturliga tillst(cid:229)nd (cid:228)r s(cid:229)dant att f(cid:246)rb(cid:228)ttringar av statusen skulle vara om(cid:246)jliga eller orimligt dyra. b) Uppst(cid:228)llandet av mindre str(cid:228)nga milj(cid:246)m(cid:229)l, och sk(cid:228)len till detta, anges s(cid:228)rskilt i den f(cid:246)rvaltningsplan f(cid:246)r avrinnings- distriktet som kr(cid:228)vs enligt artikel 13 och dessa m(cid:229)l ses (cid:246)ver vart sj(cid:228)tte (cid:229)r. 5. F(cid:246)rs(cid:228)mring av vattenf(cid:246)rekomsternas status utg(cid:246)r ingen (cid:246)vertr(cid:228)delse av detta direktivs krav om f(cid:246)rs(cid:228)mringen (cid:228)r ett resultat av of(cid:246)rutsedda eller exceptionella omst(cid:228)ndigheter, s(cid:228)r- skilt (cid:246)versv(cid:228)mning och torka, n(cid:228)r samtliga f(cid:246)ljande villkor (cid:228)r uppfyllda: a) Alla genomf(cid:246)rbara (cid:229)tg(cid:228)rder vidtas i syfte att f(cid:246)rebygga ytterligare statusf(cid:246)rs(cid:228)mring och f(cid:246)r att inte (cid:228)ventyra upp- n(cid:229)endet av detta direktivs m(cid:229)l i andra vattenf(cid:246)rekomster som inte p(cid:229)verkas av dessa omst(cid:228)ndigheter. b) F(cid:246)ruts(cid:228)ttningarna f(cid:246)r att s(cid:229)dana of(cid:246)rutsedda eller exceptio- nella omst(cid:228)ndigheter skall kunna f(cid:246)rklaras f(cid:246)religga, inbe- gripet antagande av l(cid:228)mpliga indiktatorer, anges i f(cid:246)rvalt- ningsplanen f(cid:246)r avrinningsdistriktet. 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/9 c) De (cid:229)tg(cid:228)rder som skall vidtas under s(cid:229)dana exceptionella omst(cid:228)ndigheter finns upptagna i (cid:229)tg(cid:228)rdsprogrammet och kommer inte att (cid:228)ventyra (cid:229)terst(cid:228)llandet av vattenf(cid:246)rekoms- tens kvalitet n(cid:228)r dessa omst(cid:228)ndigheter inte l(cid:228)ngre f(cid:246)relig- ger. d) Effekterna av de of(cid:246)rutsedda eller exceptionella omst(cid:228)ndig- heterna ses (cid:246)ver (cid:229)rligen och (cid:150) vid andra situationer (cid:228)n (cid:246)versv(cid:228)mning och torka (cid:150) alla genomf(cid:246)rbara (cid:229)tg(cid:228)rder vid- tas i syfte att (cid:229)terst(cid:228)lla vattenf(cid:246)rekomsten till dess status f(cid:246)re effekterna av dessa omst(cid:228)ndigheter s(cid:229) snart detta rimli- gen kan genomf(cid:246)ras. e) En sammanfattning av effekterna av omst(cid:228)ndigheterna och av de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtas eller skall vidtas i enlighet med punkterna a och d skall tas med i n(cid:228)sta uppdaterade ver- sion av f(cid:246)rvaltningsplanen f(cid:246)r avrinningsdistriktet. 6. Det f(cid:246)rh(cid:229)llandet att god grundvattenstatus, god ekologisk status eller, i f(cid:246)rekommande fall, god ekologisk potential inte uppn(cid:229)s eller att f(cid:246)rs(cid:228)mring av statusen hos en yt- eller grund- vattenf(cid:246)rekomst inte f(cid:246)rebyggs, utg(cid:246)r inte n(cid:229)gon (cid:246)vertr(cid:228)delse av detta direktiv om det beror p(cid:229) nya modifieringar i en ytvat- tenf(cid:246)rekomsts fysiska karakteristika eller f(cid:246)r(cid:228)ndringar i niv(cid:229)n hos grundvattenf(cid:246)rekomster, om medlemsstaterna konstaterar att det (cid:228)r av utomordentligt stor betydelse fr(cid:229)n allm(cid:228)n syn- punkt att g(cid:246)ra dessa modifieringar eller f(cid:246)r(cid:228)ndringar f(cid:246)r de syf- ten som anges i avsnitt 1. 6 (identifiering av konstgjorda eller kraftigt modifierade f(cid:246)rekomster) eller 2. 4 ((cid:246)versyn av f(cid:246)r(cid:228)nd- ringarnas konsekvenser f(cid:246)r grundvattenniv(cid:229)n) i bilaga II, och om f(cid:246)ljande villkor (cid:228)r uppfyllda: a) Alla genomf(cid:246)rbara (cid:229)tg(cid:228)rder vidtas f(cid:246)r att mildra de nega- tiva konsekvenserna f(cid:246)r vattenf(cid:246)rekomstens status. b) Sk(cid:228)len f(cid:246)r (cid:228)ndringarna anges s(cid:228)rskilt och f(cid:246)rklaras i den f(cid:246)rvaltningsplan f(cid:246)r avrinningsdistriktet som kr(cid:228)vs enligt artikel 13 och m(cid:229)len ses (cid:246)ver vart sj(cid:228)tte (cid:229)r. Vid till(cid:228)mpning av punkterna 3, 4, 5 och 6 skall en med- 7. lemsstat se till att till(cid:228)mpningen inte (cid:228)ventyrar uppn(cid:229)endet av detta direktivs m(cid:229)l i andra vattenf(cid:246)rekomster inom samma avrinningsdistrikt och att den (cid:228)r f(cid:246)renlig med genomf(cid:246)randet av gemenskapens (cid:246)vriga milj(cid:246)lagstiftning. Artikel 5 Avrinningsdistriktets karakteristika (cid:214)versyn av milj(cid:246)konsekvenserna av m(cid:228)nsklig verksamhet Ekonomisk analys av vattenanv(cid:228)ndning (cid:151) en analys av detta karakteristika, (cid:151) en (cid:246)versyn av konsekvenserna av m(cid:228)nsklig verksamhet f(cid:246)r ytvattnets och grundvattnets status, och (cid:151) en ekonomisk analys av vattenanv(cid:228)ndningen enligt de tek- niska specifikationerna i bilagorna II och III, och att dessa (cid:228)r avslutade senast fem (cid:229)r efter tidpunkten f(cid:246)r detta direk- tivs ikrafttr(cid:228)dande. 2. De analyser och (cid:246)versyner som anges i punkt 1 skall ses (cid:246)ver och om n(cid:246)dv(cid:228)ndigt uppdateras senast 13 (cid:229)r efter tidpunk- ten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande och vart sj(cid:228)tte (cid:229)r d(cid:228)refter. Artikel 6 Register (cid:246)ver skyddade omr(cid:229)den 1. Medlemsstaterna skall se till att det uppr(cid:228)ttas ett eller flera register (cid:246)ver alla omr(cid:229)den inom varje avrinningsdistrikt som har f(cid:246)rklarats kr(cid:228)va s(cid:228)rskilt skydd enligt viss gemenskaps- lagstiftning f(cid:246)r skyddet av deras yt- och grundvatten eller f(cid:246)r bevarandet av livsmilj(cid:246)er och arter som (cid:228)r direkt beroende av vatten. De skall se till att registren f(cid:228)rdigst(cid:228)lls senast fem (cid:229)r efter tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande. Registret eller registren skall omfatta alla vattenf(cid:246)rekoms- 2. ter som identifierats enligt artikel 7. 1 och alla skyddade omr(cid:229)- den som omfattas av bilaga IV. 3. F(cid:246)r varje avrinningsdistrikt skall registret eller registren (cid:246)ver skyddade omr(cid:229)den ses (cid:246)ver regelbundet och h(cid:229)llas upp- daterade. Artikel 7 Vatten som anv(cid:228)nds f(cid:246)r uttag av dricksvatten 1. Medlemsstaterna skall f(cid:246)r varje avrinningsdistrikt identi- fiera (cid:151) alla vattenf(cid:246)rekomster som anv(cid:228)nds f(cid:246)r uttag av vatten som (cid:228)r avsett att anv(cid:228)ndas som dricksvatten och som ger mer (cid:228)n 10 m3 per dag i genomsnitt eller betj(cid:228)nar mer (cid:228)n femtio personer, och (cid:151) de vattenf(cid:246)rekomster som (cid:228)r avsedda f(cid:246)r s(cid:229)dan framtida anv(cid:228)ndning. 1. Varje medlemsstat skall se till att det f(cid:246)r varje avrinnings- distrikt eller f(cid:246)r den del av ett avrinningsdistrikt som ligger p(cid:229) dess territorium, utf(cid:246)rs Medlemsstaterna skall i enlighet med bilaga V (cid:246)vervaka s(cid:229)dana vattenf(cid:246)rekomster som enligt bilaga V ger mer (cid:228)n 100 m3 per dag i genomsnitt. C 343/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 2. I fr(cid:229)ga om de vattenf(cid:246)rekomster som identifieras enligt punkt 1, skall medlemsstaterna se till att uppfylla m(cid:229)len i arti- kel 4 i enlighet med detta direktivs krav f(cid:246)r ytvattenf(cid:246)rekoms- ter, inklusive de kvalitetsnormer som fastst(cid:228)lls p(cid:229) gemenskaps- niv(cid:229) enligt artikel 16 och dessutom se till att det resulterande vattnet enligt det vattenreningssystem som anv(cid:228)nds och i enlig- het med gemenskapslagstiftningen uppfyller kraven i direktiv 80/778/EEG, (cid:228)ndrat genom direktiv 98/83/EG. 2. Medlemsstaterna skall f(cid:246)rvaltningsplanerna f(cid:246)r avrin- ningsdistrikten rapportera om de praktiska (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtas och de best(cid:228)mmelser som antas f(cid:246)r att till(cid:228)mpa denna princip. i Inget 3. i denna artikel hindrar finansiering av s(cid:228)rskilda f(cid:246)rebyggande eller avhj(cid:228)lpande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att n(cid:229) detta direk- tivs m(cid:229)l. 3. Medlemsstaterna skall s(cid:228)kerst(cid:228)lla erforderligt skydd f(cid:246)r de identifierade vattenf(cid:246)rekomsterna i syfte att undvika f(cid:246)rs(cid:228)mring av deras status och de f(cid:229)r uppr(cid:228)tta s(cid:228)kerhetszoner f(cid:246)r dessa vattenf(cid:246)rekomster. Artikel 8 (cid:214)vervakning av ytvattenstatus, grundvattenstatus och skyddade omr(cid:229)den 1. Medlemsstaterna skall se till att det uppr(cid:228)ttas program f(cid:246)r (cid:246)vervakning av vattenstatusen f(cid:246)r att uppr(cid:228)tta en samman- h(cid:229)llen och helt(cid:228)ckande (cid:246)versikt (cid:246)ver vattenstatusen inom varje avrinningsdistrikt enligt f(cid:246)ljande: Artikel 10 Kombinerat tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt f(cid:246)r punktk(cid:228)llor och diffusa k(cid:228)llor 1. Medlemsstaterna skall se till att relevanta utsl(cid:228)pp som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r reglering enligt vad som anges i punkt 2 regleras i enlighet med det tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt som framg(cid:229)r av denna arti- kel. 2. Medlemsstaterna skall s(cid:228)kerst(cid:228)lla uppr(cid:228)ttande och/eller genomf(cid:246)rande av a) utsl(cid:228)ppsregleringar som grundas p(cid:229) b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik eller b) relevanta gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r utsl(cid:228)pp eller, (cid:151) F(cid:246)r ytvatten skall dessa program omfatta (cid:246)vervakning av ekologisk och kemisk status. c) i fall av diffusa konsekvenser, regleringarna inklusive, n(cid:228)r det (cid:228)r l(cid:228)mpligt, b(cid:228)sta milj(cid:246)praxis, (cid:151) F(cid:246)r grundvatten skall dessa program omfatta (cid:246)vervakning enligt av kemisk och kvantitativ status. (cid:151) F(cid:246)r skyddade omr(cid:229)den skall de ovann(cid:228)mnda programmen kompletteras med specifikationerna i den gemenskapslag- stiftning enligt vilken de enskilda skyddade omr(cid:229)dena upp- r(cid:228)ttades. (cid:151) r(cid:229)dets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga och begr(cid:228)nsa f(cid:246)ro- reningar (1), (cid:151) r(cid:229)dets direktiv 91/271/EG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten f(cid:246)r t(cid:228)tbebyggelse (2), 2. Dessa program skall vara operationella senast sju (cid:229)r efter tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande, om inte annat anges lagstiftningen. (cid:214)vervakningen skall st(cid:228)mma (cid:246)verens med kraven i bilaga V. i den ber(cid:246)rda (cid:151) r(cid:229)dets direktiv 91/676/EG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten f(cid:246)rorenas av nitrater fr(cid:229)n jordbru- ket (3), Artikel 9 T(cid:228)ckning av kostnaderna f(cid:246)r vattentj(cid:228)nster (cid:151) de direktiv som har antagits i enlighet med artikel 16 i detta direktiv, (cid:151) de direktiv som f(cid:246)rtecknas i bilaga IX, all annan relevant gemenskapslagstiftning 1. Medlemsstaterna skall beakta principen om kostnadst(cid:228)ck- ning f(cid:246)r vattentj(cid:228)nster inber(cid:228)knat milj(cid:246)- och resurskostnader, med beaktande av den ekonomiska analys som utf(cid:246)rs enligt bilaga III och i enlighet framf(cid:246)rallt med principen att f(cid:246)rorena- ren betalar. Medlemsstaterna kan h(cid:228)rvid beakta kostnadst(cid:228)ck- ningens sociala, milj(cid:246)m(cid:228)ssiga och ekonomiska effekter liksom geografiska och klimatiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden i den eller de regioner som p(cid:229)verkas. senast 13 (cid:229)r efter tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande, om inte annat anges i den ber(cid:246)rda lagstiftningen. (1) EGT L 257, 10. 10. 1996, s. 26. (2) EGT L 135, 30. 5. 1991, s. 40. Direktivet senast (cid:228)ndrat genom kom- missionens direktiv 98/15/EG (EGT L 67, 7. 3. 1998, s. 29). (3) EGT L 357, 31. 12. 1991, s. 1. 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/11 3. Om ett kvalitetsm(cid:229)l eller en kvalitetsnorm, oavsett om det/den har uppr(cid:228)ttats i enlighet med detta direktiv, i enlighet med de direktiv som f(cid:246)rtecknas i bilaga IX eller i enlighet med n(cid:229)gon annan gemenskapslagstiftning, uppst(cid:228)ller str(cid:228)ngare vill- kor (cid:228)n de som skulle bli resultat vid till(cid:228)mpning av punkt 2, skall str(cid:228)ngare utsl(cid:228)ppsregleringar fastst(cid:228)llas. Artikel 11 ¯tg(cid:228)rdsprogram 1. Varje medlemsstat skall f(cid:246)r varje avrinningsdistrikt eller f(cid:246)r den del av ett internationellt avrinningsdistrikt som ligger p(cid:229) dess territorium se till att ett (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram uppr(cid:228)ttas och d(cid:228)rvid beakta resultaten av de analyser som kr(cid:228)vs enligt artikel 5 i syfte att progressivt n(cid:228)rma sig de m(cid:229)l som fastst(cid:228)lls enligt artikel 4. N(cid:228)r det (cid:228)r l(cid:228)mpligt kan en medlemsstat besluta om (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r alla avrinningsdistrikt och/eller de delar av interna- tionella avrinningsdistrikt som ligger p(cid:229) dess territorium. 2. Varje (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram skall inbegripa de (cid:148)grundl(cid:228)ggande(cid:148) (cid:229)tg(cid:228)rder som anges i punkt 3, samt vid behov (cid:148)komplette- rande(cid:148) (cid:229)tg(cid:228)rder. 3. Med grundl(cid:228)ggande (cid:229)tg(cid:228)rder avses de minimikrav som skall upfyllas och de skall best(cid:229) av f(cid:246)ljande: a) de (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra gemenskapslag- stiftningen f(cid:246)r skydd av vatten, inklusive de (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs enligt den lagstiftning som anges i artikel 10 och i bilaga VI, del A, b) (cid:229)tg(cid:228)rder som anses l(cid:228)mpliga f(cid:246)r de syften som anges i arti- kel 9, c) (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att uppfylla kraven i artikel 7, d) reglering av uttag av s(cid:246)tt ytvatten och grundvatten, samt uppd(cid:228)mning av s(cid:246)tt ytvatten, inklusive ett eller flera regis- ter (cid:246)ver vattenuttag och ett krav p(cid:229) f(cid:246)rhandspr(cid:246)vning f(cid:246)r uttag och uppd(cid:228)mning. Dessa regleringar skall regelbundet ses (cid:246)ver och, n(cid:228)r s(cid:229) (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt, uppdateras. Medlems- staterna kan fr(cid:229)n dessa regleringar undanta uttag och upp- d(cid:228)mning som inte har n(cid:229)gra betydande konsekvenser f(cid:246)r vattnets status, f) n(cid:228)r det (cid:228)r genomf(cid:246)rbart, (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla regle- ringen, och, vid behov, hindra alla andra betydande nega- tiva konsekvenser f(cid:246)r den vattenstatus som identifieras enligt artikel 5 och bilaga II, vilka skulle kunna hindra att m(cid:229)len enligt artikel 4 uppn(cid:229)s genom, till exempel, krav p(cid:229) f(cid:246)rhandsreglering, som till exempel ett f(cid:246)rbud mot att f(cid:246)ro- renande (cid:228)mnen sl(cid:228)pps ut i vattnet, eller ett krav p(cid:229) f(cid:246)r- handsprovning eller registrering p(cid:229) grundval av allm(cid:228)nna bindande regler d(cid:228)r ett s(cid:229)dant krav inte annars f(cid:246)reskrivs i gemenskapslagstiftningen. Dessa regleringar skall regelbun- det ses (cid:246)ver och, n(cid:228)r s(cid:229) (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt, uppdateras, g) ett f(cid:246)rbud mot direkta utsl(cid:228)pp av f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen till grundvatten om inte annat f(cid:246)ljer av f(cid:246)ljande best(cid:228)mmelser: Medlemsstaterna f(cid:229)r till(cid:229)ta (cid:229)terf(cid:246)ring till samma akvifer av vatten som anv(cid:228)nts f(cid:246)r geotermiska (cid:228)ndam(cid:229)l. De f(cid:229)r ocks(cid:229), med angivande av villkoren h(cid:228)rf(cid:246)r, till(cid:229)ta (cid:151) injektering av vatten som inneh(cid:229)ller (cid:228)mnen som (cid:228)r ett resultat av utforskning och utvinning av kolv(cid:228)ten eller av gruvverksamhet och injektering av vatten av tek- niska sk(cid:228)l i geologiska formationer ur vilka kolv(cid:228)ten eller andra (cid:228)mnen har utvunnits eller i geologiska for- mationer som av naturliga sk(cid:228)l (cid:228)r permanent ol(cid:228)mpliga f(cid:246)r andra (cid:228)ndam(cid:229)l. Dessa injekteringar f(cid:229)r inte inne- h(cid:229)lla andra (cid:228)mnen (cid:228)n s(cid:229)dana (cid:228)mnen som (cid:228)r ett resultat av ovann(cid:228)mnda verksamheter, (cid:151) (cid:229)terf(cid:246)ring av grundvatten som pumpats upp ur gruvor och stenbrott eller i samband med uppf(cid:246)rande eller underh(cid:229)ll av konstruktionsarbeten, (cid:151) injektering av naturgas och gasol (LPG) f(cid:246)r lagrings- (cid:228)ndam(cid:229)l i geologiska formationer som av naturliga sk(cid:228)l (cid:228)r permanent ol(cid:228)mpliga f(cid:246)r andra (cid:228)mndam(cid:229)l, (cid:151) injektering av naturgas eller gasol (LPG) f(cid:246)r lagrings- (cid:228)ndam(cid:229)l i andra geologiska formationer d(cid:228)r en tryggad gasf(cid:246)rs(cid:246)rjning (cid:228)r av utomordentligt stor betydelse, och d(cid:228)r injekteringen (cid:228)r s(cid:229)dan att alla nuvarande eller fram- tida risker f(cid:246)r en f(cid:246)rs(cid:228)mring av kvaliteten p(cid:229) motta- gande grundvatten hindras, e) n(cid:228)r det g(cid:228)ller utsl(cid:228)pp fr(cid:229)n punktk(cid:228)llor som kan ge upphov till f(cid:246)roreningar, ett krav p(cid:229) f(cid:246)rhandspr(cid:246)vning eller regist- rering som baseras p(cid:229) allm(cid:228)nna bindande regler, d(cid:228)r utsl(cid:228)ppsregleringar f(cid:246)r de ber(cid:246)rda f(cid:246)rorenande (cid:228)mnena fastst(cid:228)lls. Dessa regleringar skall regelbundet ses (cid:246)ver och, n(cid:228)r s(cid:229) (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt, uppdateras, (cid:151) konstruktions- och byggnadsarbeten och liknande verk- samheter p(cid:229) eller i marken som kommer i kontakt med grundvatten. F(cid:246)r dessa (cid:228)ndam(cid:229)l f(cid:229)r medlemsstaterna best(cid:228)mma att s(cid:229)dana verksamheter skall behandlas som till(cid:229)tna under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att de utf(cid:246)rs i enlighet med allm(cid:228)nna bindande regler som medlemsstaterna har utarbetat med avseende p(cid:229) s(cid:229)dana verksamheter, C 343/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 (cid:151) utsl(cid:228)pp av sm(cid:229) m(cid:228)ngder av (cid:228)mnen f(cid:246)r vetenskapliga (cid:228)ndam(cid:229)l, f(cid:246)r karakterisering, skydd eller f(cid:246)rb(cid:228)ttring av grundvattenf(cid:246)rekomster, dock h(cid:246)gst den m(cid:228)ngd som (cid:228)r absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r dessa (cid:228)ndam(cid:229)l, N(cid:228)r dessa orsaker inte har f(cid:246)rutsetts eller n(cid:228)r det r(cid:246)r sig om inbegripet (cid:246)versv(cid:228)mning och exceptionella omst(cid:228)ndigheter, torka, kan medlemsstaten best(cid:228)mma att ytterligare (cid:229)tg(cid:228)rder inte (cid:228)r genomf(cid:246)rbara. f(cid:246)rutsatt att dessa utsl(cid:228)pp inte (cid:228)ventyrar uppn(cid:229)endet av de milj(cid:246)m(cid:229)l som fastst(cid:228)lls f(cid:246)r den grundvattenf(cid:246)rekomsten. Medlemsstaterna kan till(cid:229)ta konstgjord infiltration eller f(cid:246)r- st(cid:228)rkning av grundvattenf(cid:246)rekomster. Vattnet som anv(cid:228)nds kan h(cid:228)mtas fr(cid:229)n vilket ytvatten eller grundvatten som helst, f(cid:246)rutsatt att anv(cid:228)ndningen av k(cid:228)llan inte (cid:228)ventyrar upp- n(cid:229)endet av de milj(cid:246)m(cid:229)l som fastst(cid:228)llts f(cid:246)r k(cid:228)llan eller den infiltrerade eller f(cid:246)rst(cid:228)rkta grundvattenf(cid:246)rekomsten. I enlighet med (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtas enligt artikel 16, (cid:229)tg(cid:228)r- der f(cid:246)r att eliminera f(cid:246)rorening av ytvatten genom de (cid:228)mnen som specificeras i den prioriteringslista som beslu- tas enligt artikel 16. 2 och f(cid:246)r att progressivt minska f(cid:246)rore- ning genom andra (cid:228)mnen som annars skulle kunna hindra medlemsstaterna fr(cid:229)n att uppn(cid:229) de m(cid:229)l f(cid:246)r ytvattenf(cid:246)re- komster som anges i artikel 4, 6. Vid genomf(cid:246)randet av (cid:229)tg(cid:228)rder enligt punkt 3 e och 3 f skall medlemsstaterna vidta alla l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)ro- reningen av marina vatten inte skall (cid:246)ka. Utan hinder av befintlig lagstiftning f(cid:229)r till(cid:228)mpningen av (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtas enligt punkt 3 inte p(cid:229) n(cid:229)gra villkor, varken direkt eller indirekt, leda till (cid:246)kad f(cid:246)rorening av ytvatten. Detta krav skall inte g(cid:228)lla om det skulle leda till (cid:246)kad f(cid:246)rorening av milj(cid:246)n som helhet. 7. ¯tg(cid:228)rdsprogrammen skall inr(cid:228)ttas senast tio (cid:229)r efter tid- punkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande och alla (cid:229)tg(cid:228)rder skall vara operationella senast 13 (cid:229)r efter tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande. 8. ¯tg(cid:228)rdsprogrammen skall ses (cid:246)ver, och om n(cid:246)dv(cid:228)ndigt uppdateras, senast 16 (cid:229)r efter tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande och vart sj(cid:228)tte (cid:229)r d(cid:228)refter. Alla nya eller revide- rade (cid:229)tg(cid:228)rder som fastst(cid:228)lls enligt ett uppdaterat program skall vara operationella inom tre (cid:229)r efter deras fastst(cid:228)llande. alla (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att hindra betydande l(cid:228)ckage av f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen fr(cid:229)n tekniska installationer, och f(cid:246)r att hindra och/eller minska konsekvenserna av oavsiktliga f(cid:246)roreningsincidenter exempelvis p(cid:229) grund av (cid:246)versv(cid:228)m- ning, bl. a. genom system f(cid:246)r att uppt(cid:228)cka eller varna f(cid:246)r s(cid:229)dana h(cid:228)ndelser. Artikel 12 Fr(cid:229)gor som inte kan hanteras p(cid:229) medlemsstatsniv(cid:229) h) i) 4. Med (cid:148)kompletterande(cid:148) (cid:229)tg(cid:228)rder avses (cid:229)tg(cid:228)rder som utfor- mas och genomf(cid:246)rs ut(cid:246)ver de grundl(cid:228)ggande (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r att n(cid:229) m(cid:229)l som st(cid:228)lls upp enligt artikel 4. Bilaga VI del B inneh(cid:229)l- ler en icke-utt(cid:246)mmande f(cid:246)rteckning (cid:246)ver s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder. Medlemsstaterna f(cid:229)r ocks(cid:229) besluta om ytterligare komplette- rande (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till ytterligare skydd eller f(cid:246)rb(cid:228)tt- ringar av vatten som omfattas av detta direktiv, inbegripet genomf(cid:246)rande av s(cid:229)dana relevanta internationella avtal som avses i artikel 1. 5. N(cid:228)r (cid:246)vervakningsdata eller andra data indikerar att det (cid:228)r osannolikt att de m(cid:229)l f(cid:246)r vattenf(cid:246)rekomsten som st(cid:228)lls upp enligt artikel 4 kommer att n(cid:229)s, skall medlemsstaten se till att (cid:151) orsakerna till det eventuella misslyckandet unders(cid:246)ks, och att (cid:151) s(cid:229)dana ytterligare (cid:229)tg(cid:228)rder som kan vara genomf(cid:246)rbara f(cid:246)r att n(cid:229) dessa m(cid:229)l beslutas. 1. Om en medlemsstat identifierar en fr(cid:229)ga som har kon- sekvenser f(cid:246)r f(cid:246)rvaltningen av dess vatten, men som inte kan f(cid:229)r medlemsstaten underr(cid:228)tta l(cid:246)sas av medlemsstaten sj(cid:228)lv, kommissionen och varje annan ber(cid:246)rd medlemsstat om fr(cid:229)gan och l(cid:228)mna rekommendationer om hur fr(cid:229)gan kan l(cid:246)sas. Kommissionen skall svara p(cid:229) alla rapporter eller rekom- fr(cid:229)n medlemsstaterna inom en sexm(cid:229)naders- 2. mendationer period. Artikel 13 F(cid:246)rvaltningsplaner f(cid:246)r avrinningsdistrikt 1. Medlemsstaterna skall se till att det f(cid:246)r alla avrinnings- distrikt som i sin helhet finns p(cid:229) dess territorium utarbetas f(cid:246)r- valtningsplaner f(cid:246)r avrinningsdistrikten. Om ett internationellt avrinningsdistrikt i sin helhet ligger 2. inom gemenskapen, skall medlemsstaterna s(cid:228)kerst(cid:228)lla samord- ning i syfte att utarbeta en enda internationell f(cid:246)rvaltningsplan f(cid:246)r avrinningsdistriktet. Om en s(cid:229)dan internationell f(cid:246)rvalt- ningsplan inte utarbetas, skall medlemsstaterna utarbeta f(cid:246)rvalt- ningsplaner som omfattar (cid:229)tminstone de delar av det interna- 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/13 tionella avrinningsdistriktet som befinner sig p(cid:229) deras territo- rium f(cid:246)r att uppn(cid:229) m(cid:229)len i detta direktiv. P(cid:229) beg(cid:228)ran skall underlag och information som har anv(cid:228)nts vid utarbetande av utkastet till f(cid:246)rvaltningsplanen f(cid:246)r avrinnings- distriktet g(cid:246)ras tillg(cid:228)ngliga. 3. Om ett internationellt avrinningsdistrikt str(cid:228)cker sig utan- f(cid:246)r gemenskapens gr(cid:228)nser, skall medlemsstaterna efterstr(cid:228)va att utarbeta en enda f(cid:246)rvaltningsplan f(cid:246)r avrinningsdistriktet, och om detta inte (cid:228)r m(cid:246)jligt skall planen (cid:229)tminstone omfatta den del av det internationella avrinningsdistriktet som ligger p(cid:229) den ber(cid:246)rda medlemsstatens territorium. F(cid:246)rvaltningsplaner f(cid:246)r avrinningsdistrikt skall 4. den information som anges i bilaga VII. inneh(cid:229)lla 5. F(cid:246)rvaltningsplaner f(cid:246)r avrinningsidstrikt kan kompletteras med mer detaljerade program och f(cid:246)rvaltningsplaner f(cid:246)r del- fr(cid:229)ga eller vattentyp som beaktar avrinningsomr(cid:229)de, sektor, s(cid:228)rskilda aspekter p(cid:229) vattenf(cid:246)rvaltningen. Genomf(cid:246)rande av dessa (cid:229)tg(cid:228)rder skall inte frita medlemsstaterna fr(cid:229)n n(cid:229)gon av deras skyldigheter enligt (cid:229)terstoden av detta direktiv. F(cid:246)r att m(cid:246)jligg(cid:246)ra ett aktivt deltagande och samr(cid:229)d skall 2. medlemsstaterna ansl(cid:229) en tid av minst sex m(cid:229)nader f(cid:246)r skrift- liga kommentarer till dessa handlingar. Punkterna 1 och 2 skall 3. uppdaterade f(cid:246)rvaltningsplaner f(cid:246)r avrinningsdistrikt. i motsvarande grad g(cid:228)lla f(cid:246)r Artikel 15 Rapportering 1. Medlemsstaterna skall s(cid:228)nda kopior av f(cid:246)rvaltningspla- nerna f(cid:246)r avrinningsdistrikt och alla senare uppdateringar till kommissionen och till alla andra ber(cid:246)rda medlemsstater inom tre m(cid:229)nader efter offentligg(cid:246)randet 6. F(cid:246)rvaltningsplaner f(cid:246)r avrinningsdistrikt skall offentligg(cid:246)- ras senast tio (cid:229)r efter tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)- dande. a) f(cid:246)r avrinningsdistrikt som helt och h(cid:229)llet (cid:228)r bel(cid:228)gna p(cid:229) en medlemsstats territorium, alla f(cid:246)rvaltningsplaner f(cid:246)r avrin- ningsdistrikt som omfattar det nationella territoriet och som offentliggjorts i enlighet med artikel 13, 7. F(cid:246)rvaltningsplaner f(cid:246)r avrinningsdistrikt skall ses (cid:246)ver och uppdateras senast 16 (cid:229)r efter tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande och vart sj(cid:228)tte (cid:229)r d(cid:228)refter. b) vad g(cid:228)ller internationella avrinningsdistrikt, minst den del av f(cid:246)rvaltningsplanerna f(cid:246)r avrinningsdistrikt som t(cid:228)cker medlemsstatens territorium. Artikel 14 2. Medlemsstaterna skall om l(cid:228)mna sammanfattande rapporter Information till och samr(cid:229)d med allm(cid:228)nheten (cid:151) de analyser som kr(cid:228)vs enligt artikel 5, och 1. Medlemsstaterna skall uppmuntra aktiv medverkan fr(cid:229)n samtliga ber(cid:246)rda parter i genomf(cid:246)randet av detta direktiv, s(cid:228)r- skilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller att utarbeta, se (cid:246)ver och uppdatera f(cid:246)rvalt- ningsplanerna f(cid:246)r avrinningsdistrikten. Medlemsstaterna skall f(cid:246)r varje avrinningsdistrikt offentligg(cid:246)ra f(cid:246)ljande, som skall g(cid:246)ras tillg(cid:228)ngligt f(cid:246)r kommentarer fr(cid:229)n allm(cid:228)nheten, d(cid:228)ribland anv(cid:228)ndarna: a) En tidtabell och ett arbetsprogram f(cid:246)r utarbetandet av pla- nen samt en redog(cid:246)relse f(cid:246)r vilka samr(cid:229)d som skall genomf(cid:246)ras, minst tre (cid:229)r f(cid:246)re b(cid:246)rjan av den period som planen avser. (cid:151) de (cid:246)vervakningsprogram som utarbetas enligt artikel 8 vilka utarbetas med avseende p(cid:229) den f(cid:246)rsta f(cid:246)rvaltningsplanen f(cid:246)r avrinningsdistriktet inom tre m(cid:229)nader efter deras slut- f(cid:246)rande. 3. Medlemsstaterna skall inom tre (cid:229)r efter offentligg(cid:246)randet av varje f(cid:246)rvaltningsplan f(cid:246)r ett avrinningsdistrikt eller upp- datering enligt artikel 13, l(cid:228)gga fram en interimsrapport med en beskrivning av hur l(cid:229)ngt genomf(cid:246)randet av det planerade (cid:229)tg(cid:228)rdsprogrammet har framskridit. b) En interims(cid:246)versikt (cid:246)ver v(cid:228)sentliga vattenf(cid:246)rvaltningsfr(cid:229)gor i avrinningsomr(cid:229)det minst tv(cid:229) (cid:229)r f(cid:246)re b(cid:246)rjan av den period som planen avser. Artikel 16 Strategier mot f(cid:246)rorening av vatten c) Kopior av utkast f(cid:246)rvaltningsplanen f(cid:246)r avrinnings- distriktet minst ett (cid:229)r f(cid:246)re b(cid:246)rjan av den period som planen avser. till 1. R(cid:229)det skall besluta om s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder mot f(cid:246)rorening av vatten genom enskilda f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen eller grupper av f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen som inneb(cid:228)r en oacceptabel risk f(cid:246)r eller inbegripet s(cid:229)dana som via vattenmilj(cid:246)n utg(cid:246)r en s(cid:229)dan risk, C 343/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 risker f(cid:246)r vatten som anv(cid:228)nds f(cid:246)r uttag av dricksvatten. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder skall beslutas p(cid:229) grundval av de f(cid:246)rslag som l(cid:228)ggs fram av kommissionen i enlighet med de f(cid:246)rfaranden som fast- st(cid:228)lls i f(cid:246)rdraget. f(cid:246)retr(cid:228)der sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, europeiska milj(cid:246)organi- sationer samt annan relevant information som kommer till dess k(cid:228)nnedom. 2. Kommissionen skall senast den 31 december 1999 l(cid:228)gga fram ett f(cid:246)rslag med en f(cid:246)rsta prioriteringslista (cid:246)ver (cid:228)mnen. ˜mnena skall prioriteras med avseende p(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rder som skall vidtas p(cid:229) grundval av den risk f(cid:246)r eller via vattenmilj(cid:246)n som identifieras genom a) riskbed(cid:246)mningar som utf(cid:246)rs i enlighet med r(cid:229)dets f(cid:246)rord- ning (EEG) nr 793/93 (1), r(cid:229)dets direktiv 91/414/EEG (2) och Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 98/8/EG (3), eller Kommissionen skall f(cid:246)r (cid:228)mnena p(cid:229) prioriteringslistan 4. l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag om reglering av de viktigaste k(cid:228)llorna f(cid:246)r utsl(cid:228)ppen i fr(cid:229)ga. Den skall d(cid:228)rvid beakta b(cid:229)de punktk(cid:228)llor och diffusa k(cid:228)llor och fastst(cid:228)lla en kostnadseffektiv och proportio- nell niv(cid:229) p(cid:229) och kombination av produktreglering och gr(cid:228)ns- v(cid:228)rden f(cid:246)r utsl(cid:228)pp f(cid:246)r processreglering. N(cid:228)r s(cid:229) (cid:228)r l(cid:228)mpligt kan (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) f(cid:246)r processreglering utformas sek- tor f(cid:246)r sektor. N(cid:228)r produktregleringen omfattar en (cid:246)versyn av de enligt direktiv tillst(cid:229)nd som har utf(cid:228)rdats 91/414/EEG samt direktiv 98/8/EG, skall en s(cid:229)dan (cid:246)versyn genomf(cid:246)ras i enlighet med best(cid:228)mmelserna i dessa direktiv. I varje f(cid:246)rslag till reglering skall anges hur dessa skall revideras, uppdateras samt hur deras effektivitet skall bed(cid:246)mas. relevanta b) m(cid:229)linriktad riskbaserad bed(cid:246)mning (enligt metoden i f(cid:246)r- ordning (EEG) nr 793/93) som endast inriktas p(cid:229) akvatisk ekotoxicitet och humantoxicitet via vattenmilj(cid:246)n, 5. Kommissionen skall l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag om kvalitetsnor- mer f(cid:246)r koncentrationen av de prioriterade (cid:228)mnena i ytvatten, sediment eller biota. eller, om detta visar sig om(cid:246)jligt att genomf(cid:246)ra inom tids- ramen, c) ett f(cid:246)renklat riskbaserat bed(cid:246)mningsf(cid:246)rfarande som bygger p(cid:229) vetenskapliga principer med s(cid:228)rskilda h(cid:228)nsyn till i) bel(cid:228)gg f(cid:246)r det ber(cid:246)rda (cid:228)mnets inneboende risk och i synnerhet dess akvatiska toxicitet och humantoxicitet via akvatiska exponeringsv(cid:228)gar, ii) genom (cid:246)vervakning erh(cid:229)llna bel(cid:228)gg f(cid:246)r en utbredd kontaminering av milj(cid:246)n, och iii) andra styrkta faktorer som kan indikera en m(cid:246)jlig utbredd kontaminering av milj(cid:246)n, till exempel produk- tions- eller anv(cid:228)ndningsm(cid:228)ngden av det ber(cid:246)rda (cid:228)mnet samt anv(cid:228)ndningsm(cid:246)nstret. Kommissionen skall se (cid:246)ver den antagna prioriteringslistan senast sex (cid:229)r efter tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande och minst vart sj(cid:228)tte (cid:229)r d(cid:228)refter samt l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag n(cid:228)r s(cid:229) (cid:228)r l(cid:228)mpligt. 3. Kommissionen skall n(cid:228)r den utarbetar sitt f(cid:246)rslag beakta rekommendationer fr(cid:229)n Vetenskapliga kommittØn f(cid:246)r toxicitet, ekotoxicitet och milj(cid:246), medlemsstaterna, Europaparlamentet, forskningsprogram, Europeiska milj(cid:246)byr(cid:229)n, internationella organisationer i, s(cid:229)dana som europeiska n(cid:228)ringslivsorganisationer som gemenskapen (cid:228)r part gemenskapens inbegripet Kommissionen skall 6. l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag i enlighet med punkterna 4 och 5, (cid:229)tminstone med avseende p(cid:229) utsl(cid:228)ppsregle- ringar f(cid:246)r punktk(cid:228)llor och om milj(cid:246)kvalitetsnormer, inom tv(cid:229) (cid:229)r fr(cid:229)n det att (cid:228)mnet i fr(cid:229)ga f(cid:246)rts upp p(cid:229) prioriteringslistan. F(cid:246)r (cid:228)mnen som (cid:228)r upptagna p(cid:229) den f(cid:246)rsta prioriteringslistan skall medlemsstaterna, n(cid:228)r det saknas (cid:246)verenskommelse p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229), sju (cid:229)r efter tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande fastst(cid:228)lla milj(cid:246)kvalitetsnormer f(cid:246)r dessa (cid:228)mnen f(cid:246)r alla ytvatten som (cid:228)r p(cid:229)verkade av utsl(cid:228)pp av dessa (cid:228)mnen och reglering av huvudk(cid:228)llorna f(cid:246)r s(cid:229)dana utsl(cid:228)pp vilka bland annat grundar sig p(cid:229) (cid:246)verv(cid:228)ganden av alla tekniska m(cid:246)jligheter till minskning. F(cid:246)r (cid:228)mnen som d(cid:228)refter f(cid:246)rs upp p(cid:229) priorite- ringslistan skall medlemsstaterna n(cid:228)r det saknas (cid:246)verenskom- melse p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) vidta s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder fem (cid:229)r efter den dag d(cid:229) (cid:228)mnen f(cid:246)rts upp p(cid:229) listan. 7. Kommissionen f(cid:229)r utarbeta strategier mot f(cid:246)rorening av vatten genom andra f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen eller grupper av (cid:228)mnen, inbegripet varje f(cid:246)rorening som intr(cid:228)ffar till f(cid:246)ljd av olyckor. 8. N(cid:228)r kommissionen utarbetar sina f(cid:246)rslag enligt punkterna 4 och 5 skall den ocks(cid:229) g(cid:246)ra en (cid:246)versyn av alla direktiv som inom tidsfristen i punkt 6 f(cid:246)rtecknas i bilaga IX. Den skall f(cid:246)resl(cid:229) en (cid:246)versyn av regleringarna i bilaga IX f(cid:246)r alla (cid:228)mnen p(cid:229) prioriteringslistan och skall f(cid:246)resl(cid:229) l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder inklu- sive eventuellt avskaffande av regleringarna enligt bilaga IX f(cid:246)r alla andra (cid:228)mnen. Alla regleringar i bilaga IX f(cid:246)r vilka (cid:246)versyn f(cid:246)resl(cid:229)s skall avskaffas senast den dag d(cid:229) dessa (cid:228)ndringar tr(cid:228)der i kraft. (1) EGT L 84, 5. 4. 1993, s. 1. (2) EGT L 230, 19. 8. 1991, s. 1. Direktivet senast (cid:228)ndrat genom direk- tiv 98/47/EG (EGT L 191, 7. 7. 1998, s. 50). (3) EGT L 123, 24. 4. 1998, s. 1. Kommissionen skall 9. f(cid:246)resl(cid:229) en prioriteringslista (cid:246)ver (cid:228)mnen, vilken n(cid:228)r den antas av Europaparlamentet och r(cid:229)det, skall bli bilaga X till detta direktiv. 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/15 Artikel 17 Artikel 18 Kommissionens rapport Planer f(cid:246)r framtida (cid:229)tg(cid:228)rder fr(cid:229)n gemenskapens sida Kommissionen skall offentligg(cid:246)ra en rapport om detta 1. direktivs genomf(cid:246)rande senast tolv (cid:229)r efter tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande och vart sj(cid:228)tte (cid:229)r d(cid:228)refter och (cid:246)ver- l(cid:228)mna den till Europaparlamentet och r(cid:229)det. 2. Rapporten skall innefatta f(cid:246)ljande: a) En (cid:246)versyn av hur direktivets genomf(cid:246)rande fortskrider. En g(cid:229)ng per (cid:229)r skall kommissionen i 1. informationssyfte f(cid:246)r den kommittØ som avses i artikel 20 l(cid:228)gga fram en v(cid:228)gle- dande plan (cid:246)ver (cid:229)tg(cid:228)rder som har konsekvenser f(cid:246)r vattenlag- stiftningen och som den avser att f(cid:246)resl(cid:229) inom den n(cid:228)rmaste framtiden, inklusive s(cid:229)dana som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n de f(cid:246)rslag, regle- rings(cid:229)tg(cid:228)rder och strategier som har utarbetats enligt artikel 16. Detta skall ske f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen senast tv(cid:229) (cid:229)r efter tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande. b) En (cid:246)versyn av yt- och grundvattenstatusen i gemenskapen samordnat med Europeiska milj(cid:246)byr(cid:229)n. 2. Kommissionen kommer att se (cid:246)ver detta direktiv senast 19 (cid:229)r efter tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande och f(cid:246)resl(cid:229) n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:228)ndringar. c) En (cid:246)versikt (cid:246)ver de f(cid:246)rvaltningsplaner f(cid:246)r avrinningsdistrikt som har lagts fram i enlighet med artikel 15, inklusive f(cid:246)r- slag till f(cid:246)rb(cid:228)ttringar av framtida planer. Artikel 19 Tekniska anpassningar av direktivet d) En sammanfattning av svaret p(cid:229) var och en av de rapporter eller rekommendationer till kommissionen som framf(cid:246)rts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 12. e) En sammanfattning av de f(cid:246)rslag, reglerings(cid:229)tg(cid:228)rder och strategier som har utarbetats enligt artikel 16. f) En sammanfattning av svaren p(cid:229) Europaparlamentets och r(cid:229)dets kommentarer till tidigare genomf(cid:246)randerapporter. 3. Kommissionen skall (cid:228)ven offentligg(cid:246)ra en rapport om hur genomf(cid:246)randet fortskrider p(cid:229) grundval av medlemsstater- nas sammanfattande rapporter i enlighet med artikel 15. 2 samt (cid:246)verl(cid:228)mna den till Europaparlamentet och medlemsstaterna senast tv(cid:229) (cid:229)r efter de tidpunkter som avses i artiklarna 5 och 8. Kommissionen skall 4. inom tre (cid:229)r efter offentligg(cid:246)randet av varje rapport, i enlighet med punkt 1, offentligg(cid:246)ra en inte- rimsrapport som p(cid:229) grundval av medlemsstaternas interimsrap- porter enligt artikel 15. 3 redog(cid:246)r f(cid:246)r hur genomf(cid:246)randet fort- skrider. Den skall (cid:246)verl(cid:228)mnas till Europaparlamentet och r(cid:229)det. 5. Kommissionen skall, n(cid:228)r det (cid:228)r l(cid:228)mpligt och i (cid:246)verens- st(cid:228)mmelse med rapporteringscykeln, sammankalla en konferens med ber(cid:246)rda parter fr(cid:229)n var och en av medlemsstaterna om gemenskapens vattenpolitik, f(cid:246)r att de skall kunna ges syn- punkter p(cid:229) kommissionens rapporter om genomf(cid:246)randet och f(cid:246)r att utbyta erfarenheter. Deltagarna skall omfatta f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r de ber(cid:246)rda myndighe- terna, Europaparlamentet, icke-statliga organisationer, parterna p(cid:229) arbetsmarknaden och inom n(cid:228)ringslivet, konsumentorgani- sationer, akademiker och andra experter. 1. Bilagorna I och III och avsnitt av 1. 3. 6 i bilaga V f(cid:229)r i enlighet med de f(cid:246)rfaranden som fastst(cid:228)lls i artikel 20 anpassas till vetenskapliga och tekniska framsteg, med beaktande av de perioder f(cid:246)r (cid:246)versyn och uppdatering av f(cid:246)rvaltningsplanerna f(cid:246)r avrinningsdistrikt som avses i artikel 13. N(cid:228)r det (cid:228)r n(cid:246)d- v(cid:228)ndigt f(cid:229)r kommissionen anta riktlinjer f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av bilagorna II och V i enlighet med de f(cid:246)rfaranden som anges i artikel 20. 2. F(cid:246)r (cid:246)verf(cid:246)ring och behandling av data, inklusive statis- tiska och kartografiska data, kan tekniska format med avseende p(cid:229) punkt 1 antas i enlighet med de f(cid:246)rfaranden som fastst(cid:228)lls i artikel 20. Artikel 20 KommittØ 1. Kommissionen skall bitr(cid:228)das av en f(cid:246)reskrivande kom- mittØ som skall best(cid:229) av f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r medlemsstaterna och ha kommissionens f(cid:246)retr(cid:228)dare som ordf(cid:246)rande. 2. Kommissionens f(cid:246)retr(cid:228)dare skall f(cid:246)rel(cid:228)gga kommittØn ett f(cid:246)rslag till (cid:229)tg(cid:228)rder. KommittØn skall yttra sig (cid:246)ver f(cid:246)rslaget inom den tid som ordf(cid:246)randen f(cid:229)r best(cid:228)mma med h(cid:228)nsyn till hur br(cid:229)dskande fr(cid:229)gan (cid:228)r. Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 205. 2 i f(cid:246)rdraget skall till(cid:228)mpas vid beslut som r(cid:229)det skall fatta p(cid:229) f(cid:246)rslag av kommissionen. R(cid:246)sterna fr(cid:229)n medlemsstaternas f(cid:246)retr(cid:228)dare i kommittØn skall v(cid:228)gas enligt best(cid:228)mmelserna i samma artikel. Ordf(cid:246)randen f(cid:229)r inte r(cid:246)sta. C 343/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 3. Om Europaparlamentet i en motiverad resolution anger att ett f(cid:246)rslag till genomf(cid:246)rande(cid:229)tg(cid:228)rder, vars antagande (cid:246)ver- v(cid:228)gs och som har f(cid:246)relagts den f(cid:246)reskrivande kommittØ som avses i detta direktiv, skulle (cid:246)verskrida den genomf(cid:246)randebefo- genheter som avses i direktivet, skall kommissionen ompr(cid:246)va f(cid:246)rslaget. Kommissionen kan med beaktande av denna reso- lution och inom tidsfristerna f(cid:246)r det aktuella f(cid:246)rfarandet f(cid:246)re- l(cid:228)gga kommittØn ett nytt f(cid:246)rslag till (cid:229)tg(cid:228)rder, forts(cid:228)tta f(cid:246)rfaran- det eller f(cid:246)rel(cid:228)gga Europaparlamentet och r(cid:229)det ett f(cid:246)rslag p(cid:229) grundval av f(cid:246)rdraget. Kommissionen skall informera Europaparlamentet och kom- mittØn om hur den avser att r(cid:228)tta sig efter Europaparlamentets resolution samt om sk(cid:228)len f(cid:246)r detta. 4. Kommissionen skall, utan att det p(cid:229)verkar till(cid:228)mpningen av punkt 3, sj(cid:228)lv anta de f(cid:246)reslagna (cid:229)tg(cid:228)rderna om de (cid:228)r f(cid:246)r- enliga med kommittØns yttrande. 5. Om de f(cid:246)reslagna (cid:229)tg(cid:228)rderna inte (cid:228)r f(cid:246)renliga med kom- mittØns yttrande eller om inget yttrande avges skall kommissio- nen utan dr(cid:246)jsm(cid:229)l l(cid:228)gga fram ett f(cid:246)rslag inf(cid:246)r r(cid:229)det om vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som skall vidtas samt informera Europaparlamentet. 6. Om Europaparlamentet anser att ett f(cid:246)rslag som kommis- sionen lagt fram i enlighet med detta direktiv (cid:246)verskrider de genomf(cid:246)randebefogenheter som anges i denna grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttsakt skall parlamentet informera r(cid:229)det om sitt st(cid:228)llnings- tagande. 7. R(cid:229)det f(cid:229)r i f(cid:246)rekommande fall mot bakgrund av detta eventuella st(cid:228)llningstagande inom en period av tre m(cid:229)nader fr(cid:229)n det att f(cid:246)reslaget mottagits, med kvalificerad majoritet anta f(cid:246)rslaget. Om r(cid:229)det inom denna period med kvalificerad majoritet har meddelat att det mots(cid:228)tter sig f(cid:246)rslaget skall detta ompr(cid:246)vas av kommissionen. Kommissionen f(cid:229)r f(cid:246)rel(cid:228)gga r(cid:229)det ett (cid:228)ndrat f(cid:246)rslag, (cid:229)ter l(cid:228)gga fram sitt f(cid:246)rslag eller l(cid:228)gga fram ett lagstift- ningsf(cid:246)rslag p(cid:229) grundval av f(cid:246)rdraget. Om r(cid:229)det vid utg(cid:229)ngen av denna period varken har fattat n(cid:229)got beslut om den f(cid:246)reslagna genomf(cid:246)randeakten eller utta- lat sig mot f(cid:246)rslaget till genomf(cid:246)rande(cid:229)tg(cid:228)rder skall kommis- sionen sj(cid:228)lv anta den f(cid:246)reslagna genomf(cid:246)randeakten. Artikel 21 (cid:151) Direktiv 75/440/EEG av den 16 juni 1975 om den kvalitet som kr(cid:228)vs p(cid:229) det ytvatten som (cid:228)r avsett f(cid:246)r framst(cid:228)llning av dricksvatten i medlemsstaterna (1), (cid:151) R(cid:229)dets beslut 77/795/EEG av den 12 december 1977 om ett gemensamt f(cid:246)rfarande f(cid:246)r utbyte av information om kvaliteten p(cid:229) s(cid:246)tt ytvatten inom gemenskapen (2), (cid:151) R(cid:229)dets direktiv 79/869/EEG av den 9 oktober 1978 om m(cid:228)tmetoder samt provtagnings- och analysfrekvenser avse- ende ytvatten f(cid:246)r dricksvattenframst(cid:228)llning i medlemssta- terna (3). F(cid:246)ljande r(cid:228)ttsakter skall upph(cid:228)vas med verkan 13 (cid:229)r efter 2. tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande: (cid:151) R(cid:229)dets direktiv 78/659/EEG av den 18 juli 1979 om kva- liteten p(cid:229) s(cid:229)dant s(cid:246)tvatten som beh(cid:246)ver skyddas eller f(cid:246)r- b(cid:228)ttras f(cid:246)r att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla fiskbest(cid:229)nden (4), (cid:151) R(cid:229)dets direktiv 79/923/EEG av den 30 oktober 1979 om kvalitetskrav f(cid:246)r skaldjursvatten (5), (cid:151) R(cid:229)dets direktiv 80/68/EEG av den 17 december 1979 om skydd f(cid:246)r grundvatten mot f(cid:246)rorening genom vissa farliga (cid:228)mnen (6), och (cid:151) Direktiv 76/464/EEG med undantag f(cid:246)r artikel 6, som skall upph(cid:228)vas med verkan fr(cid:229)n och med tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande. F(cid:246)ljande (cid:246)verg(cid:229)ngsbest(cid:228)mmelser skall till(cid:228)mpas f(cid:246)r direk- 3. tiv 76/464/EEG: a) Den prioriteringslista som antas enligt artikel 16 i detta direktiv skall ers(cid:228)tta listan (cid:246)ver prioriterade (cid:228)mnen i kom- missionens meddelande till r(cid:229)det av den 22 juni 1982. b) Med avseende p(cid:229) artikel 7 i direktiv 76/464/EEG f(cid:229)r med- lemsstaterna till(cid:228)mpa principerna f(cid:246)r identifiering av f(cid:246)ro- reningsproblem och av de (cid:228)mnen som orsakar dem, fast- st(cid:228)llande av kvalitetsnormer, och antagande av (cid:229)tg(cid:228)rder enligt detta direktiv. (1) EGT L 194, 25. 7. 1975, s. 26. Direktivet senast (cid:228)ndrat genom direk- tiv 91/692/EEG (EGT L 377, 31. 12. 1991, s. 48). (2) EGT L 334, 24. 12. 1977, s. 29. Beslutet senast (cid:228)ndrat genom 1994 (cid:229)rs anslutningsakt. (3) EGT L 271, 29. 10. 1979, s. 44. Direktivet senast (cid:228)ndrat genom 1994 (cid:229)rs anslutningsakt. Upph(cid:228)vanden och (cid:246)verg(cid:229)ngsbest(cid:228)mmelser (4) EGT L 222, 14. 8. 1978, s. 1. Direktivet senast (cid:228)ndrat genom 1994 F(cid:246)ljande r(cid:228)ttsakter skall upph(cid:228)vas med verkan sju (cid:229)r efter 1. tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande: (cid:229)rs anslutningsakt. (5) EGT L 281, 10. 11. 1979, s. 47. Direktivet (cid:228)ndrat genom direktiv 91/692/EEG (EGT L 377, 31. 12. 1991, s. 48). (6) EGT L 20, 26. 1. 1980, s. 43. Direktivet (cid:228)ndrat genom direktiv 91/692/EEG (EGT L 377, 31. 12. 1991, s. 48). 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/17 4. Milj(cid:246)m(cid:229)len i artikel 4 och de milj(cid:246)kvalitetsnormer som fastst(cid:228)lls i bilaga IX och enligt artikel 16. 5 samt av medlemssta- terna enligt bilaga V i fr(cid:229)ga om (cid:228)mnen som inte finns upp- tagna i prioriteringslistan och enligt artikel 16. 6 med avseende p(cid:229) prioriterade (cid:228)mnen f(cid:246)r vilka gemenskapsnormer inte har fastst(cid:228)llts, skall betraktas som milj(cid:246)kvalitetsnormer med avse- ende p(cid:229) artikel 2. 7 och artikel 10 i direktiv 96/61/EG. 5. N(cid:228)r ett (cid:228)mne p(cid:229) den prioriteringslista som antas enligt artikel 16 inte finns upptaget i bilaga VIII till detta direktiv eller i bilaga III till direktiv 96/61/EG skall det l(cid:228)ggas till i de bila- gorna. N(cid:228)r en medlemsstat beslutar om dessa f(cid:246)reskrifter skall de inneh(cid:229)lla en h(cid:228)nvisning till detta direktiv eller (cid:229)tf(cid:246)ljas av en s(cid:229)dan h(cid:228)nvisning n(cid:228)r de offentligg(cid:246)rs. N(cid:228)rmare f(cid:246)reskrifter om hur h(cid:228)nvisningen skall g(cid:246)ras skall varje medlemsstat sj(cid:228)lv fast- st(cid:228)lla. 2. Medlemsstaterna skall till kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mna tex- terna till centrala best(cid:228)mmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det omr(cid:229)de som omfattas av detta direktiv. Kom- missionen skall underr(cid:228)tta (cid:246)vriga medlemsstater om detta. 6. N(cid:228)r det g(cid:228)ller ytvattenf(cid:246)rekomster skall milj(cid:246)m(cid:229)l som fastst(cid:228)lls i enlighet med den f(cid:246)rsta avrinningsomr(cid:229)desvisa f(cid:246)r- valtningsplan direktiv f(cid:246)r 76/464/EEG, blir g(cid:228)llande. som kr(cid:228)vs genomf(cid:246)ra att Artikel 24 Detta direktiv tr(cid:228)der i kraft samma dag som det offentligg(cid:246)rs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 22 P(cid:229)f(cid:246)ljder Medlemsstaterna skall best(cid:228)mma vilka p(cid:229)f(cid:246)ljder som skall till- l(cid:228)mpas i fall av (cid:246)vertr(cid:228)delse av de nationella best(cid:228)mmelser som antas till f(cid:246)ljd av detta direktiv. De p(cid:229)f(cid:246)ljder som f(cid:246)reskrivs skall vara effektiva, proportionella och avskr(cid:228)ckande. Artikel 25 Adressater Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Artikel 23 Genomf(cid:246)rande Utf(cid:228)rdat i (cid:133) den (cid:133) 1. Medlemsstaterna skall s(cid:228)tta i kraft de lagar och andra f(cid:246)rfattningar som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att f(cid:246)lja detta direktiv senast. (*). De skall omedelbart underr(cid:228)tta kommissionen om detta. P(cid:229) Europaparlamentets v(cid:228)gnar P(cid:229) r(cid:229)dets v(cid:228)gnar (cid:133) Ordf(cid:246)rande (cid:133) Ordf(cid:246)rande (*) Tre (cid:229)r efter tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande. C 343/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 BILAGA I INFORMATION SOM KR˜VS F(cid:214)R F(cid:214)RTECKNINGEN (cid:214)VER BEH(cid:214)RIGA MYNDIGHETER I enlighet med artikel 3. 8 skall medlemsstaterna tillhandah(cid:229)lla f(cid:246)ljande information om alla beh(cid:246)riga myndigheter inom vart och ett av sina avrinningsdistrikt, samt den del av varje internationellt avrinningsdistrikt som (cid:228)r bel(cid:228)gen p(cid:229) deras territorier. i) Den beh(cid:246)riga myndighetens namn och adress (cid:150) officiellt namn och adress f(cid:246)r den myndighet som anges i artikel 3. 2. ii) Avrinningsdistriktets geografiska utstr(cid:228)ckning (cid:150) namnen p(cid:229) de viktigaste floderna inom avrinningsdistriktet, tillsam- mans med en detaljerad beskrivning av avrinningsdistriktets gr(cid:228)nser. Denna information b(cid:246)r i s(cid:229) stor ustr(cid:228)ckning som m(cid:246)jligt vara tillg(cid:228)nglig f(cid:246)r inf(cid:246)rande i ett geografiskt informationssystem (GIS) och/eller i kommissionens geo- grafiska informationssystem (GISCO). iii) Beh(cid:246)rig myndighets r(cid:228)ttsliga st(cid:228)llning (cid:150) en beskrivning av beh(cid:246)rig myndighets r(cid:228)ttsliga st(cid:228)llning och, d(cid:228)r detta (cid:228)r relevant, en sammanfattning eller ett exemplar av dess stadgar, den handling genom vilken myndigheten uppr(cid:228)ttats eller motsvarande r(cid:228)ttsliga dokument. iv) Ansvar (cid:150) en beskrivning av varje beh(cid:246)rig myndighets r(cid:228)ttsliga och administrativa ansvar och av dess roll inom varje avrinningsdistrikt. v) Medlemskap (cid:150) i de fall den beh(cid:246)riga myndigheten agerar som samordnande organ f(cid:246)r andra beh(cid:246)riga myndigheter kr(cid:228)vs en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver dessa organ tillsammans med en sammanfattning av de institutionella f(cid:246)rbindelser som uppr(cid:228)ttas f(cid:246)r att sk(cid:246)ta samordningen. vi) Internationella f(cid:246)rbindelser (cid:150) i de fall ett avrinningsdistrikt str(cid:228)cker sig (cid:246)ver fler (cid:228)n en medlemsstats territorium eller inkluderar en icke-medlemsstats territorium, kr(cid:228)vs en sammanfattning av de institutionella f(cid:246)rbindelser som uppr(cid:228)t- tas f(cid:246)r att sk(cid:246)ta samordningen. 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/19 BILAGA II 1. YTVATTEN 1. 1 Karakterisering av typ av ytvattenf(cid:246)rekomster Medlemsstaterna skall fastst(cid:228)lla ytvattenf(cid:246)rekomsternas lokalisering och gr(cid:228)nser och genomf(cid:246)ra en f(cid:246)rsta karak- terisering av alla s(cid:229)dana f(cid:246)rekomster i enlighet med f(cid:246)ljande metod. F(cid:246)r denna f(cid:246)rsta karakterisering f(cid:229)r med- lemsstaterna sammanf(cid:246)ra ytvattenf(cid:246)rekomsterna i grupper. i) Det skall fastst(cid:228)llas till vilken av f(cid:246)ljande ytvattenkategorier (cid:150) floder, sj(cid:246)ar, vatten i (cid:246)verg(cid:229)ngszon eller kust- vatten (cid:150) ytvattenf(cid:246)rekomsterna inom avrinningsdistriktet h(cid:246)r, eller om f(cid:246)rekomsten utg(cid:246)rs av en konst- gjord eller en kraftigt modifierad ytvattenf(cid:246)rekomst. ii) F(cid:246)r varje ytvattenkategori skall de relevanta ytvattenf(cid:246)rekomsterna inom avrinningsdistriktet differentieras efter typ. Dessa typer (cid:228)r de som definieras med anv(cid:228)ndning av antingen system A eller system B enligt avsnitt 1. 2. iii) Om system A anv(cid:228)nds skall ytvattenf(cid:246)rekomsterna inom avrinningsdistriktet f(cid:246)rst delas in i till(cid:228)mpliga eko- regioner i enlighet med de geografiska omr(cid:229)den som fastst(cid:228)lls i avsnitt 1. 2 nedan och som framg(cid:229)r av den relevanta kartan i bilaga XI. Vattenf(cid:246)rekomsterna inom varje ekoregion skall sedan differentieras efter typ av ytvattenf(cid:246)rekomst i enlighet med de deskriptorer som anges i tabellerna f(cid:246)r system A. iv) Om system B anv(cid:228)nds m(cid:229)ste medlemsstaterna uppn(cid:229) minst samma differentieringsniv(cid:229) som skulle ha upp- n(cid:229)tts med anv(cid:228)ndning av system A. Ytvattenf(cid:246)rekomsterna inom avrinningsdistriktet skall f(cid:246)ljaktligen diffe- rentieras efter typ med anv(cid:228)ndning av v(cid:228)rdena f(cid:246)r de obligatoriska deskriptorerna och de till(cid:228)ggsdeskripto- rer, eller den kombination av deskriptorer, som erfordras f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att de typspecifika biologiska referensf(cid:246)rh(cid:229)llandena kan h(cid:228)rledas p(cid:229) ett tillf(cid:246)rlitligt s(cid:228)tt. v) N(cid:228)r det g(cid:228)ller konstgjorda och kraftigt modifierade ytvattenf(cid:246)rekomster skall differentiering f(cid:246)retas i enlig- het med deskriptorerna f(cid:246)r den ytvattenkategori som mest liknar den aktuella kraftigt modifierade eller konstgjorda vattenf(cid:246)rekomsten. vi) Medlemsstaterna skall till kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mna en eller flera kartor (i GIS-format) (cid:246)ver den geografiska lokaliseringen av typer som (cid:246)verensst(cid:228)mmer med den differentieringsniv(cid:229) som erfordras enligt system A. 1. 2 Ekoregioner och typer av ytvattenf(cid:246)rekomster 1. 2. 1 Floder S y s t e m A Fast typologi Deskriptorer Ekoregion De ekoregioner som framg(cid:229)r av karta A i bilaga XI Typ H(cid:246)jdtypologi h(cid:246)g: > 800 m medelh(cid:246)g: 200(cid:150)800 m l(cid:229)gland: < 200 m Storlekstypologi baserad p(cid:229) tillrinningsomr(cid:229)det Liten: 10(cid:150)100 km2 Medelstor: > 100(cid:150)1 000 km2 Stor: > 1 000(cid:150)10 000 km2 Mycket stor: > 10 000 km2 Geologi kalkhaltig kiselhaltig organisk C 343/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 S y s t e m B Alternativ karakterisering Fysikaliska och kemiska faktorer som best(cid:228)mmer karakteristika f(cid:246)r floden eller del av floden och f(cid:246)ljaktligen den biologiska populationens struktur och sam- mans(cid:228)ttning Obligatoriska faktorer H(cid:246)jd Breddgrad L(cid:228)ngdgrad Geologi Storlek Till(cid:228)ggsfaktorer Avst(cid:229)nd fr(cid:229)n flodens k(cid:228)lla Fl(cid:246)desenergi (funktion av fl(cid:246)de och fallh(cid:246)jd) Vattnets medelbredd Vattnets medeldjup Vattnets medelfallh(cid:246)jd Huvudflodb(cid:228)ddens f(cid:246)rlopp och form Vattenf(cid:246)rings-(fl(cid:246)des)kategori Dalg(cid:229)ngsprofil Transport av fasta partiklar Syraneutraliserande f(cid:246)rm(cid:229)ga (ANC) Substratets genomsnittliga sammans(cid:228)ttning Klorid Lufttemperaturintervall Medellufttemperatur Nederb(cid:246)rd 1. 2. 2 Sj(cid:246)ar S y s t e m A Fast typologi Deskriptorer Ekoregion De ekoregioner som framg(cid:229)r av karta A i bilaga XI Typ H(cid:246)jdtypologi h(cid:246)g: > 800 m medelh(cid:246)g: 200(cid:150)800 m l(cid:229)gland: < 200 m Djuptypologi baserad p(cid:229) medeldjupet < 3 m 3(cid:150)15 m > 15 m Storlekstypologi baserad p(cid:229) ytan 0,5 km2(cid:150)1 km2 1 km2(cid:150)10 km2 10 km2(cid:150)100 km2 > 100 km2 Geologi kalkhaltig kiselhaltig organisk 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/21 S y s t e m B Alternativ karakterisering Fysikaliska och kemiska faktorer som best(cid:228)mmer sj(cid:246)ns karakteristika och f(cid:246)lj- aktligen den biologiska populationens struktur och sammans(cid:228)ttning Obligatoriska faktorer H(cid:246)jd Breddgrad L(cid:228)ngdgrad Geologi Storlek Till(cid:228)ggsfaktorer Vattnets medeldjup Sj(cid:246)ns form Uppeh(cid:229)llstid Medellufttemperatur Lufttemperaturintervall Blandningskarakteristik (t. ex. monomiktisk, dimiktisk, polymiktisk) Syraneutraliserande f(cid:246)rm(cid:229)ga (ANC) Bakgrundsn(cid:228)ringsstatus Substratets genomsnittliga sammans(cid:228)ttning Vattenst(cid:229)ndsvariation 1. 2. 3 Vatten i (cid:246)verg(cid:229)ngszon S y s t e m A Fast typologi Deskriptorer Ekoregion F(cid:246)ljande regioner enligt karta B i bilaga XI (cid:214)stersj(cid:246)n Barents hav Norska havet Nordsj(cid:246)n Nordatlanten Medelhavet Typ Baserad p(cid:229) (cid:229)rsmedelsalthalt < 0,5 (cid:137): s(cid:246)tvatten 0,5 (cid:150) < 5 (cid:137): oligohalin 5 (cid:150) < 18 (cid:137): mesohalin 18 (cid:150) < 30 (cid:137): polyhalin 30 (cid:150) < 40 (cid:137): euhalin Baserad p(cid:229) medeltidvattenh(cid:246)jd < 2 m: liten tidvattenniv(cid:229)skillnad 2(cid:150)4 m: medi(cid:228)r tidvattenniv(cid:229)skillnad > 4 m: stor tidvattenniv(cid:229)skillnad C 343/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 S y s t e m B Alternativ karakterisering Fysikaliska och kemiska faktorer som best(cid:228)mmer karakteristika f(cid:246)r vatten i (cid:246)verg(cid:229)ngszon och f(cid:246)ljaktligen den biologiska populationens struktur och sam- mans(cid:228)ttning Obligatoriska faktorer Latitud Longitud Tidvattenintervall Salthalt Till(cid:228)ggsfaktorer Djup Str(cid:246)mningshastighet V(cid:229)gexponering Uppeh(cid:229)llstid Medelvattentemperatur Blandningskarakteristik Turbiditet Substratets genomsnittliga sammans(cid:228)ttning Form Vattentemperaturintervall 1. 2. 4 Kustvatten S y s t e m A Fast typologi Deskriptorer Ekoregion F(cid:246)ljande enligt karta B i bilaga XI (cid:214)stersj(cid:246)n Barents hav Norska havet Nordsj(cid:246)n Nordatlanten Medelhavet Typ Baserad p(cid:229) (cid:229)rsmedelsalthalt < 0,5 (cid:137): s(cid:246)tvatten 0,5 (cid:150) < 5 (cid:137): oligohalin 5 (cid:150) < 18 (cid:137): mesohalin 18 (cid:150) < 30 (cid:137): polyhalin 30 (cid:150) < 40 (cid:137): euhalin Baserad p(cid:229) medeldjup grunt vatten: < 30 m medeldjupt: (30(cid:150)200 m) djupt: > 200 m 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/23 S y s t e m B Alternativ karakterisering Fysikaliska och kemiska faktorer som best(cid:228)mmer kustvattnets karakteristika och f(cid:246)ljaktligen den biologiska populationens struktur och sammans(cid:228)ttning Obligatoriska faktorer Till(cid:228)ggsfaktorer Breddgrad L(cid:228)ngdgrad Tidvattenintervall Salthalt Str(cid:246)mhastighet V(cid:229)gexponering Medelvattentemperatur Blandningskarakteristik Turbiditet Uppeh(cid:229)llstid (slutna vikar) Substratets genomsnittliga sammans(cid:228)ttning Vattentemperaturintervall 1. 3 Fastst(cid:228)llande av de typspecifika referensf(cid:246)rh(cid:229)llandena f(cid:246)r typer av ytvattenf(cid:246)rekomster i) F(cid:246)r varje typ av ytvattenf(cid:246)rekomst som har karakteriserats i enlighet med avsnitt 1. 1 skall typspecifika hydromorfologiska och fysikalisk-kemiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden fastst(cid:228)llas som anger v(cid:228)rdena f(cid:246)r de hydromorfolo- giska och fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorerna enligt avsnitt 1. 1 i bilaga V f(cid:246)r denna typ av ytvattenf(cid:246)re- komst vid h(cid:246)g ekologisk status enligt definitionen i relevant tabell i avsnitt 1. 2 i bilaga V. Typspecifika bio- logiska referensf(cid:246)rh(cid:229)llanden skall fastst(cid:228)llas som anger v(cid:228)rdena f(cid:246)r de biologiska kvalitetsfaktorer som anges i avsnitt 1. 1 i bilaga V f(cid:246)r denna typ av ytvattenf(cid:246)rekomst vid h(cid:246)g ekologisk status enligt aktuell tabell i avsnitt 1. 2 i bilaga V. ii) N(cid:228)r de f(cid:246)rfaranden som anges i detta avsnitt till(cid:228)mpas p(cid:229) kraftigt modifierade eller konstgjorda ytvattenf(cid:246)- rekomster skall h(cid:228)nvisningar till h(cid:246)g ekologisk status tolkas som h(cid:228)nvisningar till maximal ekologisk poten- tial som den definieras i tabell 1. 2. 5 i bilaga V. V(cid:228)rdena f(cid:246)r maximal ekologisk potential f(cid:246)r en vattenf(cid:246)re- komst skall ses (cid:246)ver vart sj(cid:228)tte (cid:229)r. iii) De typspecifika f(cid:246)rh(cid:229)llandena enligt punkterna i och ii och typspecifika biologiska referensf(cid:246)rh(cid:229)llanden kan antingen vara volymbaserade, eller grundas p(cid:229) modellber(cid:228)kningar, eller h(cid:228)rledas genom att en kombination av dessa tv(cid:229) metoder anv(cid:228)nds. D(cid:228)r det inte (cid:228)r m(cid:246)jligt att anv(cid:228)nda dessa metoder f(cid:229)r medlemsstaterna anv(cid:228)nda expertbed(cid:246)mningar f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla s(cid:229)dana f(cid:246)rh(cid:229)llanden. N(cid:228)r h(cid:246)g ekologisk status med avseende p(cid:229) koncentrationerna av s(cid:228)rskilda syntetiska f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen fastst(cid:228)lls skall detektionsniv(cid:229)erna vara de som kan uppn(cid:229)s med den teknik som (cid:228)r tillg(cid:228)nglig vid den tidpunkt de typspecifika f(cid:246)rh(cid:229)llandena skall fastst(cid:228)llas. iv) N(cid:228)r det g(cid:228)ller volymbaserade typspecifika biologiska referensf(cid:246)rh(cid:229)llanden skall medlemsstaterna uppr(cid:228)tta ett n(cid:228)t av referensstationer f(cid:246)r varje typ av ytvattenf(cid:246)rekomst. N(cid:228)tet skall inneh(cid:229)lla ett s(cid:229) stort antal statio- ner med h(cid:246)g status att en tillr(cid:228)cklig konfidensniv(cid:229) f(cid:246)r v(cid:228)rdena f(cid:246)r referensf(cid:246)rh(cid:229)llandena kan uppn(cid:229)s med h(cid:228)nsyn till variationen hos v(cid:228)rdena f(cid:246)r de kvalitetsfaktorer som svarar mot h(cid:246)g ekologisk status f(cid:246)r den aktuella typen av ytvattenf(cid:246)rekomst och den teknik f(cid:246)r modellber(cid:228)kning som till(cid:228)mpas enligt punkt v. v) Typspecifika biologiska referensf(cid:246)rh(cid:229)llanden baserade p(cid:229) modellber(cid:228)kningar kan h(cid:228)rledas genom att anv(cid:228)nda antingen predikativa modeller eller metoder som utg(cid:229)r fr(cid:229)n historiska data. I metoderna skall his- toriska, paleologiska och andra tillg(cid:228)ngliga data anv(cid:228)ndas och en tillfredsst(cid:228)llande konfidensniv(cid:229) f(cid:246)r v(cid:228)r- dena f(cid:246)r referensf(cid:246)rh(cid:229)llandena skall uppn(cid:229)s f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att de f(cid:246)rh(cid:229)llanden som s(cid:229)lunda h(cid:228)rleds (cid:228)r konsekventa och g(cid:228)ller f(cid:246)r varje typ av ytvattenf(cid:246)rekomst. C 343/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 vi) D(cid:228)r det f(cid:246)r en typ av ytvattenf(cid:246)rekomst inte (cid:228)r m(cid:246)jligt att fastst(cid:228)lla tillf(cid:246)rlitliga typspecifika referensf(cid:246)rh(cid:229)l- landen f(cid:246)r en kvalitetsfaktor beroende p(cid:229) den, inte bara p(cid:229) grund av (cid:229)rstidsvariationer, stora naturliga varia- tionen i denna faktor, f(cid:229)r denna faktor undantas fr(cid:229)n bed(cid:246)mningen av ekologisk status f(cid:246)r denna typ av ytvattenf(cid:246)rekomst. Medlemsstaterna skall i s(cid:229) fall i f(cid:246)rvaltningsplanen f(cid:246)r avrinningsdistriktet ange sk(cid:228)len till att denna faktor undantagits. 1. 4 Fastst(cid:228)llande av p(cid:229)verkan Medlemsstaterna skall samla in och bevara information om typ och omfattning av den betydande antropogena p(cid:229)verkan som ytvattenf(cid:246)rekomsterna i varje avrinningsdistrikt kan komma att uts(cid:228)ttas f(cid:246)r, i synnerhet: Uppskattning och identifiering av betydande f(cid:246)rorening fr(cid:229)n punktk(cid:228)llor s(cid:228)rskilt genom (cid:228)mnen som f(cid:246)rtecknas i bilaga VIII fr(cid:229)n t(cid:228)torts-, industri-, jordbruks- och andra anl(cid:228)ggningar och verksamheter, bland annat p(cid:229) grund- val av uppgifter som har samlats in i enlighet med i) artiklarna 15 och 17 i direktiv 91/271/EEG (1), ii) artiklarna 9 och 15 i direktiv 96/61/EG, och, n(cid:228)r det g(cid:228)ller den f(cid:246)rsta f(cid:246)rvaltningsplanen f(cid:246)r avrinningsdistriktet, iii) artikel 11 i direktiv 76/464/EEG, och iv) r(cid:229)dets direktiv 75/440/EG, 76/160/EEG (2), 78/659/EEG och 79/923/EEG (3). Uppskattning och identifiering av betydande f(cid:246)rorening fr(cid:229)n diffusa k(cid:228)llor s(cid:228)rskilt genom (cid:228)mnen som f(cid:246)rteck- nas i bilaga VIII fr(cid:229)n t(cid:228)torts-, industri-, jordbruks- och andra anl(cid:228)ggningar och verksamheter, bland annat p(cid:229) grundval av uppgifter som har samlats in i enlighet med i) artiklarna 3, 5 och 6 i direktiv 91/676/EEG (4), ii) artiklarna 7 och 17 i direktiv 91/414/EEG, iii) direktiv 98/8/EG, och, n(cid:228)r det g(cid:228)ller den f(cid:246)rsta f(cid:246)rvaltningsplanen f(cid:246)r avrinningsdistriktet, iv) direktiv 75/440/EEG, 76/160/EEG, 76/464/EEG, 78/659/EEG och 79/923/EEG. Uppskattning och identifiering av betydande vattenuttag f(cid:246)r anv(cid:228)ndning i t(cid:228)torter, industrier, jordbruk och f(cid:246)r andra anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)den, inbegripet (cid:229)rstidsvariationer och total (cid:229)rlig efterfr(cid:229)gan, samt vattenf(cid:246)rluster i distri- butionssystemen. Uppskattning och identifiering av konsekvenserna av betydande fl(cid:246)desreglering, inbegripet (cid:246)verf(cid:246)ring och avled- ning av vatten, p(cid:229) totala fl(cid:246)deskarakteristika och vattenbalanser. Identifiering av betydande morfologiska f(cid:246)r(cid:228)ndringar av vattenf(cid:246)rekomster. Uppskattning och identifiering av andra betydande antropogena effekter p(cid:229) ytvattenstatusen. Uppskattning av markanv(cid:228)ndningsm(cid:246)nster, inbegripet identifiering av de viktigaste t(cid:228)torts-, industri- och jord- bruksomr(cid:229)dena och, i till(cid:228)mpliga fall fiskeriverksamhet och skogar. 1. 5 Bed(cid:246)mning av milj(cid:246)konsekvenser Medlemsstaterna skall genomf(cid:246)ra en bed(cid:246)mning av hur k(cid:228)nslig ytvattenf(cid:246)rekomsternas status (cid:228)r f(cid:246)r den p(cid:229)ver- kan som har angivits ovan. (1) EGT L 135, 30. 5. 1991, s. 40. Direktivet senast (cid:228)ndrat genom direktiv 98/15/EG (EGT L 67, 7. 3. 1998, s. 29). (2) EGT L 31, 5. 2. 1976, s. 1. Direktivet senast (cid:228)ndrat genom 1994 (cid:229)rs anslutningsakt. (3) EGT L 281, 10. 11. 1979, s. 47. Direktivet (cid:228)ndrat genom direktiv 91/692/EEG (EGT L 377, 31. 12. 1991, s. 48). (4) EGT L 375, 31. 12. 1991, s. 1. 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/25 Medlemsstaterna skall anv(cid:228)nda den information som samlats in enligt ovan, och all annan relevant information inbegripet befintliga milj(cid:246)(cid:246)vervakningsdata, f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra en bed(cid:246)mning av sannolikheten att ytvattenf(cid:246)re- komster inom avrinningsdistriktet inte kommer att uppfylla de milj(cid:246)kvalitetsm(cid:229)l som enligt artikel 4 st(cid:228)lls upp f(cid:246)r f(cid:246)rekomsterna. Medlemsstaterna f(cid:229)r anv(cid:228)nda modelleringsteknik som hj(cid:228)lp vid en s(cid:229)dan bed(cid:246)mning. F(cid:246)r de f(cid:246)rekomster d(cid:228)r det finns risk f(cid:246)r att kvalitetsm(cid:229)l avseende milj(cid:246)n inte kommer att uppfyllas skall d(cid:228)r s(cid:229) (cid:228)r l(cid:228)mpligt en ytterligare karakterisering genomf(cid:246)ras f(cid:246)r att optimera utformningen av b(cid:229)de de (cid:246)vervaknings- program som kr(cid:228)vs enligt artikel 8 och de (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram som kr(cid:228)vs enligt artikel 11. 1. 6 Identifiering av konstgjorda eller kraftigt modifierade f(cid:246)rekomster Medlemsstaterna f(cid:229)r identifiera en ytvattenf(cid:246)rekomst som konstgjord eller kraftigt modifierad om en (cid:228)ndring av konstgjorda eller kraftigt modifierade egenskaper p(cid:229) den f(cid:246)rekomsten skulle p(cid:229)verka i) milj(cid:246)n i stort, ii) sj(cid:246)fart eller rekreation, iii) verksamheter f(cid:246)r vilka vattnet lagras (till exempel kraftproduktion, dricksvattenf(cid:246)rs(cid:246)rjning), iv) vattenreglering, skydd mot (cid:246)versv(cid:228)mning, bevattning eller markdr(cid:228)nering, v) m(cid:228)nsklig utveckling. 2. GRUNDVATTEN 2. 1 F(cid:246)rsta karakterisering Medlemsstaterna skall genomf(cid:246)ra en f(cid:246)rsta karakterisering av alla grundvattenf(cid:246)rekomster f(cid:246)r att bed(cid:246)ma deras anv(cid:228)ndning och i vad m(cid:229)n det finns risk f(cid:246)r att de inte uppfyller m(cid:229)len f(cid:246)r varje grundvattenf(cid:246)rekomst enligt artikel 4. Vid denna f(cid:246)rsta karakterisering f(cid:229)r medlemsstaterna sammanf(cid:246)ra grundvattenf(cid:246)rekomsterna i grup- per. I denna analys kan befintliga hydrologiska, geologiska, pedologiska markanv(cid:228)ndnings-, utsl(cid:228)pps-, uttags- och andra data anv(cid:228)ndas, men den skall identifiera (cid:151) grundvattenf(cid:246)rekomstens/grundvattenf(cid:246)rekomsternas lokalisering och gr(cid:228)nser, (cid:151) den p(cid:229)verkan som varje grundvattenf(cid:246)rekomst kan komma att uts(cid:228)ttas f(cid:246)r, d(cid:228)ri inbegripet (cid:151) diffusa f(cid:246)roreningsk(cid:228)llor (cid:151) punktk(cid:228)llor f(cid:246)r f(cid:246)roreningar (cid:151) uttag (cid:151) konstgjord infiltration, (cid:151) den allm(cid:228)nna karakt(cid:228)ren hos (cid:246)verliggande skikt i det tillrinningsomr(cid:229)de fr(cid:229)n vilket grundvattenbildningen sker, (cid:151) de grundvattenf(cid:246)rekomster som har direkt beroende ytvattenekosystem eller terrestra ekosystem. 2. 2 Ytterligare karakterisering Efter denna f(cid:246)rsta karakterisering skall medlemsstaterna genomf(cid:246)ra en ytterligare karakterisering av de grund- vattenf(cid:246)rekomster eller grupper av f(cid:246)rekomster som identifierats vara utsatta f(cid:246)r risker f(cid:246)r att g(cid:246)ra en mer nog- grann bed(cid:246)mning av vad dessa risker inneb(cid:228)r och att fastst(cid:228)lla s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs enligt artikel 11. Denna karakterisering skall d(cid:228)rf(cid:246)r innefatta relevanta uppgifter om konsekvenserna av m(cid:228)nsklig verksamhet och, om det (cid:228)r relevant, uppgifter om (cid:151) geologiska karakteristika f(cid:246)r grundvattenf(cid:246)rekomsten inbegripet utstr(cid:228)ckning och typ av geologiska enheter, C 343/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 (cid:151) hydrogeologiska karakteristika f(cid:246)r grundvattenf(cid:246)rekomsten inbegripet hydraulisk konduktivitet, porositet och inneslutning, (cid:151) karakteristika f(cid:246)r de ytliga avlagringarna och jordarna i det tillrinningsomr(cid:229)de fr(cid:229)n vilket grundvattenbild- ningen sker, inbegripet tjocklek, porositet, hydraulisk konduktivitet och absorptionsegenskaper f(cid:246)r dessa avlagringar och jordar, (cid:151) stratifieringskarakteristika f(cid:246)r grundvattnet inom grundvattenf(cid:246)rekomsten, (cid:151) en inventering av de f(cid:246)rbundna ytsystem, inbegripet terrestra ekosystem och ytvattenf(cid:246)rekomster, som grundvattenf(cid:246)rekomsten (cid:228)r dynamiskt f(cid:246)rbunden med, (cid:151) uppskattningar av riktningar och vattenutbytesgrad mellan grundvattenf(cid:246)rekomsten och de d(cid:228)rmed f(cid:246)r- bundna ytsystemen, och (cid:151) tillr(cid:228)ckliga uppgifter f(cid:246)r att ber(cid:228)kna det l(cid:229)ngfristiga (cid:229)rsgenomsnittet f(cid:246)r den totala grundvattenbildningen. 2. 3 (cid:214)versyn av de konsekvenser som m(cid:228)nsklig verksamhet har f(cid:246)r grundvattnet F(cid:246)r s(cid:229)dana grundvattenf(cid:246)rekomster som (cid:246)verskrider gr(cid:228)nsen mellan tv(cid:229) eller flera medlemsstater, eller f(cid:246)r vilka det vid den f(cid:246)rsta karakteriseringen enligt punkt 2. 1 ovan fastst(cid:228)lldes att det finns risk f(cid:246)r att de inte uppfyller de m(cid:229)l som fastst(cid:228)llts f(cid:246)r varje f(cid:246)rekomst enligt artikel 4, skall, om det (cid:228)r relevant, f(cid:246)ljande information samlas in och bevaras f(cid:246)r varje grundvattenf(cid:246)rekomst: (cid:151) Lokaliseringen av punkter i grundvattenf(cid:246)rekomsten som anv(cid:228)nds f(cid:246)r uttag av vatten avsett som dricksvat- ten och som ger mer (cid:228)n 10 m3 per dag i genomsnitt eller betj(cid:228)nar mer (cid:228)n 50 personer. (cid:151) Det genomsnittliga uttaget per (cid:229)r fr(cid:229)n s(cid:229)dana punkter. (cid:151) Den kemiska sammans(cid:228)ttningen hos det vatten som tas ut fr(cid:229)n grundvattenf(cid:246)rekomsten. (cid:151) Lokalisering av punkter i grundvattenf(cid:246)rekomsten dit vatten tillf(cid:246)rs direkt. (cid:151) Storleken p(cid:229) tillfl(cid:246)det vid s(cid:229)dana punkter. (cid:151) Den kemiska sammans(cid:228)ttningen av det vatten som tillf(cid:246)rs grundvattenf(cid:246)rekomsten, (cid:151) Markanv(cid:228)ndningen i det eller de tillrinningsomr(cid:229)den som grundvattenbildningen sker ifr(cid:229)n, inbegripet till exempel avledning av regnvatten och avrinning antropogena f(cid:246)r(cid:228)ndringar i tillfl(cid:246)deskarakteristika, genom markt(cid:228)tning, konstgjord infiltration, uppd(cid:228)mning eller dr(cid:228)nering. 2. 4 (cid:214)versyn av f(cid:246)r(cid:228)ndringarnas konsekvenser f(cid:246)r grundvattenniv(cid:229)n Medlemsstaterna skall (cid:228)ven fastst(cid:228)lla f(cid:246)r vilka grundvattenf(cid:246)rekomster det enligt artikel 4 kan fastst(cid:228)llas mindre str(cid:228)nga m(cid:229)l efter det att f(cid:246)ljande effekter p(cid:229) f(cid:246)rekomtens status har beaktats i) ytvatten och d(cid:228)rmed sammanh(cid:228)ngande terrestra ekosystem, ii) vattenreglering, skydd mot (cid:246)versv(cid:228)mningar och markdr(cid:228)nering, iii) m(cid:228)nsklig utveckling. 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/27 BILAGA III EKONOMISK ANALYS Den ekonomiska analysen skall inneh(cid:229)lla tillr(cid:228)cklig och tillr(cid:228)ckligt detaljerad information (med beaktande av kostnaden f(cid:246)r att samla in de relevanta uppgifterna) f(cid:246)r att det skall vara m(cid:246)jligt att g(cid:246)ra a) de relevanta ber(cid:228)kningarna f(cid:246)r att i enlighet med artikel 9 beakta principen om t(cid:228)ckning av kostnaderna f(cid:246)r vatten- tj(cid:228)nster med h(cid:228)nsyn till l(cid:229)ngsiktiga f(cid:246)rs(cid:246)rjnings- och behovsprognoser avseende vattnet i avrinningsdistriktet och, om n(cid:246)dv(cid:228)ndigt (cid:151) uppskattningar av de volymer, priser och kostnader som (cid:228)r f(cid:246)renade med vattentj(cid:228)nster, och (cid:151) uppskattningar av relevanta investeringar, d(cid:228)ri inbegripet prognoser f(cid:246)r s(cid:229)dana investeringar. b) bed(cid:246)mningar av den mest kostnadseffektiva kombination av (cid:229)tg(cid:228)rder n(cid:228)r det g(cid:228)ller vattenanv(cid:228)ndningen som skall ing(cid:229) i det (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram som avses i artikel 11, p(cid:229) grundval av uppskattningar av de potentiella kostnaderna f(cid:246)r s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder. C 343/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 BILAGA IV SKYDDADE OMR¯DEN 1. Det register (cid:246)ver skyddade omr(cid:229)den som kr(cid:228)vs enligt artikel 6 skall omfatta f(cid:246)ljande typer av skyddade omr(cid:229)den: i) Omr(cid:229)den som enligt artikel 7 fastst(cid:228)llts f(cid:246)r uttag av vatten som (cid:228)r avsett att anv(cid:228)ndas som dricksvatten. ii) Omr(cid:229)den som har fastst(cid:228)llts f(cid:246)r skydd av ekonomiskt betydelsefulla vattenlevande djur- eller v(cid:228)xtarter. iii) Vattenf(cid:246)rekomster som fastst(cid:228)llts som rekreationsvatten, inklusive omr(cid:229)den som fastst(cid:228)llts som badvatten enligt direktiv 76/160/EEG. iv) Omr(cid:229)den som (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r n(cid:228)rings(cid:228)mnen, inklusive omr(cid:229)den som fastst(cid:228)llts som s(cid:229)rbara enligt direktiv 91/676/EEG och omr(cid:229)den som fastst(cid:228)llts som k(cid:228)nsliga omr(cid:229)den enligt direktiv 91/271/EEG. v) Omr(cid:229)den som har fastst(cid:228)llts f(cid:246)r skydd av livsmilj(cid:246)er eller arter d(cid:228)r bevarandet eller f(cid:246)rb(cid:228)ttrandet av vattnets status (cid:228)r en viktig faktor f(cid:246)r deras skydd, inklusive relevanta Natura 2000-omr(cid:229)den som fastst(cid:228)llts enligt r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG (1) och direktiv 79/409/EEG (2). 2. I den sammanfattning av registret som skall ing(cid:229) i f(cid:246)rvaltningsplanen f(cid:246)r avrinningsdistriktet skall ing(cid:229) kartor, som visar var varje skyddat omr(cid:229)de (cid:228)r bel(cid:228)get, och en beskrivning av den gemenskapslagstiftning, den nationella eller den lokala lagstiftning i enlighet med vilken de blivit f(cid:246)rklarade som s(cid:229)dana. (1) EGT L 206, 22. 7. 1992, s. 7. Direktivet senast (cid:228)ndrat genom direktiv 97/62/EG (EGT L 305, 8. 11. 1997, s. 42). (2) EGT L 103, 25. 4. 1979, s. 1. Direktivet senast (cid:228)ndrat genom direktiv 97/49/EG (EGT L 223, 13. 8. 1997, s. 9). 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/29 BILAGA V YTVATTENSTATUS Kvalitetsfaktorer f(cid:246)r klassificeringen av ekologisk status Floder Sj(cid:246)ar Vatten i (cid:246)verg(cid:229)ngszon Kustvatten Konstgjorda och kraftigt modifierade vattenf(cid:246)rekomster Normativa definitioner f(cid:246)r klassificering av ekologisk status Definition av h(cid:246)g, god och m(cid:229)ttlig ekologisk status i floder Definition av h(cid:246)g, god och m(cid:229)ttlig ekologisk status i sj(cid:246)ar Definition av h(cid:246)g, god och m(cid:229)ttlig ekologisk status i vatten i (cid:246)verg(cid:229)ngszon Definition av h(cid:246)g, god och m(cid:229)ttlig ekologisk status i vatten i kustvatten Definition av maximal, god och m(cid:229)ttlig ekologisk potential i konstgjorda eller kraftigt modifierade vattenf(cid:246)re- komster 1. 1. 1 1. 1. 1 1. 1. 2 1. 1. 3 1. 1. 4 1. 1. 5 1. 2 1. 2. 1 1. 2. 2 1. 2. 3 1. 2. 4 1. 2. 5 1. 2. 6 F(cid:246)rfarande f(cid:246)r medlemsstaternas fastst(cid:228)llande av normer f(cid:246)r kemisk kvalitet 1. 3 1. 3. 1 1. 3. 2 1. 3. 3 1. 3. 4 1. 3. 5 1. 3. 6 1. 4 1. 4. 1 1. 4. 2 1. 4. 3 2. 2. 1 2. 1. 1 2. 1. 2 2. 2 2. 2. 1 2. 2. 2 2. 2. 3 2. 2. 4 2. 3 2. 3. 1 2. 3. 2 2. 4 2. 4. 1 2. 4. 2 2. 4. 3 2. 4. 4 2. 4. 5 (cid:214)vervakning av ekologisk och kemisk status f(cid:246)r ytvatten Utformning av den kontrollerande (cid:246)vervakningen Utformning av den operativa (cid:246)vervakningen Utformning av den unders(cid:246)kande (cid:246)vervakningen (cid:214)vervakningsfrekvens Till(cid:228)ggskrav p(cid:229) (cid:246)vervakning av skyddade omr(cid:229)den Normer f(cid:246)r (cid:246)vervakning av kvalitetsfaktorer Klassificering och redovisning av ekologisk status J(cid:228)mf(cid:246)rbarhet av resultat fr(cid:229)n biologisk (cid:246)vervakning Redovisning av (cid:246)vervakningsresultat och klassificering av ekologisk status och ekologisk potential Redovisning av (cid:246)vervakningsresultat och klassificering av kemisk status GRUNDVATTEN Kvantitativ status f(cid:246)r grundvatten Parametrar f(cid:246)r klassificering av kvantitativ status Definition av kvantitativ status (cid:214)vervakning av kvantitativ status f(cid:246)r grundvatten N(cid:228)t f(cid:246)r (cid:246)vervakning av grundvattenniv(cid:229)n T(cid:228)thet av (cid:246)vervakningsstationer (cid:214)vervakningsfrekvens Tolkning och redovisning av kvantitativ status f(cid:246)r grundvatten Kemisk status f(cid:246)r grundvatten Parametrar f(cid:246)r best(cid:228)mning av kemisk status f(cid:246)r grundvatten Definition av god kemisk status f(cid:246)r grundvatten (cid:214)vervakning av kemisk status f(cid:246)r grundvatten N(cid:228)t f(cid:246)r (cid:246)vervakning av grundvatten Kontrollerande (cid:246)vervakning Operativ (cid:246)vervakning Identifiering av tendenser f(cid:246)r f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen Tolkning och redovisning av kemisk status f(cid:246)r grundvatten 2. 5 Redovisning av status f(cid:246)r grundvatten C 343/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 1. YTVATTENSTATUS 1. 1 Kvalitetsfaktorer f(cid:246)r klassificeringen av ekologisk status 1. 1. 1 Floder B i o l o g i s k a f a k t o r e r Sammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst av vattenv(cid:228)xter Sammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst av bentiska evertebrater Sammans(cid:228)ttning, f(cid:246)rekomst och (cid:229)ldersstruktur hos fiskfaunan H y d r o m o r f o l o g i s k a f a k t o r e r s o m s t (cid:246) d f (cid:246) r d e b i o l o g i s k a f a k t o r e r n a Hydrologisk regim: (cid:151) kvantitet och dynamik f(cid:246)r vattenfl(cid:246)de (cid:151) f(cid:246)rbindelser med grundvattenf(cid:246)rekomster Flodens kontinuitet Morfologiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden: (cid:151) variation i floddjup och flodbredd (cid:151) flodb(cid:228)ddens struktur och substrat (cid:151) strandzonens struktur K e m i s k a o c h f y s i k a l i s k - k e m i s k a f a k t o r e r s o m s t (cid:246) d f (cid:246) r d e b i o l o g i s k a f a k t o r e r n a Allm(cid:228)nt: (cid:151) Vattentemperatur (cid:151) Syref(cid:246)rh(cid:229)llanden (cid:151) Salthalt (cid:151) F(cid:246)rsurningsstatus (cid:151) N(cid:228)ringsf(cid:246)rh(cid:229)llanden S(cid:228)rskilda f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen: (cid:151) F(cid:246)rorening fr(cid:229)n alla de prioriterade (cid:228)mnen f(cid:246)r vilka det har visats att de sl(cid:228)pps ut i vattenf(cid:246)re- komsten. (cid:151) F(cid:246)rorening fr(cid:229)n andra (cid:228)mnen f(cid:246)r vilka det har visats att de sl(cid:228)pps ut i betydande m(cid:228)ngder i vatten- f(cid:246)rekomsten. 1. 1. 2 Sj(cid:246)ar B i o l o g i s k a f a k t o r e r Sammans(cid:228)ttning, f(cid:246)rekomst och biomassa hos fytoplankton Sammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst av andra vattenv(cid:228)xter Sammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst av bentiska evertebrater Sammans(cid:228)ttning, f(cid:246)rekomst och (cid:229)ldersstruktur hos fiskfaunan 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/31 H y d r o m o r f o l o g i s k a f a k t o r e r s o m s t (cid:246) d f (cid:246) r d e b i o l o g i s k a f a k t o r e r n a Hydrologisk regim (cid:151) vattenfl(cid:246)desvolym och vattenfl(cid:246)desdynamik (cid:151) uppeh(cid:229)llstid (cid:151) f(cid:246)rbindelser med grundvattenf(cid:246)rekomster Morfologiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden (cid:151) variation i sj(cid:246)vattendjup (cid:151) sj(cid:246)b(cid:228)ddens volym, struktur och substrat (cid:151) sj(cid:246)strandens struktur K e m i s k a o c h f y s i k a l i s k - k e m i s k a f a k t o r e r s o m s t (cid:246) d f (cid:246) r d e b i o l o g i s k a f a k t o r e r n a Allm(cid:228)nt (cid:151) Siktdjup (cid:151) Vattentemperatur (cid:151) Syref(cid:246)rh(cid:229)llanden (cid:151) Salthalt (cid:151) F(cid:246)rsurningsstatus (cid:151) N(cid:228)ringsf(cid:246)rh(cid:229)llanden S(cid:228)rskilda f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen: (cid:151) F(cid:246)rorening fr(cid:229)n alla de prioriterade (cid:228)mnen f(cid:246)r vilka det har visats att de sl(cid:228)pps ut i vattenf(cid:246)re- komsten. (cid:151) F(cid:246)rorening fr(cid:229)n andra (cid:228)mnen f(cid:246)r vilka det har visats att de sl(cid:228)pps ut i betydande m(cid:228)ngder i vatten- f(cid:246)rekomsten. 1. 1. 3 Vatten i (cid:246)verg(cid:229)ngszon B i o l o g i s k a f a k t o r e r Sammans(cid:228)ttning, f(cid:246)rekomst och biomassa hos fytoplankton Sammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst av andra vattenv(cid:228)xter Sammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst av bentiska evertebrater Sammans(cid:228)ttning, f(cid:246)rekomst och (cid:229)ldersstruktur hos fiskfaunan H y d r o m o r f o l o g i s k a f a k t o r e r s o m s t (cid:246) d f (cid:246) r d e b i o l g o i s k a f a k t o r e r n a Morfologiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden: (cid:151) djupvariation (cid:151) b(cid:228)ddens volym, struktur och substrat (cid:151) tidvattenzonens struktur C 343/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 Tidvattenm(cid:246)nster: (cid:151) s(cid:246)tvattenfl(cid:246)de (cid:151) v(cid:229)gexponering K e m i s k a o c h f y s i k a l i s k - k e m i s k a f a k t o r e r s o m s t (cid:246) d f (cid:246) r d e b i o l o g i s k a f a k t o r e r n a Allm(cid:228)nt: (cid:151) Siktdjup (cid:151) Vattentemperatur (cid:151) Syref(cid:246)rh(cid:229)llanden (cid:151) Salthalt (cid:151) N(cid:228)ringsf(cid:246)rh(cid:229)llanden S(cid:228)rskilda f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen: (cid:151) F(cid:246)rorening fr(cid:229)n alla prioriterade (cid:228)mnen f(cid:246)r vilka det har visats att de sl(cid:228)pps ut i vattenf(cid:246)rekomsten. (cid:151) F(cid:246)rorening fr(cid:229)n andra (cid:228)mnen f(cid:246)r vilka det har visats att de sl(cid:228)pps ut i betydande m(cid:228)ngder i vatten- f(cid:246)rekomsten. 1. 1. 4 Kustvatten B i o l o g i s k a f a k t o r e r Sammans(cid:228)ttning, f(cid:246)rekomst och biomassa hos fytoplankton Sammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst av andra vattenv(cid:228)xter Sammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst av bentiska evertebrater H y d r o m o r f o l o g i s k a f a k t o r e r t i l l g r u n d f (cid:246) r d e b i o l o g i s k a f a k t o r e r Morfologiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden: (cid:151) djupvariation (cid:151) kustb(cid:228)ddens struktur och substrat (cid:151) tidvattenzonens struktur Tidvattenm(cid:246)nster: (cid:151) de dominerande str(cid:246)mmarnas riktning (cid:151) v(cid:229)gexponering K e m i s k a o c h f y s i k a l i s k - k e m i s k a f a k t o r e r t i l l g r u n d f (cid:246) r d e b i o l o g i s k a f a k t o r e r n a Allm(cid:228)nt: (cid:151) Siktdjup (cid:151) Vattentemperatur (cid:151) Syref(cid:246)rh(cid:229)llanden (cid:151) Salthalt (cid:151) N(cid:228)ringsf(cid:246)rh(cid:229)llanden 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/33 S(cid:228)rskilda f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen: (cid:151) F(cid:246)rorening fr(cid:229)n alla prioriterade (cid:228)mnen f(cid:246)r vilka det har visats att de sl(cid:228)pps ut i vattenf(cid:246)rekomsten. (cid:151) F(cid:246)rorening fr(cid:229)n andra (cid:228)mnen f(cid:246)r vilka det har visats att de sl(cid:228)pps ut i betydande m(cid:228)ngder i vatten- f(cid:246)rekomsten. 1. 1. 5 Kosntgjorda eller kraftigt modifierade vattenf(cid:246)rekomster F(cid:246)r konstgjorda eller kraftigt modifierade vattenf(cid:246)rekomster skall de kvalitetsfaktorer till(cid:228)mpas som skall till(cid:228)m- pas f(cid:246)r den av de ovan n(cid:228)mnda fyra naturliga grundvattenkategorierna som n(cid:228)rmast liknar den konstgjorda eller kraftigt modifierade vattenf(cid:246)rekomsten i fr(cid:229)ga. 1. 2 Normativa definitioner f(cid:246)r klassificeringen av ekologisk status Allm(cid:228)n definition f(cid:246)r floder, sj(cid:246)ar, vatten i (cid:246)verg(cid:229)ngszon och kustvatten Tabell 1. 2 F(cid:246)ljande text ger en allm(cid:228)n definition av ekologisk kvalitet. Vid klassificeringen skall de v(cid:228)rden f(cid:246)r kvalitetsfaktorer n(cid:228)r det g(cid:228)ller ekologisk status f(cid:246)r varje grundvattenkategori anv(cid:228)ndas som framg(cid:229)r av tabel- lerna 1. 2. 1(cid:150)1. 2. 4 nedan. Faktorer H(cid:246)g status God status M(cid:229)ttlig status Allm(cid:228)nt Det finns inga eller endast mycket sm(cid:229) av m(cid:228)nniskor framkallade f(cid:246)r(cid:228)ndringar av ytvattenf(cid:246)rekomstens v(cid:228)rden f(cid:246)r de fysikalisk-kemiska och hydromorfologiska kva- litetsfaktorerna, j(cid:228)mf(cid:246)rt med de v(cid:228)rden som normalt g(cid:228)l- ler f(cid:246)r denna typ av f(cid:246)rekomst vid op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llan- den. V(cid:228)rdena f(cid:246)r ytvattenf(cid:246)rekomstens biologiska kvalitetsfak- torer avspeglar de v(cid:228)rden som normalt (cid:228)r f(cid:246)rknippade med denna typ vid op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden och upp- visar inga eller mycket sm(cid:229) tecken p(cid:229) st(cid:246)rningar. Dessa (cid:228)r de typspecifika f(cid:246)rh(cid:229)llandena och samh(cid:228)llena. Vatten med status under m(cid:229)ttlig skall klassificeras som otillfredsst(cid:228)llande eller d(cid:229)liga. V(cid:228)rdena f(cid:246)r ytvattenf(cid:246)rekomstens biologiska kvalitetsfak- torer uppvisar sm(cid:229) av m(cid:228)nsklig verksamhet framkallade st(cid:246)rningar, men avviker endast i liten omfattning fr(cid:229)n de v(cid:228)rden som normalt g(cid:228)ller f(cid:246)r ytvattenf(cid:246)rekomsten vid op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. V(cid:228)rdena f(cid:246)r ytvattenf(cid:246)rekomstens biologiska kvalitetsfakto- rer avviker i m(cid:229)ttlig omfattning fr(cid:229)n de v(cid:228)rden som nor- malt g(cid:228)ller f(cid:246)r ytvattenf(cid:246)rekomsten vid op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)l- landen. V(cid:228)rdena visar p(cid:229) m(cid:229)ttliga av m(cid:228)nsklig verksamhet framkallade st(cid:246)rningar och (cid:228)r avsev(cid:228)rt mer p(cid:229)verkade (cid:228)n vid f(cid:246)rh(cid:229)llanden med god status. Vatten som uppvisar tecken p(cid:229) st(cid:246)rre f(cid:246)r(cid:228)ndringar av v(cid:228)rdena f(cid:246)r de biologiska kvalitetsfaktorerna f(cid:246)r typen av ytvattenf(cid:246)rekomst i fr(cid:229)ga, och i vilka de relevanta biologiska samh(cid:228)llena avviker v(cid:228)sentligt fr(cid:229)n dem som normalt (cid:228)r f(cid:246)rknippade med denna typ av ytvattenf(cid:246)rekomst vid op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden, skall klassificeras som otillfredsst(cid:228)llande. Vatten som uppvisar tecken p(cid:229) allvarliga f(cid:246)r(cid:228)ndringar av v(cid:228)rdena f(cid:246)r de biologiska kvalitetsfaktorerna f(cid:246)r typen av ytvattenf(cid:246)rekomst i fr(cid:229)ga, och i vilka de relevanta biologiska samh(cid:228)llen som normalt (cid:228)r f(cid:246)r- knippade med denna typ av ytvattenf(cid:246)rekomst vid op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden saknas, skall klassificeras som d(cid:229)liga. C 3 4 3 / 3 4 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i. 3 0 1 1 1 9 9 9. Biologiska kvalitetsfaktorer Tabell 1. 2. 1 Definition av h(cid:246)g, god och m(cid:229)ttlig ekologisk status i floder Faktorer H(cid:246)g status God status M(cid:229)ttlig status Fytoplankton Artsammans(cid:228)ttning av fytoplankton motsvarar helt eller n(cid:228)stan helt op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Den genomsnittliga f(cid:246)rekomsten av fytoplankton st(cid:228)m- mer helt (cid:246)verens med de typspecifika fysikalisk-kemiska f(cid:246)rh(cid:229)llandena och f(cid:246)r(cid:228)ndrar inte v(cid:228)sentligt de typspeci- fika siktdjupsf(cid:246)rh(cid:229)llandena. Planktonblomning intr(cid:228)ffar med den frekvens och inten- sitet som st(cid:228)mmer (cid:246)verens med de typspecifika fysika- lisk-kemiska f(cid:246)rh(cid:229)llandena. finns l(cid:228)tta f(cid:246)r(cid:228)ndringar i artsammans(cid:228)ttning och Det f(cid:246)rekomst av fytoplankton j(cid:228)mf(cid:246)rt med de typspecifika samh(cid:228)llena. S(cid:229)dana f(cid:246)r(cid:228)ndringar tyder inte p(cid:229) n(cid:229)gon accelererande tillv(cid:228)xt av alger som orsakar o(cid:246)nskade st(cid:246)rningar av vattenf(cid:246)rekomstens organismbalans eller av vattnets eller sedimentens fysikalsik-kemiska kvalitet. En l(cid:228)tt (cid:246)kning av frekvensen f(cid:246)r och intensiteten av den typspecifika planktonblomningen kan f(cid:246)rekomma. Artsammans(cid:228)ttningen av fytoplankton skiljer sig m(cid:229)ttligt fr(cid:229)n sammans(cid:228)ttningen i typspecifika samh(cid:228)llen. F(cid:246)rekomsten (cid:228)r m(cid:229)ttligt p(cid:229)verkad och kan f(cid:246)rorsaka en betydande o(cid:246)nskad p(cid:229)verkan p(cid:229) v(cid:228)rdena f(cid:246)r andra bio- logiska och fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorer. En m(cid:229)ttlig (cid:246)kning av frekvensen f(cid:246)r och intensiteten av planktonblomning kan f(cid:246)rekomma. Ih(cid:229)llande blomningar kan intr(cid:228)ffa under sommarm(cid:229)naderna. Makrofyter och fytobentos Artsammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst motsvarar helt eller n(cid:228)stan helt op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Inga f(cid:246)r(cid:228)ndringar i den genomsnittliga f(cid:246)rekomsten av makrofyter och fytobentos kan uppt(cid:228)ckas. finns l(cid:228)tta f(cid:246)r(cid:228)ndringar i artsammans(cid:228)ttning och Det f(cid:246)rekomst av makrofyter och fytobentos i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de typspecifika samh(cid:228)llena. S(cid:229)dana f(cid:246)r(cid:228)ndringar tyder inte p(cid:229) n(cid:229)gon accelererande tillv(cid:228)xt av fytobentos eller h(cid:246)gre former av v(cid:228)xtliv som orsakar o(cid:246)nskade st(cid:246)rningar av vattenf(cid:246)rekomstens organismbalans eller av vattnets eller sedimentens fysikalisk-kemiska kvalitet. Det fytobentiska samh(cid:228)llet har inte till f(cid:246)ljd av m(cid:228)nsklig verksamhet p(cid:229)verkats negativt av flockar eller mattor av bakterier. Det finns m(cid:229)ttliga f(cid:246)r(cid:228)ndringar i artsammans(cid:228)ttningen av makrofyter och fytobentos i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de typspecifika samh(cid:228)llena och den (cid:228)r v(cid:228)sentligt mer p(cid:229)verkad (cid:228)n vad som (cid:228)r fallet vid god status. M(cid:229)ttliga f(cid:246)r(cid:228)ndringar av den genomsnittliga f(cid:246)rekomsten av makrofyter och fytobentos kan p(cid:229)visas. Det fytobentiska samh(cid:228)llet kan till f(cid:246)ljd av m(cid:228)nsklig verk- samhet ha p(cid:229)verkats och i vissa omr(cid:229)den flyttats av flockar och mattor av bakterier. Bentiska evertebrater Artsammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst motsvarar helt eller n(cid:228)stan helt op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. F(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan arter som (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan och arter som inte (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan uppvisar inga tecken p(cid:229) f(cid:246)r(cid:228)ndring j(cid:228)mf(cid:246)rt med op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llan- den. finns l(cid:228)tta f(cid:246)r(cid:228)ndringar i artsammans(cid:228)ttning och Det f(cid:246)rekomst av evertebrater i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de typspecifika samh(cid:228)llena. F(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan arter som (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan och arter som inte (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan uppvisar en l(cid:228)tt f(cid:246)r(cid:228)ndring j(cid:228)mf(cid:246)rt med op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Graden av m(cid:229)ngfald av evertebrater uppvisar inga tecken p(cid:229) f(cid:246)r(cid:228)ndring j(cid:228)mf(cid:246)rt med op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. M(cid:229)ngfalden av evertebrater uppvisar vissa tecken p(cid:229) f(cid:246)r- (cid:228)ndring j(cid:228)mf(cid:246)rt med typspecifika v(cid:228)rden. Artsammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst av evertebrater skiljer sig m(cid:229)ttligt fr(cid:229)n de typspecifika f(cid:246)rh(cid:229)llandena. Viktiga grupper av arter i det typspecifika samh(cid:228)llet sak- nas. F(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan arter som (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan och arter som inte (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan, samt graden av m(cid:229)ngfald, (cid:228)r v(cid:228)sentligt l(cid:228)gre (cid:228)n det typspecifika v(cid:228)rdet och v(cid:228)sentligt l(cid:228)gre (cid:228)n vid god status. 3 0 1 1 1 9 9 9. S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i C 3 4 3 / 3 5 Faktorer H(cid:246)g status God status M(cid:229)ttlig status Fiskfauna Artsammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst motsvarar helt eller n(cid:228)stan helt op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Alla typspecifika arter som (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan f(cid:246)re- kommer. Det finns s(cid:229)dana l(cid:228)tta f(cid:246)r(cid:228)ndringar i arternas samman- s(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst i f(cid:246)reh(cid:229)llande till de typspecifika samh(cid:228)llena som kan h(cid:228)nf(cid:246)ras till av m(cid:228)nniskor framkal- lad p(cid:229)verkan p(cid:229) de fysikalisk-kemiska och hydromorfolo- giska kvalitetsfaktorerna. Det finns s(cid:229)dana m(cid:229)ttliga f(cid:246)r(cid:228)ndringar i fiskarternas sam- mans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de typspecifika samh(cid:228)llena som kan h(cid:228)nf(cid:246)ras till av m(cid:228)nniskor framkallad p(cid:229)verkan p(cid:229) de fysikalisk-kemiska och hydromorfologiska kvalitetsfaktorerna. Fisksamh(cid:228)llenas (cid:229)ldersstruktur uppvisar f(cid:229) tecken p(cid:229) av m(cid:228)nniskor framkallade st(cid:246)rningar och den tyder inte p(cid:229) brister i n(cid:229)gon s(cid:228)rskild arts fortplantning eller utveckling. Fisksamh(cid:228)llenas (cid:229)ldersstruktur uppvisar tecken p(cid:229) st(cid:246)r- ningar som kan h(cid:228)nf(cid:246)ras till av m(cid:228)nniskor framkallad p(cid:229)verkan p(cid:229) de fysikalisk-kemiska och hydromorfolo- giska kvalitetsfaktorerna och (cid:229)ldersstrukturen tyder i vissa fall p(cid:229) brister i en s(cid:228)rskild arts fortplantning eller utveckling av en omfattning som g(cid:246)r att vissa (cid:229)ldersgrup- per kan saknas. Fisksamh(cid:228)llenas (cid:229)ldersstruktur uppvisar betydande tecken p(cid:229) av m(cid:228)nniskor framkallade st(cid:246)rningar i en omfattning som g(cid:246)r att en m(cid:229)ttlig andel av de typspecifika arterna sak- nas eller f(cid:246)rekommer i mycket begr(cid:228)nsad omfattning. Hydromorfologiska kvalitetsfaktorer Faktorer H(cid:246)g status God status M(cid:229)ttlig status Hydrologisk regim Fl(cid:246)desvolym och fl(cid:246)desdynamik, samt den f(cid:246)rbindelse med grundvattnet som blir f(cid:246)ljden, motsvarar helt eller n(cid:228)stan helt op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kva- litetsfaktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. C 3 4 3 / 3 6 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i Kontinuitet Morfologiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden Flodens kontinuitet (cid:228)r inte p(cid:229)verkad av m(cid:228)nniskors verk- samhet och den till(cid:229)ter att vattenlevande organismer obe- hindrat kan vandra och sedimenttransport ske. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kva- litetsfaktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. Str(cid:246)mningsm(cid:246)nster, variation i djup och bredd, fl(cid:246)des- hastigheter, strandzonens struktur och f(cid:246)rh(cid:229)llanden motsvarar helt eller n(cid:228)stan helt op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. substratf(cid:246)rh(cid:229)llanden samt F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kva- litetsfaktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. 3 0 1 1 1 9 9 9. Fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorer (1) Faktorer H(cid:246)g status God status M(cid:229)ttlig status Allm(cid:228)nna f(cid:246)rh(cid:229)llanden V(cid:228)rdena f(cid:246)r de fysikalisk-kemiska faktorerna motsvarar helt eller n(cid:228)stan helt op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Koncentrationen av n(cid:228)rings(cid:228)mnen ligger i det intervall som normalt g(cid:228)ller vid op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Niv(cid:229)erna f(cid:246)r salthalt, pH, syrebalans, surhetsneutralise- rande f(cid:246)rm(cid:229)ga och temperatur uppvisar inga tecken p(cid:229) av m(cid:228)nniskor framkallad p(cid:229)verkan och ligger inom det intervall som normalt r(cid:229)der vid op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. V(cid:228)rdena f(cid:246)r temperatur, syrebalans, pH, surhetsneutrali- serande f(cid:246)rm(cid:229)ga och salthalt ligger inte utanf(cid:246)r det inter- vall som har fastst(cid:228)llts f(cid:246)r att det typspecifika ekosys- temets funktion skall s(cid:228)kerst(cid:228)llas och de biologiska kva- litetsfaktorer som har angivits ovan skall uppn(cid:229)s. Koncentrationer av n(cid:228)rings(cid:228)mnen (cid:246)verstiger inte de niv(cid:229)er som har fastst(cid:228)llts f(cid:246)r att ekosystemets funktion skall s(cid:228)kerst(cid:228)llas och att de biologiska kvalitetsfaktorer som har angivits ovan skall uppn(cid:229)s. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. S(cid:228)rskilda syntetiska f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen Koncentrationer n(cid:228)ra noll och (cid:229)tminstone l(cid:228)gre (cid:228)n gr(cid:228)n- sen f(cid:246)r uppt(cid:228)ckt vid anv(cid:228)ndning av den mest avancerade analysteknik som (cid:228)r i allm(cid:228)nt bruk. Koncentrationer som inte (cid:246)verstiger de normer som upp- r(cid:228)ttats i enlighet med det f(cid:246)rfarande som beskrivs i avsnitt 1. 2. 6, utan att det p(cid:229)verkar till(cid:228)mpningen av direktiv 91/414/EEG och direktiv 98/8/EG. (<eqs) F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. S(cid:228)rskilda icke-syntetiska f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen Koncentrationerna ligger inom det intervall som normalt g(cid:228)ller vid op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden (bakgrundsniv(cid:229)er = bgl). Koncentrationer som inte (cid:246)verstiger de normer som upp- f(cid:246)rfarande som beskrivs i r(cid:228)ttats i enlighet med det avsnitt 1. 2. 6 (2), utan att det p(cid:229)verkar till(cid:228)mpningen av direktiv 91/414/EEG och direktiv 98/8/EG. (<eqs) F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. (1) F(cid:246)ljande f(cid:246)rkortningar anv(cid:228)nds: bgl = bakgrundsniv(cid:229), eqs = milj(cid:246)kvalitetsnorm. (2) Till(cid:228)mpningen av de normer som h(cid:228)rletts i enlighet med detta protokoll skall inte erfordra att koncentrationen av f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen minskas s(cid:229) att den underskrider bakgrundsniv(cid:229)erna (eqs > bgl). 3 0 1 1 1 9 9 9. S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i C 3 4 3 / 3 7 Biologiska kvalitetsfaktorer Tabell 1. 2. 2 Definition av h(cid:246)g, god och m(cid:229)ttlig ekologisk status i sj(cid:246)ar Faktorer H(cid:246)g status God status M(cid:229)ttlig status Fytoplankton Artsammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst av fytoplankton mot- svarar helt eller n(cid:228)stan helt op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Den genomsnittliga f(cid:246)rekomsten av fytoplanktonbio- massa (cid:246)verensst(cid:228)mmer helt med de typspecifika fysika- lisk-kemiska f(cid:246)rh(cid:229)llandena och f(cid:246)r(cid:228)ndrar inte v(cid:228)sentligt de typspecifika siktdjupsf(cid:246)rh(cid:229)llandena. Planktonblomning intr(cid:228)ffar med den frekvens och inten- sitet som st(cid:228)mmer (cid:246)verens med de typspecifika fysika- lisk-kemiska f(cid:246)rh(cid:229)llandena. Det finns l(cid:228)tta f(cid:246)r(cid:228)ndringar i sammans(cid:228)ttning och f(cid:246)re- komst av plankton i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de typspecifika sam- h(cid:228)llena. S(cid:229)dana f(cid:246)r(cid:228)ndringar tyder inte p(cid:229) n(cid:229)gon accele- rerande tillv(cid:228)xt av alger som orsakar o(cid:246)nskade st(cid:246)rningar av vattenf(cid:246)rekomstens organismbalans eller av vattnets eller sedimentens fysikalisk-kemiska kvalitet. En l(cid:228)tt (cid:246)kning av frekvensen f(cid:246)r och intensiteten av den typspecifika planktonblomningen kan f(cid:246)rekomma. Artsammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst av plankton skiljer sig m(cid:229)ttligt fr(cid:229)n sammans(cid:228)ttning i typspecifika samh(cid:228)llen. Biomassan (cid:228)r m(cid:229)ttligt p(cid:229)verkad och kan f(cid:246)rorsaka en bety- dande o(cid:246)nskad p(cid:229)verkan p(cid:229) andra biologiska och fysika- lisk-kemiska kvalitetsfaktorers v(cid:228)rden och p(cid:229) vattnets eller sedimentens fysikalisk-kemiska kvalitet. En m(cid:229)ttlig (cid:246)kning av frekvensen f(cid:246)r och intensiteten av planktonblomning kan f(cid:246)rekomma. Ih(cid:229)llande blomningar kan intr(cid:228)ffa under sommarm(cid:229)naderna. Makrofyter och fytobentos Artsammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst motsvarar helt eller n(cid:228)stan helt op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)lladen. Inga f(cid:246)r(cid:228)ndringar i den genomsnittliga f(cid:246)rekomsten av makrofyter och fytobentos kan uppt(cid:228)ckas. Det finns l(cid:228)tta f(cid:246)r(cid:228)ndringar i sammans(cid:228)ttning och f(cid:246)re- komst av makrofyter och fytobentos i f(cid:246)rh(cid:229)llande till typspecifika samh(cid:228)llen. S(cid:229)dana f(cid:246)r(cid:228)ndringar tyder inte p(cid:229) n(cid:229)gon accelererande tillv(cid:228)xt av fytobentos eller h(cid:246)gre for- mer av v(cid:228)xtliv som orsakar o(cid:246)nskade st(cid:246)rningar av vat- tenf(cid:246)rekomstens organismbalans eller av vattnets eller sedimentens fysikalisk-kemiska kvalitet. Det fytobentiska samh(cid:228)llet har inte till f(cid:246)ljd av m(cid:228)nsklig verksamhet p(cid:229)verkats negativt av flockar eller mattor av bakterier. Det finns m(cid:229)ttliga f(cid:246)r(cid:228)ndringar i artsammans(cid:228)ttningen av makrofyter och fytobentos i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de typspecifika samh(cid:228)llena och den (cid:228)r v(cid:228)sentligt mer p(cid:229)verkad (cid:228)n vad som kan iakttas vid god kvalitet. M(cid:229)ttliga f(cid:246)r(cid:228)ndringar av den genomsnittliga f(cid:246)rekomsten av makrofyter och fytobentos kan p(cid:229)visas. Det fytobentiska samh(cid:228)llet kan till f(cid:246)ljd av m(cid:228)nsklig verk- samhet ha p(cid:229)verkats och i vissa omr(cid:229)den flyttats av flockar och mattor av bakterier. C 3 4 3 / 3 8 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i Bentiska evertebrater Artsammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst motsvarar helt eller n(cid:228)stan helt op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. F(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan arter som (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan och arter som inte (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan uppvisar ingen f(cid:246)r(cid:228)ndring j(cid:228)mf(cid:246)rt med op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Graden av m(cid:229)ngfald av evertebrater uppvisar inga tecken p(cid:229) f(cid:246)r(cid:228)ndring j(cid:228)mf(cid:246)rt med op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. finns l(cid:228)tta f(cid:246)r(cid:228)ndringar i artsammans(cid:228)ttning och Det f(cid:246)rekomst av evertebrater i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de typspecifika samh(cid:228)llen. F(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan arter som (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan och arter som inte (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan uppvisar vissa tecken p(cid:229) f(cid:246)r(cid:228)ndring j(cid:228)mf(cid:246)rt med op(cid:229)verkade f(cid:246)r- h(cid:229)llanden. M(cid:229)ngfalden av evertebrater uppvisar vissa tecken p(cid:229) f(cid:246)r- (cid:228)ndring j(cid:228)mf(cid:246)rt med op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Artsammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst av evertebrater skiljer sig m(cid:229)ttligt fr(cid:229)n typspecifika f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Viktiga grupper av arter i det typspecifika samh(cid:228)llet sak- nas. F(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan arter som (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan och arter som inte (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan, samt graden av m(cid:229)ngfald, (cid:228)r v(cid:228)sentligt l(cid:228)gre (cid:228)n det typspecifika v(cid:228)rdet och v(cid:228)sentligt l(cid:228)gre (cid:228)n vid god status. 3 0 1 1 1 9 9 9. Faktorer H(cid:246)g status God status M(cid:229)ttlig status Fiskfauna Artsammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst motsvarar helt eller n(cid:228)stan helt op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Alla typspecifika arter som (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan f(cid:246)re- kommer. Det finns s(cid:229)dana l(cid:228)tta f(cid:246)r(cid:228)ndringar i artsammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de typspecifika samh(cid:228)l- lena som kan h(cid:228)nf(cid:246)ras till av m(cid:228)nniskor framkallad p(cid:229)verkan p(cid:229) de fysikalisk-kemiska och hydromorfolo- giska kvalitetsfaktorerna. Det finns s(cid:229)dana m(cid:229)ttliga f(cid:246)r(cid:228)ndringar i fiskarternas sam- mans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de typspecifika samh(cid:228)llena som kan h(cid:228)nf(cid:246)ras till av m(cid:228)nniskor framkallad p(cid:229)verkan p(cid:229) de fysikalisk-kemiska och hydromorfologiska kvalitetsfaktorerna. Fisksamh(cid:228)llenas (cid:229)ldersstruktur uppvisar f(cid:229) tecken p(cid:229) av m(cid:228)nniskor framkallade st(cid:246)rningar och den tyder inte p(cid:229) brister i n(cid:229)gon s(cid:228)rskild arts fortplantning eller utveckling. som kan tillskrivas av m(cid:228)nniskor Fisksamh(cid:228)llenas (cid:229)ldersstruktur uppvisar tecken p(cid:229) st(cid:246)r- framkallad ningar p(cid:229)verkan p(cid:229) de fysikalisk-kemiska och hydromorfolo- giska kvalitetsfaktorerna och (cid:229)ldersstrukturen tyder i vissa fall p(cid:229) brister i en s(cid:228)rskild arts fortplantning eller utveckling av en omfattning som g(cid:246)r att vissa (cid:229)ldersgrup- per kan saknas. Fisksamh(cid:228)llenas (cid:229)ldersstruktur uppvisar betydande tecken p(cid:229) st(cid:246)rningar som kan tillskrivas av m(cid:228)nniskor framkallad p(cid:229)verkan p(cid:229) de fysikalisk-kemiska eller hydromorfologiska kvalitetsfaktorerna av en omfattning som g(cid:246)r att en m(cid:229)ttlig andel av de typspecifika arterna saknas eller f(cid:246)rekommer i mycket begr(cid:228)nsad utstr(cid:228)ckning. Hydromorfologiska kvalitetsfaktorer Faktorer H(cid:246)g status God status M(cid:229)ttlig status Hydrologisk regim Fl(cid:246)desvolym, fl(cid:246)desdynamik, niv(cid:229) och uppeh(cid:229)llstid samt den f(cid:246)rbindelse med grundvattnet som blir f(cid:246)ljden, mot- svarar helt eller n(cid:228)stan helt op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kva- litetsfaktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. Morfologiska kvalitetsfaktorer Variationer i sj(cid:246)djup, substralf(cid:246)rh(cid:229)llanden samt strandzo- nens struktur och f(cid:246)rh(cid:229)llanden motsvarar helt eller n(cid:228)s- tan helt op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kva- litetsfaktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. 3 0 1 1 1 9 9 9. S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i C 3 4 3 / 3 9 Fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorer (1) Faktorer H(cid:246)g status God status M(cid:229)ttlig status Allm(cid:228)nna f(cid:246)rh(cid:229)llanden V(cid:228)rden f(cid:246)r de fysikalisk-kemiska faktorerna motsvarar helt eller n(cid:228)stan helt op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Koncentrationen av n(cid:228)rings(cid:228)mnen ligger i det intervall som normalt g(cid:228)ller vid op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Niv(cid:229)erna f(cid:246)r salthalt, pH, syrebalans, surhetsneutralise- rande f(cid:246)rm(cid:229)ga, siktdjup och temperatur uppvisar inga tecken p(cid:229) av m(cid:228)nniskor framkallad p(cid:229)verkan och ligger inom det intervall som normalt r(cid:229)der vid op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. V(cid:228)rden f(cid:246)r temperatur, syrebalans, pH, surhetsneutralise- rande f(cid:246)rm(cid:229)ga, siktdjup och salthalt ligger inte utanf(cid:246)r det intervall som har fastst(cid:228)llts f(cid:246)r att ekosystemets funk- tion skall s(cid:228)kerst(cid:228)llas och de biologiska kvalitetsfaktorer som har angivits ovan skall uppn(cid:229)s. Koncentrationer av n(cid:228)rings(cid:228)mnen (cid:246)verstiger inte de niv(cid:229)er som har fastst(cid:228)llts f(cid:246)r att ekosystemets funktion skall s(cid:228)kerst(cid:228)llas och de biologiska kvalitetsfaktorer som har angivits ovan skall uppn(cid:229)s. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. S(cid:228)rskilda syntetiska f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen Koncentrationer n(cid:228)ra noll och (cid:229)tminstone l(cid:228)gre (cid:228)n gr(cid:228)n- sen f(cid:246)r uppt(cid:228)ckt vid anv(cid:228)ndning av den avancerade ana- lysteknik som (cid:228)r i allm(cid:228)nt bruk. Koncentrationer som inte (cid:246)verstiger de normer som upp- r(cid:228)ttats i enlighet med det f(cid:246)rfarande som beskrivs i avsnitt 1. 2. 6, utan att detta p(cid:229)verkar till(cid:228)mpningen av direktiv 91/414/EEG och direktiv 98/8/EG. (<eqs) F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. S(cid:228)rskilda icke-syntetiska f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen Koncentrationerna ligger inom det intervall som normalt g(cid:228)ller vid op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden (bakgrundsniv(cid:229)er = bgl). Koncentrationer som inte (cid:246)verstiger de normer som upp- f(cid:246)rfarande som beskrivs i r(cid:228)ttats i enlighet med det avsnitt 1. 2. 6 (2), utan att detta p(cid:229)verkar till(cid:228)mpningen av direktiv 91/414/EEG och direktiv 98/8/EG. (<eqs) F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. (1) F(cid:246)ljande f(cid:246)rkortningar anv(cid:228)nds: bgl = bakgrundsniv(cid:229), eqs = milj(cid:246)kvalitetsnorm. (2) Till(cid:228)mpning av de normer som h(cid:228)rletts i enlighet med detta protokoll skall inte erfordra att koncentrationen av f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen minskas s(cid:229) att den underskrider bakgrundsniv(cid:229)erna (eqs > bgl). C 3 4 3 / 4 0 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i. 3 0 1 1 1 9 9 9. Biologiska kvalitetsfaktorer Definition av h(cid:246)g, god och m(cid:229)ttlig ekologisk status i vatten i (cid:246)verg(cid:229)ngszon Tabell 1. 2. 3 Faktorer H(cid:246)g status God status M(cid:229)ttlig status Fytoplankton Artsammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst av fytoplankton (cid:246)ver- ensst(cid:228)mmer med op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. finns l(cid:228)tta f(cid:246)r(cid:228)ndringar i artsammans(cid:228)ttning och Det f(cid:246)rekomst av fytoplankton. Den genomsnittliga f(cid:246)rekomsten av fytoplanktonbio- massa (cid:246)verensst(cid:228)mmer med typspecifika fysikalisk-ke- miska f(cid:246)rh(cid:229)llanden och f(cid:246)r(cid:228)ndrar inte v(cid:228)sentligt de typ- specifika siktdjupsf(cid:246)rh(cid:229)llandena. Planktonblomning intr(cid:228)ffar med den frekvens och inten- sitet som st(cid:228)mmer (cid:246)verens med typspecifika fysikalisk- kemiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Biomassan uppvisar l(cid:228)tta f(cid:246)r(cid:228)ndringar j(cid:228)mf(cid:246)rt med typ- specifika f(cid:246)rh(cid:229)llanden. S(cid:229)dana f(cid:246)r(cid:228)ndringar tyder inte p(cid:229) n(cid:229)gon accelererande tillv(cid:228)xt av alger som orsakar o(cid:246)ns- kade st(cid:246)rningar av vattenf(cid:246)rekomstens organismbalans eller av vattnets fysikalisk-kemiska kvalitet. En l(cid:228)tt (cid:246)kning av frekvensen f(cid:246)r och intensiteten av den typspecifika planktonblomningen kan f(cid:246)rekomma. Artsammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst av fytoplankton skiljer sig m(cid:229)ttligt fr(cid:229)n sammans(cid:228)ttningen i typspecifika f(cid:246)rh(cid:229)llan- den. Biomassan (cid:228)r m(cid:229)ttligt p(cid:229)verkad och kan f(cid:246)rorsaka en bety- dande o(cid:246)nskad p(cid:229)verkan p(cid:229) andra biologiska kvalitetsfakto- rers v(cid:228)rden. En m(cid:229)ttlig (cid:246)kning av frekvensen f(cid:246)r och intensiteten av planktonblomning kan f(cid:246)rekomma. Ih(cid:229)llande blomningar kan intr(cid:228)ffa under sommarm(cid:229)naderna. Makroalger Artsammans(cid:228)ttning av makroalger (cid:246)verensst(cid:228)mmer med op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Inga f(cid:246)r(cid:228)ndringar genom m(cid:228)nniskors verksamhet av mat- tan av makroalger kan uppt(cid:228)ckas. finns l(cid:228)tta f(cid:246)r(cid:228)ndringar i artsammans(cid:228)ttning och Det f(cid:246)rekomst av makroalger i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de typspecifika samh(cid:228)llena. S(cid:229)dana f(cid:246)r(cid:228)ndringar tyder inte p(cid:229) n(cid:229)gon accelererande tillv(cid:228)xt av fytobentos eller h(cid:246)gre former av v(cid:228)xtliv som orsakar o(cid:246)nskade st(cid:246)rningar av vattenf(cid:246)re- komstens organismbalans eller av vattnets fysikalisk-ke- miska kvalitet. Artsammans(cid:228)ttningen av makroalger skiljer sig m(cid:229)ttligt fr(cid:229)n typspecifika f(cid:246)rh(cid:229)llanden och den uppvisar v(cid:228)sentligt st(cid:246)rre skevheter (cid:228)n vid god kvalitet. M(cid:229)ttliga f(cid:246)r(cid:228)ndringar av den genomsnittliga f(cid:246)rekomsten av makroalger kan p(cid:229)visas och de kan orsaka o(cid:246)nskade st(cid:246)rningar av vattenf(cid:246)rekomstens organismbalans. G(cid:246)mfr(cid:246)iga v(cid:228)xter Artsammans(cid:228)ttning motsvarar helt eller n(cid:228)stan helt op(cid:229)- verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Inga f(cid:246)r(cid:228)ndringar genom m(cid:228)nniskors verksamhet av f(cid:246)rekomsten av g(cid:246)mfr(cid:246)iga v(cid:228)xter kan uppt(cid:228)ckas. Det finns l(cid:228)tta f(cid:246)r(cid:228)ndringar i artsammans(cid:228)ttningen av g(cid:246)mfr(cid:246)iga v(cid:228)xter j(cid:228)mf(cid:246)rt med de typspecifika samh(cid:228)l- lena. Artsammans(cid:228)ttningen av g(cid:246)mfr(cid:246)iga v(cid:228)xter skiljer sig m(cid:229)tt- ligt fr(cid:229)n sammans(cid:228)ttningen i typspecifika samh(cid:228)llen och den uppvisar v(cid:228)sentligt st(cid:246)rre skevheter (cid:228)n vid god kvalitet. F(cid:246)rekomsten av g(cid:246)mfr(cid:246)iga v(cid:228)xter uppvisar vissa tecken p(cid:229) st(cid:246)rningar. F(cid:246)rekomsten av g(cid:246)mfr(cid:246)iga v(cid:228)xter uppvisar m(cid:229)ttliga skev- heter. 3 0 1 1 1 9 9 9. S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i C 3 4 3 / 4 1 Faktorer H(cid:246)g status God status M(cid:229)ttlig status Bentiska evertebrater Artsammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst av bentiska evertebra- ter ligger inom ett intervall som normalt r(cid:229)der vid op(cid:229)- verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Graden av m(cid:229)ngfald och f(cid:246)rekomsten av evertebrater lig- ger endast n(cid:229)got utanf(cid:246)r det intervall som r(cid:229)der vid typ- specifika f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Graden av m(cid:229)ngfald och f(cid:246)rekomsten av evertebrater ligger m(cid:229)ttligt utanf(cid:246)r det intervall som r(cid:229)der vid typspecifika f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Alla arter som (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan och som f(cid:246)rknip- pas med op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden f(cid:246)rekommer. De flesta av de typspecifika samh(cid:228)llenas k(cid:228)nsliga arter f(cid:246)rekommer. Arter som tyder p(cid:229) f(cid:246)roreningar f(cid:246)rekommer. M(cid:229)nga av de k(cid:228)nsliga arterna i de typspecifika samh(cid:228)llena saknas. Fiskfauna Artsammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst motsvarar op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. F(cid:246)rekomsten av arter som (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan upp- visar vissa tecken p(cid:229) skevheter j(cid:228)mf(cid:246)rt med typspecifika f(cid:246)rh(cid:229)llanden som kan h(cid:228)nf(cid:246)ras till av m(cid:228)nniskor fram- kallad p(cid:229)verkan p(cid:229) de fysikalisk-kemiska eller hydromor- fologiska kvalitetsfaktorerna. En m(cid:229)ttlig andel av de typspecifika arterna som (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan beroende p(cid:229) av m(cid:228)nniskor framkallad p(cid:229)ver- kan p(cid:229) de fysikalisk-kemiska eller hydromorfologiska kva- litetsfaktorerna. Hydromorfologiska kvalitetsfaktorer Faktorer H(cid:246)g status God status M(cid:229)ttlig status Tidvattenm(cid:246)nster M(cid:246)nstret f(cid:246)r s(cid:246)tvattenfl(cid:246)de motsvarar helt eller n(cid:228)stan helt op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kva- litetsfaktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. Morfologiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden Variationer i djup, substratf(cid:246)rh(cid:229)llanden samt tidvattenzo- nens struktur och f(cid:246)rh(cid:229)llanden motsvarar helt eller n(cid:228)s- tan helt op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kva- litetsfaktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. C 3 4 3 / 4 2 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i. 3 0 1 1 1 9 9 9. Fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorer (1) Faktorer H(cid:246)g status God status M(cid:229)ttlig status Allm(cid:228)nna f(cid:246)rh(cid:229)llanden De fysikalisk-kemiska faktorerna motsvarar helt eller n(cid:228)s- tan helt op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Koncentrationen av n(cid:228)rings(cid:228)mnen ligger inom det inter- vall som normalt g(cid:228)ller vid op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Temperatur, syrebalans och siktdjup uppvisar inga tecken p(cid:229) av m(cid:228)nniskor framkallad p(cid:229)verkan och ligger inom det vid op(cid:229)verkade intervall f(cid:246)rh(cid:229)llanden. som normalt r(cid:229)der F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. V(cid:228)rdena f(cid:246)r temperatur, syres(cid:228)ttningsf(cid:246)rh(cid:229)llanden och siktdjup ligger inte utanf(cid:246)r det intervall som har fast- st(cid:228)llts f(cid:246)r att ekosystemets funktion skall s(cid:228)kerst(cid:228)llas och de biologiska kvalitetsfaktorer som har angivits ovan skall uppn(cid:229)s. Koncentrationerna av n(cid:228)rings(cid:228)mnen (cid:246)verstiger inte de niv(cid:229)er som har fastst(cid:228)llts f(cid:246)r att det typspecifika ekosys- temets funktion skall s(cid:228)kerst(cid:228)llas och att de biologiska kvalitetsfaktorer som har angivits ovan skall uppn(cid:229)s. S(cid:228)rskilda syntetiska f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen Koncentrationer n(cid:228)ra noll och (cid:229)tminstone l(cid:228)gre (cid:228)n gr(cid:228)n- sen f(cid:246)r uppt(cid:228)ckt vid anv(cid:228)ndning av den mest avancerade analysteknik som (cid:228)r i allm(cid:228)nt bruk. Koncentrationer som inte (cid:246)verstiger de normer som upp- f(cid:246)rfarande som beskrivs i r(cid:228)ttats i enlighet med det avsnitt 1. 2. 6, utan att detta p(cid:229)verkar till(cid:228)mpningen av direktiv 91/414/EEG och direktiv 98/8/EG. (<eqs) F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. S(cid:228)rskilda icke-syntetiska f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen Koncentrationerna ligger inom det intervall som normalt g(cid:228)ller vid op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden (bakgrundsniv(cid:229)er = bgl). Koncentrationer som inte (cid:246)verstiger de normer som upp- r(cid:228)ttats i enlighet med det f(cid:246)rfarande som beskrivs i avsnitt 1. 2. 6 (2), utan att detta p(cid:229)verkar till(cid:228)mpningen av direktiv 91/414/EEG och direktiv 98/8/EG. (<eqs) F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. (1) F(cid:246)ljande f(cid:246)rkortningar anv(cid:228)nds: bgl = bakgrundsniv(cid:229), eqs = milj(cid:246)kvalitetsnorm. (2) Till(cid:228)mpning av de normer som h(cid:228)rletts i enlighet med detta protokoll skall inte erfordra att koncentrationen av f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen minskas s(cid:229) att den underskrider bakgrundsniv(cid:229)erna (eqs > bgl). 3 0 1 1 1 9 9 9. S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i C 3 4 3 / 4 3 Biologiska kvalitetsfaktorer Tabell 1. 2. 4 Definition av h(cid:246)g, god och m(cid:229)ttlig ekologisk status i kustvatten Faktorer H(cid:246)g status God status M(cid:229)ttlig status Fytoplankton Artsammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomst av fytoplankton (cid:246)ver- ensst(cid:228)mmer med op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Det finns vissa tecken p(cid:229) st(cid:246)rningar i artsammans(cid:228)tt- ningen och f(cid:246)rekomsten av fytoplankton. Sammans(cid:228)ttning och f(cid:246)rekomsten av planktonarter upp- visar tecken p(cid:229) m(cid:229)ttlig st(cid:246)rning. Den genomsnittliga biomassan av fytoplankton st(cid:228)mmer (cid:246)verens med typspecifika fysikalisk-kemiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden och f(cid:246)r(cid:228)ndrar inte v(cid:228)sentligt de typspecifika siktdjupsf(cid:246)r- h(cid:229)llandena. Planktonblomning intr(cid:228)ffar med en frekvens och intensi- tet som st(cid:228)mmer (cid:246)verens med de typspecifika fysikalisk- kemiska f(cid:246)rh(cid:229)llandena. Biomassan uppvisar l(cid:228)tta f(cid:246)r(cid:228)ndringar j(cid:228)mf(cid:246)rt med typ- specifika f(cid:246)rh(cid:229)llanden. S(cid:229)dana f(cid:246)r(cid:228)ndringar tyder inte p(cid:229) n(cid:229)gon accelererande tillv(cid:228)xt av alger som orsakar o(cid:246)ns- kade st(cid:246)rningar av vattenf(cid:246)rekomstens organismbalans eller av vattnets kvalitet. En l(cid:228)tt (cid:246)kning av frekvensen f(cid:246)r och intensiteten av den typspecifika planktonblomningen kan f(cid:246)rekomma. Biomassan av alger ligger v(cid:228)sentligt utanf(cid:246)r det intervall som r(cid:229)der vid typspecifika f(cid:246)rh(cid:229)llanden och (cid:228)r s(cid:229)dan att den kan p(cid:229)verka andra biologiska kvalitetsfaktorer. En m(cid:229)ttlig (cid:246)kning av frekvensen f(cid:246)r och intensiteten av planktonblomning kan f(cid:246)rekomma. Ih(cid:229)llande blomningar kan intr(cid:228)ffa under sommarm(cid:229)naderna. Makroalger och g(cid:246)mfr(cid:246)iga v(cid:228)xter Alla arter av makroalger och g(cid:246)mfr(cid:246)iga v(cid:228)xter som (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan och som f(cid:246)rknippas med op(cid:229)ver- kade f(cid:246)rh(cid:229)llanden f(cid:246)rekommer. De flesta arter av makroalger och g(cid:246)mfr(cid:246)iga v(cid:228)xter som (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan och som f(cid:246)rknippas med op(cid:229)- verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden f(cid:246)rekommer. Ett m(cid:229)ttligt antal av de arter av makroalger och g(cid:246)mfr(cid:246)iga v(cid:228)xter som (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan och som f(cid:246)rknippas med op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden saknas. Omfattning av mattan av makroalger och f(cid:246)rekomst av g(cid:246)mfr(cid:246)iga v(cid:228)xter (cid:246)verensst(cid:228)mmer med op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Omfattningen av mattan av makroalger och f(cid:246)rekomsten av g(cid:246)mfr(cid:246)iga v(cid:228)xter uppvisar vissa tecken p(cid:229) st(cid:246)rning. Mattan av makroalger och f(cid:246)rekomsten av g(cid:246)mfr(cid:246)iga v(cid:228)xter uppvisar m(cid:229)ttliga st(cid:246)rningar och kan orsaka en o(cid:246)nskad st(cid:246)rning av vattenf(cid:246)rekomstens organismbalans. Bentiska evertebrater Graden av m(cid:229)ngfald och f(cid:246)rekomst av bentiska ever- tebrater ligger inom det intervall som normalt r(cid:229)der vid op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Graden av m(cid:229)ngfald och f(cid:246)rekomsten av evertebrater lig- ger endast n(cid:229)got utanf(cid:246)r det intervall som r(cid:229)der vid typ- specifika f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Graden av m(cid:229)ngfald och f(cid:246)rekomsten av evertebrater ligger m(cid:229)ttligt utanf(cid:246)r det intervall som r(cid:229)der vid typspecifika f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Alla arter som (cid:228)r k(cid:228)nsliga f(cid:246)r p(cid:229)verkan och f(cid:246)rknippas med op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden f(cid:246)rekommer. De flesta av de typspecifika samh(cid:228)llenas k(cid:228)nsliga arter f(cid:246)rekommer. Arter som tyder p(cid:229) f(cid:246)rorening f(cid:246)rekommer. M(cid:229)nga av de typspecifika samh(cid:228)llenas k(cid:228)nsliga arter sak- nas. C 3 4 3 / 4 4 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i. 3 0 1 1 1 9 9 9. Hydromorfologiska kvalitetsfaktorer Faktorer H(cid:246)g status God status M(cid:229)ttlig status Tidvattenm(cid:246)nster M(cid:246)nstret f(cid:246)r s(cid:246)tvattenfl(cid:246)de och de dominerande str(cid:246)m- marnas riktning och hastighet motsvarar helt eller n(cid:228)stan helt op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kva- litetsfaktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. Morfologiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden Variationer i djup, substratf(cid:246)rh(cid:229)llanden samt tidvattenzo- nens struktur och f(cid:246)rh(cid:229)llanden motsvarar helt eller n(cid:228)s- tan helt op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kva- litetsfaktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. Fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorer (1) Faktorer H(cid:246)g status God status M(cid:229)ttlig status Allm(cid:228)nna f(cid:246)rh(cid:229)llanden De fysikalisk-kemiska faktorerna motsvarar helt eller n(cid:228)s- tan helt op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Koncentrationen av n(cid:228)rings(cid:228)mnen ligger inom det inter- vall som normalt r(cid:229)der vid op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Temperatur, syrebalans och siktdjup uppvisar inga tecken p(cid:229) av m(cid:228)nniskor framkallad p(cid:229)verkan och ligger inom vid op(cid:229)verkade intervall det f(cid:246)rh(cid:229)llanden. som normalt r(cid:229)der F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. V(cid:228)rdena f(cid:246)r temperatur, syres(cid:228)ttningsf(cid:246)rh(cid:229)llanden och siktdjup ligger inte utanf(cid:246)r det intervall som har fast- st(cid:228)llts f(cid:246)r att ekosystemets funktion skall s(cid:228)kerst(cid:228)llas och att de biologiska kvalitetsfaktorer som har angivits ovan skall uppn(cid:229)s. Koncentrationerna av n(cid:228)rings(cid:228)mnen (cid:246)verstiger inte de niv(cid:229)er som har fastst(cid:228)llts f(cid:246)r att ekosystemets funktion skall s(cid:228)kerst(cid:228)llas och de biologiska kvalitetsfaktorer som har angivits ovan skall uppn(cid:229)s. S(cid:228)rskilda syntetiska f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen Koncentrationer n(cid:228)ra noll och (cid:229)tminstone l(cid:228)gre (cid:228)n gr(cid:228)n- sen f(cid:246)r uppt(cid:228)ckt vid anv(cid:228)ndning av den mest avancerade analysteknik som (cid:228)r i allm(cid:228)nt bruk. Koncentrationer som inte (cid:246)verstiger de normer som upp- r(cid:228)ttats i enlighet med det f(cid:246)rfarande som beskrivs i avsnitt 1. 2. 6, utan att detta p(cid:229)verkar till(cid:228)mpningen av direktiv 91/414/EEG och direktiv 98/8/EG. (<eqs) F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. S(cid:228)rskilda icke-syntetiska f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen Koncentrationerna ligger intervall normalt r(cid:229)der vid op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden (bakgrundsniv(cid:229)er = bgl). inom det Koncentrationer som inte (cid:246)verstiger de normer som upp- r(cid:228)ttats i enlighet med det f(cid:246)rfarande som beskrivs i avsnitt 1. 2. 6 (2), utan att detta p(cid:229)verkar till(cid:228)mpningen av direktiv 91/414/EEG och direktiv 98/8/EG. (<eqs) F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. (1) (2) F(cid:246)ljande f(cid:246)rkortningar anv(cid:228)nds: bgl = bakgrundsniv(cid:229), eqs = milj(cid:246)kvalitetsnorm. Till(cid:228)mpning av de normen som h(cid:228)rletts i enlighet med detta protokoll skall inte erfordra att koncentrationen av f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen minskas s(cid:229) att den underskrider bakgrundsniv(cid:229)erna (eqs > bgl). 3 0 1 1 1 9 9 9. S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i C 3 4 3 / 4 5 Definition av maximal, god och m(cid:229)ttlig ekologisk potential f(cid:246)r kraftigt modifierade eller konstgjorda vattenf(cid:246)rekomster (1) Faktorer Maximal ekologisk potential God ekologisk potential M(cid:229)ttlig ekologisk potential Tabell 1. 2. 5 Biologiska kvalitetsfaktorer V(cid:228)rdena f(cid:246)r de relevanta biologiska kvalitetsfaktorerna (cid:229)terspeglar s(cid:229) l(cid:229)ngt det (cid:228)r m(cid:246)jligt de v(cid:228)rden som g(cid:228)ller f(cid:246)r den n(cid:228)rmast j(cid:228)mf(cid:246)rbara typen av ytvattenf(cid:246)rekomst, givet de fysikaliska f(cid:246)rh(cid:229)llanden som beror p(cid:229) vattenf(cid:246)re- komstens konstgjorda eller kraftigt f(cid:246)r(cid:228)ndrade karakteris- tika. V(cid:228)rdena f(cid:246)r de relevanta biologiska kvalitetsfaktorerna uppvisar l(cid:228)tta f(cid:246)r(cid:228)ndringar j(cid:228)mf(cid:246)rt med de v(cid:228)rden som f(cid:246)religger vid maximal ekologisk potential. V(cid:228)rdena f(cid:246)r de relevanta biologiska kvalitetsfaktorerna uppvisar m(cid:229)ttliga f(cid:246)r(cid:228)ndringar j(cid:228)mf(cid:246)rt med de v(cid:228)rden som f(cid:246)religger vid maximal ekologisk potential. Dessa v(cid:228)rden (cid:228)r v(cid:228)sentligt mer p(cid:229)verkade (cid:228)n de som f(cid:246)re- ligger vid god kvalitet. Hydromorfologiska faktorer De hydromorfologiska f(cid:246)rh(cid:229)llandena (cid:246)verensst(cid:228)mmer med att den enda p(cid:229)verkan p(cid:229) ytvattenf(cid:246)rekomsten (cid:228)r den som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n vattenf(cid:246)rekomstens konstgjorda eller kraftigt f(cid:246)r(cid:228)ndrade karakteristika efter det att alla genomf(cid:246)rbara lindrande (cid:229)tg(cid:228)rder har vidtagits. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kva- litetsfaktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. Fysikalisk-kemiska faktorer Allm(cid:228)nna f(cid:246)rh(cid:229)llanden De fysikalisk-kemiska faktorerna motsvarar helt eller n(cid:228)s- tan helt de op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden som r(cid:229)der f(cid:246)r den typ av ytvattenf(cid:246)rekomst som (cid:228)r n(cid:228)rmast j(cid:228)mf(cid:246)rbar med den ber(cid:246)rda konstgjorda eller kraftigt modifierade f(cid:246)re- komsten. Koncentrationen av n(cid:228)rings(cid:228)mnen ligger inom det inter- vall som normalt r(cid:229)der vid s(cid:229)dana op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llan- den. V(cid:228)rdena f(cid:246)r de fysikalisk-kemiska faktorerna ligger inom de intervall som har fastst(cid:228)llts f(cid:246)r att ekosystemets funk- tion skall s(cid:228)kerst(cid:228)llas och f(cid:246)r att de biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan skall uppn(cid:229)s. V(cid:228)rden f(cid:246)r temperatur och pH ligger inte utanf(cid:246)r de intervall som har fastst(cid:228)llts f(cid:246)r att ekosystemets funktion skall s(cid:228)kerst(cid:228)llas och f(cid:246)r att de biologiska kvalitetsfakto- rer som har angivits ovan skall uppn(cid:229)s. V(cid:228)rdena f(cid:246)r temperatur, syrebalans och pH motsvarar dem som vid op(cid:229)verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden r(cid:229)der f(cid:246)r den typ av ytvattenf(cid:246)rekomst j(cid:228)mf(cid:246)rbar med den ber(cid:246)rda konstgjorda eller kraftigt modifierade f(cid:246)rekomsten. som (cid:228)r n(cid:228)rmast Koncentrationerna av n(cid:228)rings(cid:228)mnen (cid:246)verstiger inte de niv(cid:229)er som har fastst(cid:228)llts f(cid:246)r att ekosystemets funktion skall s(cid:228)kerst(cid:228)llas och f(cid:246)r att de biologiska kvalitetsfakto- rer som har angivits ovan skall uppn(cid:229)s. F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. C 3 4 3 / 4 6 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i. 3 0 1 1 1 9 9 9. Faktorer Maximal ekologisk potential God ekologisk potential M(cid:229)ttlig ekologisk potential S(cid:228)rskilda syntetiska f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen Koncentrationer n(cid:228)ra noll och (cid:229)tminstone l(cid:228)gre (cid:228)n gr(cid:228)n- sen f(cid:246)r uppt(cid:228)ckt vid anv(cid:228)ndning av den mest avancerade analysteknik som (cid:228)r i allm(cid:228)nt bruk. Koncentrationer som inte (cid:246)verstiger de normer som upp- r(cid:228)ttats i enlighet med det f(cid:246)rfarande som beskrivs i avsnitt 1. 2. 6, utan att detta p(cid:229)verkar till(cid:228)mpningen av direktiv 91/414/EEG och direktiv 98/8/EG. (<eqs) F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. S(cid:228)rskilda icke-syntetiska f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen Koncentrationerna ligger inom det intervall som vid op(cid:229)- verkade f(cid:246)rh(cid:229)llanden normalt r(cid:229)der f(cid:246)r den typ av ytvat- tenf(cid:246)rekomst j(cid:228)mf(cid:246)rbar med den ber(cid:246)rda konstgjorda eller kraftigt modifierade f(cid:246)rekoms- ten (bakgrundsniv(cid:229)er = bgl). som (cid:228)r n(cid:228)rmast Koncentrationer som inte (cid:246)verstiger de normer som upp- r(cid:228)ttats i enlighet med det f(cid:246)rfarande som beskrivs i avsnitt 1. 2. 6 (2), utan att detta p(cid:229)verkar till(cid:228)mpningen av direktiv 91/414/EEG och direktiv 98/8/EG. (<eqs) F(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r att de v(cid:228)rden f(cid:246)r biologiska kvalitets- faktorer som har angivits ovan kan uppn(cid:229)s. (1) (2) F(cid:246)ljande f(cid:246)rkortningar anv(cid:228)nds: bgl = bakgrundsniv(cid:229), eqs = milj(cid:246)kvalitetsnorm. Till(cid:228)mpning av de normer som h(cid:228)rletts i enlighet med detta protokoll skall inte erfordra att koncentrationen av f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen minskas s(cid:229) att den underskrider bakgrundsniv(cid:229)erna. 3 0 1 1 1 9 9 9. S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i C 3 4 3 / 4 7 C 343/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 1. 2. 6 F(cid:246)rfarande f(cid:246)r medlemsstaternas fastst(cid:228)llande av kemiska milj(cid:246)kvalitetsnormer Medlemsstaternas arbete med att ta fram milj(cid:246)kvalitetsnormer f(cid:246)r de f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen som anges i punk- terna 1(cid:150)9 i bilaga VIII till skydd f(cid:246)r vattenlevande biota skall ske enligt nedanst(cid:229)ende best(cid:228)mmelser. Normer kan fastst(cid:228)llas f(cid:246)r vatten, sediment eller biota. Om m(cid:246)jligt skall b(cid:229)de akuta och kroniska data inh(cid:228)mtas f(cid:246)r nedanst(cid:229)ende artsammans(cid:228)ttningar, som (cid:228)r rele- vanta f(cid:246)r den ber(cid:246)rda vattenf(cid:246)rekomsttypen, samt f(cid:246)r (cid:246)vriga akvatiska artsammans(cid:228)ttningar d(cid:228)r uppgifter finns att tillg(cid:229). Grundupps(cid:228)ttningen f(cid:246)r artsammans(cid:228)ttningar (cid:228)r: (cid:151) Alger och/eller makrofyter. (cid:151) Daphnia eller organismer som (cid:228)r representativa f(cid:246)r saltvatten. (cid:151) Fisk. F a s t s t (cid:228) l l a n d e a v m i l j (cid:246) k v a l i t e t s n o r m e r F(cid:246)ljande f(cid:246)rfarande skall till(cid:228)mpas vid fastst(cid:228)llandet av en h(cid:246)gsta (cid:229)rsmedelkoncentration: i) Medlemsstaterna skall fastst(cid:228)lla l(cid:228)mpliga s(cid:228)kerhetsfaktorer i varje fall i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med de till- g(cid:228)ngliga uppgifternas beskaffenhet och kvalitet och enligt de riktlinjer som anges i avsnitt 3. 3. 1 i del II av den tekniska handledningen till st(cid:246)d f(cid:246)r kommissionens direktiv 93/67/EEG om riskbed(cid:246)mning f(cid:246)r nya anm(cid:228)lda (cid:228)mnen samt kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 1488/94 om riskbed(cid:246)mning f(cid:246)r existe- rande (cid:228)mnen samt med h(cid:228)nsyn till s(cid:228)kerhetsfaktorerna i nedanst(cid:229)ende tabell: Minst en akut L(E)C50 fr(cid:229)n var och en av de tre n(cid:228)ringsniv(cid:229)erna i grund- upps(cid:228)ttningen 1 000 En kronisk NOEC (antingen fisk eller daphnia eller en organism som (cid:228)r representativ f(cid:246)r saltvatten) 100 S(cid:228)kerhetsfaktor Tv(cid:229) kroniska NOEC fr(cid:229)n arter som representerar tv(cid:229) n(cid:228)ringsniv(cid:229)er (fisk och/ eller daphnia eller en organism som (cid:228)r representativ f(cid:246)r saltvatten och/eller alger) Kroniska NOEC fr(cid:229)n minst tre arter (normalt fisk, daphnia eller en organism som (cid:228)r tre n(cid:228)ringsniv(cid:229)er saltvatten och alger) som representerar representativ f(cid:246)r 50 10 Andra fall, d(cid:228)ribland f(cid:228)ltdata eller modellekosystem, som medger ber(cid:228)kning och till(cid:228)mpning av mer exakta s(cid:228)kerhetsfaktorer Bed(cid:246)ms fr(cid:229)n fall till fall ii) Om data betr(cid:228)ffande persistens och bioackumulerbarhet finns tillg(cid:228)ngliga, skall dessa beaktas vid ber(cid:228)k- ningen av milj(cid:246)kvalitetsnormens slutliga v(cid:228)rde. iii) Den p(cid:229) detta s(cid:228)tt ber(cid:228)knade normen b(cid:246)r j(cid:228)mf(cid:246)ras med eventuella bel(cid:228)gg fr(cid:229)n f(cid:228)ltstudier. Om avvikelser framtr(cid:228)der skall ber(cid:228)kningen ses (cid:246)ver s(cid:229) att en mer exakt s(cid:228)kerhetsfaktor kan ber(cid:228)knas. iv) Den ber(cid:228)knade normen skall granskas av utomst(cid:229)ende experter och bli f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r samr(cid:229)d med allm(cid:228)n- heten i medlemsstaten s(cid:229) att en mer exakt s(cid:228)kerhetsfaktor kan ber(cid:228)knas. 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/49 1. 3 (cid:214)vervakning av ekologisk status och kemisk status f(cid:246)r ytvatten N(cid:228)tet f(cid:246)r ytvatten(cid:246)vervakning skall uppr(cid:228)ttas i enlighet med kraven i artikel 8. (cid:214)vervakningsn(cid:228)tet skall utfor- mas s(cid:229) att det ger en sammanh(cid:228)ngande och helt(cid:228)ckande (cid:246)versikt (cid:246)ver den ekologiska och den kemiska statusen inom varje avrinningsomr(cid:229)de, och det skall till(cid:229)ta en klassificering av vattenf(cid:246)rekomster i fem klasser i (cid:246)verens- st(cid:228)mmelse med de normativa definitionerna i avsnitt 1. 2. Medlemsstaterna skall i f(cid:246)rvaltningsplanen f(cid:246)r avrin- ningsdistriktet tillhandah(cid:229)lla en eller flera kartor som visar n(cid:228)tet f(cid:246)r ytvatten(cid:246)vervakning. P(cid:229) grundval av den karakterisering och bed(cid:246)mning av milj(cid:246)p(cid:229)verkan som skall g(cid:246)ras enligt artikel 5 och bilaga II skall medlemsstaterna f(cid:246)r varje period som en f(cid:246)rvaltningsplan f(cid:246)r avrinningsdistrikt g(cid:228)ller f(cid:246)r utarbeta ett program f(cid:246)r kontrollerande (cid:246)vervakning och ett program f(cid:246)r operativ (cid:246)vervakning. I en del fall kan medlems- staterna ocks(cid:229) beh(cid:246)va utarbeta program f(cid:246)r unders(cid:246)kande (cid:246)vervakning. Medlemsstaterna skall (cid:246)vervaka parametrar som indikerar statusen f(cid:246)r varje relevant kvalitetsfaktor. I valet av parametrar f(cid:246)r biologiska kvalitetsfaktorer skall medlemsstaterna fastst(cid:228)lla den l(cid:228)mpliga niv(cid:229) f(cid:246)r artsammans(cid:228)tt- ningar som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att uppn(cid:229) adekvat tillf(cid:246)rlitlighet och noggrannhet i klassificeringen av kvalitetsfaktorerna. F(cid:246)rvaltningsplanen skall inneh(cid:229)lla uppskattningar av tillf(cid:246)rlitlighets- och noggrannhetsniv(cid:229)n f(cid:246)r de resultat som erh(cid:229)lls genom (cid:246)vervakningsprogrammen. 1. 3. 1 Utformning av den kontrollerande (cid:246)vervakningen M (cid:229) l Medlemsstaterna skall inr(cid:228)tta program f(cid:246)r kontrollerande (cid:246)vervakning f(cid:246)r att inh(cid:228)mta uppgifter i syfte att (cid:151) komplettera och bekr(cid:228)fta det f(cid:246)rfarande f(cid:246)r bed(cid:246)mning av milj(cid:246)p(cid:229)verkan som anges i bilaga II, (cid:151) kunna utforma effektiva och (cid:228)ndam(cid:229)lsenliga (cid:246)vervakningsprogram i framtiden, (cid:151) bed(cid:246)ma de l(cid:229)ngsiktiga f(cid:246)r(cid:228)ndringarna i naturliga f(cid:246)rh(cid:229)llanden, (cid:151) bed(cid:246)ma de l(cid:229)ngsiktiga f(cid:246)r(cid:228)ndringar som orsakas av omfattande m(cid:228)nsklig verksamhet. Resultaten av s(cid:229)dan (cid:246)vervakning skall ses (cid:246)ver och utnyttjas, tillsammans med den bed(cid:246)mning av milj(cid:246)p(cid:229)- verkan som anges i bilaga II, f(cid:246)r att avg(cid:246)ra vilka krav som b(cid:246)r st(cid:228)llas p(cid:229) (cid:246)vervakningsprogrammen i befintliga och framtida f(cid:246)rvaltningsplaner f(cid:246)r avrinningsdistrikt. V a l a v (cid:246) v e r v a k n i n g s p u n k t e r Kontrollerande (cid:246)vervakning skall anv(cid:228)ndas f(cid:246)r ett s(cid:229) stort antal ytvattenf(cid:246)rekomster att en bed(cid:246)mning kan g(cid:246)ras av den allm(cid:228)nna ytvattenstatusen i varje avrinningsomr(cid:229)de eller delavrinningsomr(cid:229)de inom avrinnings- distriktet. Vid valet av vattenf(cid:246)rekomster skall medlemsstaterna d(cid:228)r det (cid:228)r l(cid:228)mpligt s(cid:228)kerst(cid:228)lla att (cid:246)vervakningen genomf(cid:246)rs vid punkter d(cid:228)r (cid:151) vattenfl(cid:246)deshastigheten (cid:228)r betydande inom hela avrinningsdistriktet; inbegripet punkter i stora floder d(cid:228)r tillrinningsomr(cid:229)det (cid:228)r st(cid:246)rre (cid:228)n 2 500 km2, (cid:151) d(cid:228)r vattenvolymen inom avrinningsdistriktet, (cid:228)ven stora sj(cid:246)ar och vattenmagasin, (cid:228)r betydande, (cid:151) betydande vattenf(cid:246)rekomster (cid:246)verskrider en medlemsstats gr(cid:228)nser, (cid:151) de stationer identifieras enligt beslutet om informationsutbyte (77/795/EEG), och vid andra stationer som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att uppskatta den f(cid:246)roreningsm(cid:228)ngd som f(cid:246)rs (cid:246)ver medlemsstater- nas gr(cid:228)nser, och som f(cid:246)rs ut i havsmilj(cid:246)n. C 343/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 V a l a v k v a l i t e t s f a k t o r e r Kontrollerande (cid:246)vervakning skall f(cid:246)r varje (cid:246)vervakningsstation ske under en period av ett (cid:229)r inom f(cid:246)rvaltnings- planens tidsram n(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:151) parametrar som indikerar samtliga biologiska kvalitetsfaktorer, (cid:151) parametrar som indikerar samtliga hydromorfologiska kvalitetsfaktorer, (cid:151) parametrar som indikerar samtliga allm(cid:228)nna fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorer, (cid:151) prioriterade f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen som sl(cid:228)pps ut i avrinningsomr(cid:229)det eller delavrinningsomr(cid:229)det, och (cid:151) andra f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen som sl(cid:228)pps ut i betydande m(cid:228)ngder i avrinningsomr(cid:229)det eller delavrinnings- omr(cid:229)det. S(cid:229)vida inte tidigare kontrollerande (cid:246)vervakning visat att f(cid:246)rekomsten ifr(cid:229)ga har uppn(cid:229)tt god status och det inte finns n(cid:229)got tecken enligt (cid:246)versynen av konsekvenserna av m(cid:228)nsklig verksamhet i enlighet med bilaga II p(cid:229) att konsekvenserna f(cid:246)r vattenf(cid:246)rekomsten har f(cid:246)r(cid:228)ndrats. I dessa fall skall kontrollerande (cid:246)vervakning utf(cid:246)ras f(cid:246)r var tredje f(cid:246)rvaltningsplan f(cid:246)r avrinningsdistrikten. 1. 3. 2 Utformning av den operativa (cid:246)vervakningen Operativ (cid:246)vervakning skall genomf(cid:246)ras f(cid:246)r att (cid:151) fastst(cid:228)lla statusen f(cid:246)r de vattenf(cid:246)rekomster som bed(cid:246)ms ligga i riskzonen f(cid:246)r att inte uppfylla milj(cid:246)m(cid:229)len, och (cid:151) bed(cid:246)ma de f(cid:246)r(cid:228)ndringar av statusen f(cid:246)r dessa vattenf(cid:246)rekomster som (cid:229)tg(cid:228)rdsprogrammen resulterar i. Programmet kan (cid:228)ndras under den period f(cid:246)rvaltningsplanen f(cid:246)r avrinningsdistrikten g(cid:228)ller p(cid:229) grundval av uppgifter som har inh(cid:228)mtats som en del av kraven i bilaga II eller i denna bilaga, framf(cid:246)r allt om syftet (cid:228)r att minska (cid:246)vervakningsfrekvensen n(cid:228)r konsekvenserna inte anses betydande eller den aktuella p(cid:229)verkan har f(cid:246)r- svunnit. V a l a v (cid:246) v e r v a k n i n g s s t a t i o n e r Operativ (cid:246)vervakning skall utf(cid:246)ras f(cid:246)r alla de vattenf(cid:246)rekomster som, p(cid:229) grundval av antingen en bed(cid:246)mning av milj(cid:246)p(cid:229)verkan enligt bilaga II eller kontrollerande (cid:246)vervakning, har bed(cid:246)mts ligga i riskzonen f(cid:246)r att inte uppfylla milj(cid:246)m(cid:229)len enligt artikel 4 och f(cid:246)r de vattenf(cid:246)rekomster i vilka prioriterade (cid:228)mnen sl(cid:228)pps ut. (cid:214)vervak- ningspunkter skall, n(cid:228)r det g(cid:228)ller prioriterade (cid:228)mnen, v(cid:228)ljas i enlighet med den lagstiftning i vilken de relevanta milj(cid:246)kvalitetsnormerna fastst(cid:228)lls. I (cid:246)vriga fall skall, (cid:228)ven n(cid:228)r det g(cid:228)ller prioriterade (cid:228)mnen f(cid:246)r vilka s(cid:228)rskilda riktlinjer saknas, (cid:246)vervakningspunkterna v(cid:228)ljas enligt f(cid:246)ljande: (cid:151) N(cid:228)r det g(cid:228)ller vattenf(cid:246)rekomster som riskerar att uts(cid:228)ttas f(cid:246)r betydande p(cid:229)verkan fr(cid:229)n punktk(cid:228)llor: tillr(cid:228)ck- ligt antal (cid:246)vervakningspunkter inom varje vattenf(cid:246)rekomst f(cid:246)r att kunna bed(cid:246)ma omfattningen och effek- terna av p(cid:229)verkan fr(cid:229)n punktk(cid:228)llorna. Om en vattenf(cid:246)rekomst uts(cid:228)tts f(cid:246)r p(cid:229)verkan fr(cid:229)n ett antal punktk(cid:228)l- lor kan (cid:246)vervakningspunkterna v(cid:228)ljas s(cid:229) att den totala omfattningen och de sammanlagda konsekvenserna av denna p(cid:229)verkan kan bed(cid:246)mas. (cid:151) N(cid:228)r det g(cid:228)ller vattenf(cid:246)rekomster som riskerar att uts(cid:228)ttas f(cid:246)r betydande p(cid:229)verkan fr(cid:229)n en diffus k(cid:228)lla: till- r(cid:228)ckligt antal (cid:246)vervakningspunkter bland ett urval av vattenf(cid:246)rekomster f(cid:246)r att kunna bed(cid:246)ma omfatt- ningen och konsekvenserna av p(cid:229)verkan fr(cid:229)n diffusa k(cid:228)llor. De utvalda vattenf(cid:246)rekomsterna skall vara representativa f(cid:246)r de relativa risker f(cid:246)r p(cid:229)verkan fr(cid:229)n diffusa k(cid:228)llor som finns, och f(cid:246)r den relativa risken att inte uppn(cid:229) god ytvattenstatus. (cid:151) N(cid:228)r det g(cid:228)ller vattenf(cid:246)rekomster som riskerar att uts(cid:228)ttas f(cid:246)r betydande hydromorfologisk p(cid:229)verkan: till- r(cid:228)ckligt antal (cid:246)vervakningspunkter bland ett urval av vattenf(cid:246)rekomster f(cid:246)r att kunna bed(cid:246)ma omfatt- ningen och konsekvenserna av den hydromorfologiska p(cid:229)verkan. Valet av vattenf(cid:246)rekomster skall spegla de totala effekterna av den hydromorfologiska p(cid:229)verkan som samtliga vattenf(cid:246)rekomster uts(cid:228)tts f(cid:246)r. 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/51 V a l a v k v a l i t e t s f a k t o r e r F(cid:246)r att kunna bed(cid:246)ma omfattningen av den p(cid:229)verkan som ytvattenf(cid:246)rekomster uts(cid:228)tts f(cid:246)r skall medlems- staterna (cid:246)vervaka de kvalitetsfaktorer som (cid:229)terspeglar den p(cid:229)verkan som vattenf(cid:246)rekomsten eller vattenf(cid:246)re- komsterna uts(cid:228)tts f(cid:246)r. F(cid:246)r att bed(cid:246)ma konsekvenserna av denna p(cid:229)verkan skall medlemsstaterna i relevanta delar (cid:246)vervaka (cid:151) parametrar f(cid:246)r den biologiska kvalitetsfaktor, eller de biologiska kvalitetsfaktorerna, som (cid:228)r mest k(cid:228)nslig(-a) f(cid:246)r den p(cid:229)verkan som vattenf(cid:246)rekomsterna uts(cid:228)tts f(cid:246)r, (cid:151) alla prioriterade f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen som sl(cid:228)pps ut, samt andra f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen som sl(cid:228)pps ut i bety- dande m(cid:228)ngd, eller (cid:151) parametrar som indikerar den hydromorfologiska kvalitetsfaktor som (cid:228)r mest k(cid:228)nslig f(cid:246)r den p(cid:229)verkan som har konstaterats. 1. 3. 3 Utformning av den unders(cid:246)kande (cid:246)vervakningen M (cid:229) l Unders(cid:246)kande (cid:246)vervakning skall genomf(cid:246)ras (cid:151) n(cid:228)r orsaken till (cid:246)verskridandena (cid:228)r ok(cid:228)nd, (cid:151) n(cid:228)r den kontrollerande (cid:246)vervakningen visar att de m(cid:229)l som fastst(cid:228)llts enligt artikel 4 f(cid:246)r en viss vattenf(cid:246)re- komst troligtvis inte kommer att uppn(cid:229)s, och operativ (cid:246)vervakning inte redan har inletts, i syfte att fast- st(cid:228)lla orsakerna till att en eller flera vattenf(cid:246)rekomster inte uppn(cid:229)r milj(cid:246)m(cid:229)len, eller (cid:151) f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla omfattningen och konsekvenserna av oavsiktliga f(cid:246)roreningsincidenter. Denna (cid:246)vervakning skall ligga till grund f(cid:246)r inr(cid:228)ttande av ett (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram som syftar till att n(cid:229) milj(cid:246)m(cid:229)len och s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att komma till r(cid:228)tta med effekterna av oavsiktliga f(cid:246)roreningsinci- denter. 1. 3. 4 (cid:214)vervakningsfrekvens N(cid:228)r det g(cid:228)ller perioden med kontrollerande (cid:246)vervakning b(cid:246)r de frekvenser f(cid:246)r (cid:246)vervakningen av parametrar f(cid:246)r fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorer som anges nedan till(cid:228)mpas om inte st(cid:246)rre intervall skulle vara motive- rade p(cid:229) grundval av teknisk kunskap och expertutl(cid:229)tande. (cid:214)vervakning av biologiska eller hydromorfologiska kvalitetsfaktorer skall ske minst en g(cid:229)ng under perioden med kontrollerande (cid:246)vervakning. N(cid:228)r det g(cid:228)ller operativ (cid:246)vervakning skall frekvensen f(cid:246)r den (cid:246)vervakning som kr(cid:228)vs f(cid:246)r en parameter vilken som helst fastst(cid:228)llas av medlemsstaten s(cid:229) att tillr(cid:228)ckliga data f(cid:246)religger f(cid:246)r en tillf(cid:246)rlitlig bed(cid:246)mning av statusen f(cid:246)r den relevanta kvalitetsfaktorn. Som en riktlinje g(cid:228)ller att (cid:246)vervakningsintervallen inte b(cid:246)r (cid:246)verstiga dem som anges i tabellen nedan s(cid:229)vida inte st(cid:246)rre intervall (cid:228)r motiverat p(cid:229) grundval av teknisk kunskap och expert- utl(cid:229)tande. (cid:214)vervakningsfrekvenserna skall v(cid:228)ljas s(cid:229) att en godtagbar tillf(cid:246)rlitlighetsmiv(cid:229) uppn(cid:229)s. Den tillf(cid:246)rlitlighetsniv(cid:229) och noggrannhet som uppn(cid:229)s med (cid:246)vervakningssystemet skall anges i f(cid:246)rvaltningsplanen f(cid:246)r avrinnings- distriktet. (cid:214)vervakningsfrekvenserna skall v(cid:228)ljas med h(cid:228)nsyn till parametrarnas f(cid:246)r(cid:228)nderlighet p(cid:229) grund av b(cid:229)de naturliga och m(cid:228)nskliga f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Tidpunkten f(cid:246)r (cid:246)vervakningn skall v(cid:228)ljas s(cid:229) att inverkan av (cid:229)rstidsvariationer p(cid:229) resultatet blir s(cid:229) liten som m(cid:246)jligt, och p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt s(cid:228)kerst(cid:228)lla att resultaten (cid:229)terspeglar f(cid:246)r(cid:228)ndringar i vattenf(cid:246)re- C 343/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 komsten som beror p(cid:229) f(cid:246)r(cid:228)ndringar orsakade av m(cid:228)nsklig p(cid:229)verkan. Om s(cid:229) kr(cid:228)vs f(cid:246)r att n(cid:229) detta m(cid:229)l skall ytterligare (cid:246)vervakning ske under olika (cid:229)rstider under ett och samma (cid:229)r. Kvalitetsfaktor Floder Sj(cid:246)ar Vatten i (cid:246)verg(cid:229)ngszon Kustvatten Biologiska Fytoplankton Andra vattenv(cid:228)xter Makroinvertebrater Fisk Hydromorfologiska Kontinuitet Hydrologi Morfologi Fysikalisk-kemiska 6 m(cid:229)nader 6 m(cid:229)nader 6 m(cid:229)nader 6 m(cid:229)nader 3 (cid:229)r 3 (cid:229)r 3 (cid:229)r 3 (cid:229)r 3 (cid:229)r 3 (cid:229)r 3 (cid:229)r 3 (cid:229)r 3 (cid:229)r 3 (cid:229)r 3 (cid:229)r 6 (cid:229)r kontinuerligt 1 m(cid:229)nad 6 (cid:229)r 6 (cid:229)r 6 (cid:229)r 6 (cid:229)r Temperaturf(cid:246)rh(cid:229)llanden 3 m(cid:229)nader 3 m(cid:229)nader 3 m(cid:229)nader 3 m(cid:229)nader Syrs(cid:228)ttning Salthalt 3 m(cid:229)nader 3 m(cid:229)nader 3 m(cid:229)nader 3 m(cid:229)nader 3 m(cid:229)nader 3 m(cid:229)nader 3 m(cid:229)nader N(cid:228)ringsstatus 3 m(cid:229)nader 3 m(cid:229)nader 3 m(cid:229)nader 3 m(cid:229)nader F(cid:246)rsurningsstatus 3 m(cid:229)nader 3 m(cid:229)nader Andra f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen 3 m(cid:229)nader 3 m(cid:229)nader 3 m(cid:229)nader 3 m(cid:229)nader Prioriterade (cid:228)mnen 1 m(cid:229)nad 1 m(cid:229)nad 1 m(cid:229)nad 1 m(cid:229)nad 1. 3. 5 Till(cid:228)ggskrav f(cid:246)r (cid:246)vervakningen av skyddade omr(cid:229)den De (cid:246)vervakningsprogram som kr(cid:228)vs enligt ovan skall kompletteras f(cid:246)r att uppfylla f(cid:246)ljande kriterier: P u n k t e r d (cid:228) r u t t a g a v d r i c k s v a t t e n s k e r De ytvattenf(cid:246)rekomster som anges i artikel 7 och som ger mer (cid:228)n 100 m3 per dag i genomsnitt skall v(cid:228)ljas ut som (cid:246)vervakningsstationer och skall underst(cid:228)llas s(cid:229)dan ytterligare (cid:246)vervakning som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r att uppfylla kraven i den artikeln. Dessa vattenf(cid:246)rekomster skall (cid:246)vervakas med avseende p(cid:229) alla prioriterade (cid:228)mnen som sl(cid:228)pps ut och alla andra (cid:228)mnen som sl(cid:228)pps ut i betydande m(cid:228)ngd, vilka kan p(cid:229)verka vattenf(cid:246)re- komstens status och vilka regleras enligt best(cid:228)mmelserna i direktiv om dricksvatten. (cid:214)vervakning skall ske enligt den frekvens som anges nedan. Antal f(cid:246)rbrukare Frekvens < 10 000 10 000(cid:150)30 000 > 30 000 4 ggr/(cid:229)r 8 ggr/(cid:229)r 12 ggr/(cid:229)r 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/53 L i v s m i l j (cid:246) e r o c h a r t s k y d d s o m r (cid:229) d e n Vattenf(cid:246)rekomster som utg(cid:246)r s(cid:229)dana omr(cid:229)den skall omfattas av det program f(cid:246)r operativ (cid:246)vervakning som anges ovan, enligt vilket de p(cid:229) grundval av milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mningen och den kontrollerande (cid:246)vervak- ningen skall identifieras som vattenf(cid:246)rekomster som riskerar att inte uppfylla milj(cid:246)m(cid:229)len enligt artikel 4. (cid:214)ver- vakning skall genomf(cid:246)ras f(cid:246)r att bed(cid:246)ma omfattningen och konsekvenserna av all relevant betydande p(cid:229)verkan p(cid:229) dessa vattenf(cid:246)rekomster och, vid behov, f(cid:246)r att bed(cid:246)ma vilka f(cid:246)r(cid:228)ndringar i dessa vattenf(cid:246)rekomsters status som (cid:229)tg(cid:228)rdsprogrammen medf(cid:246)r. (cid:214)vervakningen skall forts(cid:228)tta till dess att omr(cid:229)dena uppfyller de vattenrelate- rade kraven i den lagstiftning enligt vilken de identifierats och m(cid:229)len enligt artikel 4. 1. 3. 6 Standarder f(cid:246)r (cid:246)vervakning av kvalitetsfaktorer De metoder som anv(cid:228)nds f(cid:246)r (cid:246)vervakningen av typparametrar skall (cid:246)verensst(cid:228)mma med de internationella standarder som anges nedan eller med andra nationella eller internationella standarder varigenom det s(cid:228)kerst(cid:228)lls att data av motsvarande vetenskapliga kvalitet och j(cid:228)mf(cid:246)rbarhet finns att tillg(cid:229). P r o v t a g n i n g a v m a k r o i n v e r t e b r a t e r ISO 5667-3: 1995 Water Quality (cid:150) Sampling (cid:150) Part 3: Guidance on the preservation and handling of samples EN 27828: 1994 EN 28265: 1994 Water Quality (cid:150) Methods for biological sampling (cid:150) Guidance on hand net sampling of benthic macroinvertebrates Water Quality (cid:150) Methods for biological sampling (cid:150) Guidance on the design and use of quantitative samplers for benthic macroinvertebrates on stony substrata in shallow waters EN ISO 9391: 1995 Water Quality (cid:150) Sampling in deep waters for macroinvertebrates (cid:150) Guidance on the use of colonization, qualitative and quantitative samplers EN ISO 8689-1: 1999 Biological Classification of Rivers PART I: Guidance on the Interpretation of Biological Quality Data from Surveys of Benthic Macroinvertebrates in Running Waters EN ISO 8689-2: 1999 Biological Classification of Rivers PART II: Guidance on the Presentation of Biological Quality Data from Surveys of Benthic Macroinvertebrates in Running Waters P r o v t a g n i n g a v m a k r o f y t e r Relevanta CEN/ISO-standarder n(cid:228)r dessa har utarbetats P r o v t a g n i n g a v f i s k Relevanta CEN/ISO-standarder n(cid:228)r dessa har utarbetats P r o v t a g n i n g a v k i s e l a l g e r Relevanta CEN/ISO-standarder n(cid:228)r dessa har utarbetats S t a n d a r d e r f (cid:246) r f y s i k a l i s k - k e m i s k a p a r a m e t r a r Alla relevanta CEN/ISO-standarder S t a n d a r d e r f (cid:246) r h y d r o m o r f o l o g i s k a p a r a m e t r a r Alla relevanta CEN/ISO-standarder C 343/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 1. 4 Klassificering och redovisning av ekologisk status 1. 4. 1 J(cid:228)mf(cid:246)rbarhet f(cid:246)r biologiska (cid:246)vervakningsresultat i) ii) iii) iv) v) Medlemsstaterna skall uppr(cid:228)tta (cid:246)vervakningssystem i syfte att ber(cid:228)kna v(cid:228)rdena f(cid:246)r de biologiska kvalitets- faktorer som fastst(cid:228)llts f(cid:246)r varje ytvattenkategori eller f(cid:246)r kraftigt modifierade eller konstgjorda ytvatten- f(cid:246)rekomster. Vid till(cid:228)mpningen av nedanst(cid:229)ende f(cid:246)rfarande p(cid:229) kraftigt modifierade eller konstgjorda vat- tenf(cid:246)rekomster b(cid:246)r h(cid:228)nvisningar till ekologisk status tolkas som h(cid:228)nvisningar till ekologisk potential. I s(cid:229)dana system kan man anv(cid:228)nda sig av s(cid:228)rskilda arter eller grupper av arter som (cid:228)r representativa f(cid:246)r den totala kvalitetsfaktorn. F(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att dessa (cid:246)vervakningssystem (cid:228)r j(cid:228)mf(cid:246)rbara skall resultaten av medlemsstaternas systemverksamhet redovisas i form av ekologiska kvalitetskvoter f(cid:246)r klassificering av ekologisk status. Dessa kvoter skall motsvarar f(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan v(cid:228)rdena f(cid:246)r de biologiska parametrar som har iakttagits f(cid:246)r en viss ytvattenf(cid:246)rekomst och v(cid:228)rdena f(cid:246)r dessa parametrar under de referensf(cid:246)rh(cid:229)llan- den som (cid:228)r till(cid:228)mpliga p(cid:229) denna vattenf(cid:246)rekomst. Kvoten skall uttryckas som ett numeriskt v(cid:228)rde mellan 0 och 1, d(cid:228)r h(cid:246)g ekologisk status motsvaras av v(cid:228)rden n(cid:228)ra ett (1) och d(cid:229)lig ekologisk status motsvaras av v(cid:228)rden n(cid:228)ra noll (0). Varje medlemsstat skall f(cid:246)r varje ytvattenkategori dela in skalan f(cid:246)r de ekologiska kvalitetskvoterna i (cid:246)ver- vakningssystemet i fem klasser, fr(cid:229)n h(cid:246)g till d(cid:229)lig ekologisk status, enligt definitionen i avsnitt 1. 2, genom att tilldela varje klassgr(cid:228)ns ett numeriskt v(cid:228)rde. V(cid:228)rdet f(cid:246)r gr(cid:228)nsen mellan h(cid:246)g och god status, samt v(cid:228)r- det f(cid:246)r gr(cid:228)nsen mellan god och m(cid:229)ttlig status, skall fastst(cid:228)llas med hj(cid:228)lp av det interkalibreringsf(cid:246)rfarande som beskrivs nedan. Kommissionen skall underl(cid:228)tta detta interkalibreringsf(cid:246)rfarande f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att klassgr(cid:228)nserna fast- st(cid:228)lls i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med de normativa definitionerna i avsnitt 1. 2 och att klasserna (cid:228)r j(cid:228)mf(cid:246)rbara medlemsstaterna emellan. Som en del av detta f(cid:246)rfarande skall kommissionen underl(cid:228)tta det informationsutbyte mellan medlemssta- terna som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att identifiera ett antal (cid:246)vervakningsstationer i varje ekoregion i gemenskapen; dessa stationer kommer att bilda ett interkalibreringsn(cid:228)t. N(cid:228)tet skall utg(cid:246)ras av ett urval av (cid:246)vervaknings- stationer som valts bland de typer av ytvattenf(cid:246)rekomster som finns inom varje ekoregion. F(cid:246)r varje typ av ytvattenf(cid:246)rekomst som valts skall det i n(cid:228)tverket finnas minst tv(cid:229) stationer som motsvarar gr(cid:228)nsen mellan de normerande definitionerna h(cid:246)g och god status samt minst tv(cid:229) stationer som motsvarar gr(cid:228)nsen mellan de normerande definitionerna av god och m(cid:229)ttlig status. (cid:214)vervakningsstationerna skall v(cid:228)ljas efter ett expertutl(cid:229)tande som har sin grund i gemensamma inspektioner och annan tillg(cid:228)nglig information. vi) Varje (cid:246)vervakningssystem i medlemsstaterna skall till(cid:228)mpas p(cid:229) de stationer i interkalibreringsn(cid:228)tet som b(cid:229)de ligger i ekoregionen och som utg(cid:246)rs av en s(cid:229)dan typ av ytvattenf(cid:246)rekomst f(cid:246)r vilken systemet skall till(cid:228)mpas enligt kraven i detta direktiv. Resultatet av denna till(cid:228)mpning skall anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla de numeriska v(cid:228)rdena f(cid:246)r de klassgr(cid:228)nser som (cid:228)r relevanta i varje medlemsstats (cid:246)vervakningssystem. vii) Kommissionen skall inom tre (cid:229)r efter tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande utarbeta ett utkast till register (cid:246)ver de stationer som skall utg(cid:246)ra interkalibreringsn(cid:228)tet, vilket kan anpassas i enlighet med de f(cid:246)rfaranden som f(cid:246)reskrivs i artikel 20. Det slutgiltiga registret (cid:246)ver (cid:246)vervakningsstationer skall fastst(cid:228)llas senast fyra (cid:229)r efter tidpunkten f(cid:246)r detta direktivs ikrafttr(cid:228)dande och det skall offentlligg(cid:246)ras av kommis- sionen. viii) Kommissionen och medlemsstatena skall slutf(cid:246)ra interkalibreringen senast 18 m(cid:229)nader efter tidpunkten f(cid:246)r offentligg(cid:246)rande av det slutgiltiga registret. ix) Resultaten av interkalibreringen och de v(cid:228)rden som har fastst(cid:228)llts f(cid:246)r klassificeringarna i medlemsstaternas (cid:246)vervakningssystem skall offentligg(cid:246)ras av kommissionen senast sex m(cid:229)nader efter det att interkalibre- ringen har slutf(cid:246)rts. 1. 4. 2 Redovisning av (cid:246)vervakningsresultat och klassificering av ekologisk status och ekologisk potential i) N(cid:228)r det g(cid:228)ller ytvattenkategorier skall klassificeringen av ekologisk status f(cid:246)r vattenf(cid:246)rekomsten anges som det l(cid:228)gsta av v(cid:228)rdena f(cid:246)r resultaten av den biologiska och fysikalisk-kemiska (cid:246)vervakningen avseende de relevanta kvalitetsfaktorerna vilka har klassificerats enligt f(cid:246)rsta kolumnen i nedanst(cid:229)ende tabell. Med- lemsstaterna skall f(cid:246)r varje avrinningsdistrikt tillhandah(cid:229)lla en karta som visar klassificeringen av ekolo- 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/55 gisk status f(cid:246)r varje vattenf(cid:246)rekomst; f(cid:228)rgkodad enligt andra kolumnen i nedanst(cid:229)ende tabell f(cid:246)r att visa klassificeringen av vattenf(cid:246)rekomstens ekologiska status. Klassificering av ekologisk status F(cid:228)rgkod H(cid:246)g God M(cid:229)ttlig Otillfredsst(cid:228)llande D(cid:229)lig Bl(cid:229) Gr(cid:246)n Gul Orange R(cid:246)d ii) N(cid:228)r det g(cid:228)ller kraftigt modifierade och konstgjorda vattenf(cid:246)rekomster skall klassificeringen av ekologisk status f(cid:246)r vattenf(cid:246)rekomsten anges som det l(cid:228)gsta av v(cid:228)rdena f(cid:246)r resultaten av den biologiska och fysika- lisk-kemiska (cid:246)vervakningen avseende de relevanta kvalitetsfaktorer vilka har klassificerats enligt f(cid:246)rsta kolumnen i nedanst(cid:229)ende tabell. Medlemsstaterna skall f(cid:246)r varje avrinningsdistrikt tillhandah(cid:229)lla en karta som visar klassificeringen av ekologisk potential f(cid:246)r varje vattenf(cid:246)rekomst; f(cid:228)rgkodad enligt andra kolum- nen i nedanst(cid:229)ende tabell n(cid:228)r det g(cid:228)ller konstgjorda vattenf(cid:246)rekomster och enligt tredje kolumnen i samma tabell n(cid:228)r det g(cid:228)ller kraftigt modifierade vattenf(cid:246)rekomster. Klassificering av ekologisk potential F(cid:228)rgkod God och d(cid:228)r(cid:246)ver M(cid:229)ttlig Konstgjorda vattenf(cid:246)rekomster Kraftigt modifierade vattenf(cid:246)rekomster Lika breda gr(cid:246)na och ljusgr(cid:229) r(cid:228)nder Lika breda gr(cid:246)na och m(cid:246)rkgr(cid:229) r(cid:228)nder Lika breda gula och ljusgr(cid:229) r(cid:228)nder Lika breda gula och m(cid:246)rkgr(cid:229) r(cid:228)nder Otillfredsst(cid:228)llande Lika breda orange och ljusgr(cid:229) r(cid:228)nder Lika breda orange och m(cid:246)rkgr(cid:229) r(cid:228)nder D(cid:229)lig Lika breda r(cid:246)da och ljusgr(cid:229) r(cid:228)nder Lika breda r(cid:246)da och m(cid:246)rkgr(cid:229) r(cid:228)nder iii) Medlemsstaterna skall ocks(cid:229) ange, med hj(cid:228)lp av en svart prick p(cid:229) kartan, vilka av de vattenf(cid:246)rekomster d(cid:228)r god status eller god ekologisk potential inte har kunnat uppn(cid:229)s p. g. a. icke-(cid:246)verensst(cid:228)mmelse med en eller flera av de milj(cid:246)kvalitetsnormer som har fastst(cid:228)llts f(cid:246)r vattenf(cid:246)rekomsten i fr(cid:229)ga med avseende p(cid:229) s(cid:228)rskilda syntetiska eller icke-syntetiska f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen (enligt den ordning f(cid:246)r milj(cid:246)kvalitet som har fastst(cid:228)llts av medlemsstaten i fr(cid:229)ga). 1. 4. 3 Redovisning av (cid:246)vervakningsresultat och klassificering av kemisk status En vattenf(cid:246)rekomst som uppfyller alla de milj(cid:246)kvalitetsnormer som avses i bilaga IX, i artikel 16 och i annan relevant gemenskapslagstiftning d(cid:228)r milj(cid:246)kvalitetsnormer fastst(cid:228)llts, skall registreras med klassificeringen god kemisk status. Om vattenf(cid:246)rekomsten inte uppfyller normerna skall det registreras att den inte uppn(cid:229)r god kemisk status. Medlemsstaterna skall f(cid:246)r varje avrinningsdistrikt tillhandah(cid:229)lla en karta som visar den kemiska statusen f(cid:246)r varje vattenf(cid:246)rekomst; kartan skall vara f(cid:228)rgkodad enligt andra kolumnen i nedanst(cid:229)ende tabell f(cid:246)r att illustrera klassificeringen av vattenf(cid:246)rekomstens kemiska status. Klassificering av kemisk status F(cid:228)rgkod God Uppn(cid:229)r ej god kemisk status Bl(cid:229) R(cid:246)d C 343/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 2. GRUNDVATTEN 2. 1 Grundvattnets kvantitativa status 2. 1. 1 Parameter f(cid:246)r klassificering av kvantitativ status System f(cid:246)r grundvattenniv(cid:229)n. 2. 1. 2 Definition av kvantitativ status Faktorer God status Grundvattenniv(cid:229) Grundvattenniv(cid:229)n i grundvattenf(cid:246)rekomsten (cid:228)r s(cid:229)dan att den tillg(cid:228)ngliga grundvattenresursen inte (cid:246)verskrids av den l(cid:229)ngsiktiga genomsnittliga uttags- niv(cid:229)n per (cid:229)r. Grundvattenniv(cid:229)n (cid:228)r f(cid:246)ljaktligen inte utsatt f(cid:246)r s(cid:229)dan m(cid:228)nsklig p(cid:229)verkan som kan leda till (cid:151) att de ekologiska milj(cid:246)m(cid:229)len i artikel 4 inte kan uppn(cid:229)s vad betr(cid:228)ffar f(cid:246)r- bundna ytvattenresurser, (cid:151) till n(cid:229)gon som helst betydande s(cid:228)nkning av status hos s(cid:229)dana vatten, (cid:151) till n(cid:229)gon som helst betydande skada p(cid:229) anslutna terrestra ekosystem som (cid:228)r direkt beroende av grundvattenf(cid:246)rekomsten, och f(cid:246)r(cid:228)ndringar i str(cid:246)mningsriktningen till f(cid:246)ljd av niv(cid:229)f(cid:246)r(cid:228)ndringar kan upp- st(cid:229) tillf(cid:228)lligt eller varaktigt inom ett begr(cid:228)nsat omr(cid:229)de men s(cid:229)dana omsv(cid:228)ng- ningar medf(cid:246)r inte intrusion av saltvatten eller annan intrusion och utg(cid:246)r inte en indikation p(cid:229) en konsekvent och klar utvecklingstendens till f(cid:246)ljd av m(cid:228)nsk- lig p(cid:229)verkan n(cid:228)r det g(cid:228)ller fl(cid:246)desriktningar som kan leda till s(cid:229)dana instrusio- ner. 2. 2 (cid:214)vervakning av grundvattnets kvantitativa status 2. 2. 1 N(cid:228)t f(cid:246)r (cid:246)vervakning av grundvattenniv(cid:229)n N(cid:228)tet f(cid:246)r (cid:246)vervakning av grundvattnet skall uppr(cid:228)ttas i enlighet med kraven i artiklarna 7 och 8. (cid:214)vervak- ningsn(cid:228)tet skall utformas s(cid:229) att det ger en tillf(cid:246)rlitlig bed(cid:246)mning av den kvantitativa statusen f(cid:246)r alla grundvat- tenf(cid:246)rekomster eller grupper av f(cid:246)rekomster inklusive bed(cid:246)mning av den tillg(cid:228)ngliga grundvattenresursen. Medlemsstaterna skall tillhandah(cid:229)lla en karta eller kartor som visar n(cid:228)tet f(cid:246)r (cid:246)vervakning av grundvattnet i f(cid:246)r- valtningsplanen f(cid:246)r avrinningsdistriktet. 2. 2. 2 T(cid:228)thet mellan (cid:246)vervakningsstationerna N(cid:228)tet skall inneh(cid:229)lla tillr(cid:228)ckligt representativa (cid:246)vervakningspunkter f(cid:246)r att uppskatta grundvattenniv(cid:229)n i varje grundvattenf(cid:246)rekomst eller grupp av f(cid:246)rekomster under h(cid:228)nsynstagande till kort- och l(cid:229)ngsiktigt variationer i fr(cid:229)ga om grundvattenbildning och s(cid:228)rskilt f(cid:246)ljande: (cid:151) I fr(cid:229)ga om grundvattenf(cid:246)rekomster som riskerar att inte kunna uppn(cid:229) milj(cid:246)m(cid:229)len i artikel 4, se till att (cid:246)vervakningspunkterna ligger tillr(cid:228)ckligt t(cid:228)tt f(cid:246)r en bed(cid:246)mning av uttagens och utsl(cid:228)ppens inverkan p(cid:229) grundvattenniv(cid:229)n. (cid:151) I fr(cid:229)ga om grundvattenf(cid:246)rekomster inom vilka grundvattnet str(cid:228)cker sig (cid:246)ver en medlemsstats gr(cid:228)nslinje, se till att det finns tillr(cid:228)ckligt m(cid:229)nga (cid:246)vervakningspunkter f(cid:246)r att uppskatta grundvattenfl(cid:246)dets riktning och hastighet (cid:246)ver medlemsstatens gr(cid:228)nslinje. 2. 2. 3 (cid:214)vervakningsfrekvens Observationsfrekvensen skall vara tillr(cid:228)cklig f(cid:246)r bed(cid:246)mningar av den kvantitativa statusen hos varje grund- vattenf(cid:246)rekomst eller grupp av f(cid:246)rekomster under h(cid:228)nsynstagande till kort- och l(cid:229)ngsiktiga variationer i fr(cid:229)ga om grundvattenbildning och s(cid:228)rskilt f(cid:246)ljande: 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/57 (cid:151) I fr(cid:229)ga om grundvattenf(cid:246)rekomster som riskerar att inte kunna uppn(cid:229) milj(cid:246)m(cid:229)len i artikel 4, se till att m(cid:228)tningarna g(cid:246)rs tillr(cid:228)ckligt ofta f(cid:246)r en bed(cid:246)mning av uttagens och utsl(cid:228)ppens inverkan p(cid:229) grundvatten- niv(cid:229)n. (cid:151) I fr(cid:229)ga om grundvattenf(cid:246)rekomster inom vilka grundvattnet str(cid:228)cker sig (cid:246)ver en medlemsstats gr(cid:228)nslinje, se till att m(cid:228)tningarna g(cid:246)rs tillr(cid:228)ckligt ofta f(cid:246)r en bed(cid:246)mning av grundvattenfl(cid:246)dets riktning och hastighet (cid:246)ver medlemsstatens gr(cid:228)nslinje. 2. 2. 4 Tolkning och redovisning av grundvattnets kvantitativa status De resultat som kommer fram genom (cid:246)vervakningsn(cid:228)tet f(cid:246)r en grundvattenf(cid:246)rekomst eller grupp av f(cid:246)re- komster skall anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att bed(cid:246)ma kvantitativ status hos denna f(cid:246)rekomst eller de f(cid:246)rekomsterna. Om inte annat f(cid:246)ljer av avsnitt 2. 5 skall medlemsstaterna tillhandah(cid:229)lla en karta (cid:246)ver den bed(cid:246)mning av grund- vattnets kvantitativa status detta resulterar i, med f(cid:246)ljande f(cid:228)rgkoder: God status: gr(cid:246)n Otillfredsst(cid:228)llande status: r(cid:246)d 2. 3 Grundvattnets kemiska status 2. 3. 1 Parametrar f(cid:246)r best(cid:228)mning av grundvattnets kemiska status Konduktivitet Koncentrationer av f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen 2. 3. 2 Definition av god kemisk status hos grundvattnet Faktorer God status Allm(cid:228)nt Den kemiska sammans(cid:228)ttningen av grundvattenf(cid:246)rekomsten (cid:228)r s(cid:229)dan att kon- centrationen av f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen (cid:151) inte uppvisar effekter av intrusion av saltvatten eller annat intrusion enligt specifikation nedan, (cid:151) inte (cid:246)verstiger de kvalitetsnormer som (cid:228)r till(cid:228)mpliga enligt annan relevant gemenskapslagstiftning, (cid:151) inte (cid:228)r s(cid:229)dan att den skulle leda till att milj(cid:246)m(cid:229)len enligt artikel 4 betr(cid:228)f- fande anslutna ytvatten inte uppn(cid:229)s eller till n(cid:229)gon betydande s(cid:228)nkning av den ekologiska eller kemiska kvaliteten hos s(cid:229)dana f(cid:246)rekomster eller till n(cid:229)gon betydande skada p(cid:229) terrestra ekosystem som (cid:228)r direkt beroende av grundvattenf(cid:246)rekomsten. Konduktivitet F(cid:246)r(cid:228)ndringar i konduktiviteten p(cid:229)visar inte intrusion av saltvatten eller annan intrusion i grundvattenf(cid:246)rekomsten. 2. 4 (cid:214)vervakning av grundvattnets kemiska status 2. 4. 1 N(cid:228)tet f(cid:246)r (cid:246)vervakning av grundvattnet N(cid:228)tet f(cid:246)r (cid:246)vervakning av grundvattnet skall uppr(cid:228)ttas i enlighet med kraven i artiklarna 7 och 8. N(cid:228)tet f(cid:246)r (cid:246)vervakning skall utformas s(cid:229) att det ger en helt(cid:228)ckande (cid:246)versikt (cid:246)ver grundvattnets kemiska status inom varje avrinningsomr(cid:229)de och s(cid:229) att l(cid:229)ngsiktiga upp(cid:229)tg(cid:229)ende tendenser n(cid:228)r det g(cid:228)ller f(cid:246)roreningar som (cid:228)r f(cid:246)rorsakade av m(cid:228)nniskor uppt(cid:228)cks. C 343/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 P(cid:229) grundval av den karakterisering och konsekvensbed(cid:246)mning som genomf(cid:246)rs i enlighet med artikel 5 och bilaga II skall medlemsstaterna f(cid:246)r varje period f(cid:246)rvaltningsplanen f(cid:246)r avrinningsomr(cid:229)det (cid:228)r till(cid:228)mplig uppr(cid:228)tta ett program f(cid:246)r kontrollerande (cid:246)vervakning. Resultaten av detta program skall anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att uppr(cid:228)tta ett operativt (cid:246)vervakningsprogram som skall till(cid:228)mpas f(cid:246)r planens (cid:229)terst(cid:229)ende period. Uppskattningar av konfidensniv(cid:229)n och noggrannheten i resultaten fr(cid:229)n (cid:246)vervakningsprogrammen skall g(cid:246)ras i planen. 2. 4. 2 Kontrollerande (cid:246)vervakning M (cid:229) l Kontrollerande (cid:246)vervakning skall ske f(cid:246)r att (cid:151) komplettera och validera konsekvensbed(cid:246)mningsf(cid:246)rfarandet, (cid:151) tillhandah(cid:229)lla upplysningar som anv(cid:228)nds f(cid:246)r bed(cid:246)mning av de l(cid:229)ngsiktiga tendenserna b(cid:229)de till f(cid:246)ljd av f(cid:246)r(cid:228)ndringar i de naturliga f(cid:246)rh(cid:229)llandena och genom m(cid:228)nsklig verksamhet. U r v a l a v (cid:246) v e r v a k n i n g s s t a t i o n e r Tillr(cid:228)ckligt antal (cid:246)vervakningsstationer skall v(cid:228)ljas ut f(cid:246)r (cid:151) f(cid:246)rekomster som har bed(cid:246)mts vara i riskzonen efter karakteriseringsprogrammet enligt bilaga II, (cid:151) f(cid:246)rekomster som korsar en medlemsstats gr(cid:228)ns. U r v a l a v p a r a m e t r a r F(cid:246)ljande upps(cid:228)ttning grundparametrar skall (cid:246)vervakas i alla utvalda grundvattenf(cid:246)rekomster: (cid:151) syrehalt (cid:151) pH-v(cid:228)rde (cid:151) konduktivitet (cid:151) nitrat (cid:151) ammonium F(cid:246)rekomster som enligt bilaga II identifieras s(cid:229)som fall d(cid:228)r det finns betydande risk att de inte uppn(cid:229)r god status skall ocks(cid:229) (cid:246)vervakas n(cid:228)r det g(cid:228)ller s(cid:229)dana parametrar som utg(cid:246)r indikation p(cid:229) konsekvenserna av s(cid:229)dan p(cid:229)verkan. Gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande vattenf(cid:246)rekomster skall ocks(cid:229) (cid:246)vervakas n(cid:228)r det g(cid:228)ller s(cid:229)dana parametrar som (cid:228)r relevanta f(cid:246)r att skydda alla de anv(cid:228)ndningar som grundvattenfl(cid:246)det har. 2. 4. 3 Operativ (cid:246)vervakning M (cid:229) l Operativ (cid:246)vervakning skall ske under perioderna mellan de kontrollerande (cid:246)vervakningsprogrammen f(cid:246)r att (cid:151) fastst(cid:228)lla kemisk status f(cid:246)r alla grundvattenf(cid:246)rekomster eller grupper av f(cid:246)rekomster som bed(cid:246)ms vara i riskzonen, (cid:151) fastst(cid:228)lla f(cid:246)rekomsten av eventuella l(cid:229)ngsiktiga upp(cid:229)tg(cid:229)ende tendenser f(cid:246)r koncentrationen av varje typ av f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen p(cid:229) grund av m(cid:228)nsklig verksamhet. 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/59 U r v a l a v (cid:246) v e r v a k n i n g s s t a t i o n e r Operativ (cid:246)vervakning skall ske f(cid:246)r alla grundvattenf(cid:246)rekomster eller grupper av f(cid:246)rekomster som p(cid:229) grundval av b(cid:229)de den konsekvensbed(cid:246)mning som genomf(cid:246)rts i enlighet med bilaga II och kontrollerande (cid:246)vervakning identifieras som att de riskerar att inte uppfylla m(cid:229)len i artikel 4. Urvalet av (cid:246)vervakningsstationer skall ocks(cid:229) (cid:229)terspegla en bed(cid:246)mning av i vilken m(cid:229)n (cid:246)vervakningsdata fr(cid:229)n den stationen (cid:228)r representativa f(cid:246)r kvaliteten p(cid:229) grundvattenf(cid:246)rekomsten eller grundvattenf(cid:246)rekomsterna i fr(cid:229)ga. (cid:214) v e r v a k n i n g s f r e k v e n s Operativ (cid:246)vervakning skall ske tillr(cid:228)ckligt ofta under perioderna mellan de kontrollerande (cid:246)vervakningspro- grammen f(cid:246)r att konsekvenserna av p(cid:229)verkan i fr(cid:229)ga skall kunna uppt(cid:228)ckas, dock minst en g(cid:229)ng per (cid:229)r. 2. 4. 4 Identifiering av utvecklingstendenser f(cid:246)r f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen Medlemsstaterna skall anv(cid:228)nda data fr(cid:229)n b(cid:229)da kontrollerande och operativ (cid:246)vervakning vid identifiering av l(cid:229)ngsiktiga av m(cid:228)nniskan orsakade upp(cid:229)tg(cid:229)ende tendenser i koncentrationen av f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen och omsv(cid:228)ngningar av s(cid:229)dana tendenser. Det (cid:229)r eller den period som ber(cid:228)kningen av tendensidentifieringen skall baseras p(cid:229) skall anges. Ber(cid:228)kningen av tendenser skall ske f(cid:246)r en f(cid:246)rekomst eller vid behov en grupp av grund- vattenf(cid:246)rekomster. En omsv(cid:228)ngning skall p(cid:229)visas statistiskt och konfidensniv(cid:229)n f(cid:246)r identifieringen skall anges. 2. 4. 5 Tolkning och redovisning av grundvattnets kemiska status Vid bed(cid:246)mningen av status skall resultaten fr(cid:229)n individuella (cid:246)vervakningspunkter inom en grundvattenf(cid:246)re- komst l(cid:228)ggas samman f(cid:246)r hela f(cid:246)rekomsten. Utan att det p(cid:229)verkar till(cid:228)mpningen av de ber(cid:246)rda direktiven skall, f(cid:246)r att god status skall uppn(cid:229)s f(cid:246)r en grundvattenf(cid:246)rekomst f(cid:246)r de kemiska parametrar f(cid:246)r vilka milj(cid:246)kvalitets- normer fastst(cid:228)llts i gemenskapslagstiftningen, (cid:151) medelv(cid:228)rdet av resultaten av (cid:246)vervakningen p(cid:229) varje punkt i grundvattenf(cid:246)rekomsten eller gruppen av f(cid:246)rekomster ber(cid:228)knas, och (cid:151) medelv(cid:228)rdet av dessa ber(cid:228)kningar f(cid:246)r alla (cid:246)vervakningspunkter i grundvattenf(cid:246)rekomsten eller gruppen av f(cid:246)rekomster visa att dessa normer efterlevs s(cid:229) som f(cid:246)reskrivs i till(cid:228)mpligt direktiv. Om inte annat f(cid:246)ljer av avsnitt 2. 5 skall medlemsstaterna tillhandah(cid:229)lla en karta (cid:246)ver grundvattnets kemiska status, med f(cid:246)ljande f(cid:228)rgkoder: God status: gr(cid:246)n Otillfredsst(cid:228)llande status: r(cid:246)d Medlemsstaterna skall ocks(cid:229) med en svart prick p(cid:229) kartan markera de grundvattenf(cid:246)rekomster som f(cid:246)reter en betydande och ih(cid:229)llande upp(cid:229)tg(cid:229)ende tendens i fr(cid:229)ga om koncentrationer av f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen till f(cid:246)ljd av m(cid:228)nsklig verksamhet. En omsv(cid:228)ngning i denna tendens skall markeras med en bl(cid:229) prick p(cid:229) kartan. Dessa kartor skall f(cid:246)ras in i f(cid:246)rvaltningsplanen f(cid:246)r avrinningsomr(cid:229)det. 2. 5 Redovisning av grundvattnets status Medlemsstaterna skall se till att det i f(cid:246)rvaltningsplanen f(cid:246)r avrinningsomr(cid:229)det finns en karta som f(cid:246)r varje grundvattenf(cid:246)rekomst eller grupp av grundvattenf(cid:246)rekomster visar b(cid:229)de kvantitativ status och kemisk status f(cid:246)r denna f(cid:246)rekomst eller grupp av f(cid:246)rekomster, med f(cid:228)rgkodning i enlighet med kraven i avsnitt 2. 2. 4 och 2. 4. 5. Medlemsstaterna kan v(cid:228)lja att inte (cid:229)terge separata kartor i avsnitt 2. 2. 4 och 2. 4. 5, men m(cid:229)ste i s(cid:229) fall ocks(cid:229) se till att det finns en anvisning i enlighet med kraven i 2. 4. 5 p(cid:229) den karta som kr(cid:228)vs i detta avsnitt av de f(cid:246)rekomster f(cid:246)r vilka det f(cid:246)religger en betydande och ih(cid:229)llande upp(cid:229)tg(cid:229)ende tendens i fr(cid:229)ga om koncentra- tionen av varje typ av f(cid:246)rorenande (cid:228)mnen eller en omsv(cid:228)ngning av en s(cid:229)dan tendens. C 343/60 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 F(cid:214)RTECKNING (cid:214)VER ¯TG˜RDER SOM SKALL INKLUDERAS I ¯TG˜RDSPROGRAMMEN BILAGA VI DEL A ¯tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs enligt f(cid:246)ljande direktiv: i) Badvattendirektivet (76/160/EEG) ii) Direktivet om vilda f(cid:229)glar (89/409/EEG) (1) iii) Dricksvattendirektivet (80/778/EEG), (cid:228)ndrat genom direktiv 98/83/EG iv) Direktivet om risker f(cid:246)r storolyckor (Sevesodirektivet) (96/82/EG) (2) v) Direktivet om milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mningar (85/337/EEG) (3) vi) Direktivet om avloppsslam (86/278/EEG) (4) vii) Direktivet om rening av avloppsvatten fr(cid:229)n t(cid:228)tbebyggelse (91/271/EEG) viii) Direktivet om v(cid:228)xtskyddsmedel (91/414/EEG) ix) Nitratdirektivet (91/676/EEG) x) Direktivet om livsmilj(cid:246) (92/43/EEG) (5) xi) Direktivet om samordnade (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga och begr(cid:228)nsa f(cid:246)roreningar (96/61/EG) F(cid:246)ljande (cid:228)r en icke-utt(cid:246)mmande f(cid:246)rteckning (cid:246)ver kompletterande (cid:229)tg(cid:228)rder som medlemsstaterna inom varje avrinnings- distrikt kan v(cid:228)lja att anta som en del av det (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram som kr(cid:228)vs enligt artikel 11. 4: DEL B i) lagstiftning ii) administrativa styrmedel iii) ekonomiska eller fiskala styrmedel iv) framf(cid:246)rhandlade milj(cid:246)(cid:246)verenskommelser v) utsl(cid:228)ppsreglering vi) uppf(cid:246)randekodexar vii) (cid:229)terskapande och (cid:229)terst(cid:228)llande av v(cid:229)tmarksomr(cid:229)den viii) uttagsreglering ix) x) (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r hantering av efterfr(cid:229)gan, bland annat fr(cid:228)mjande av anpassad jordbruksproduktion som till exempel odling av gr(cid:246)dor som kr(cid:228)ver sm(cid:229) vattenm(cid:228)ngder inom omr(cid:229)den som p(cid:229)verkas av torka effektivitets- och (cid:229)teranv(cid:228)ndnings(cid:229)tg(cid:228)rder, bland annat fr(cid:228)mjande av vatteneffektiv teknik inom industrin och vat- tenbesparande bevattningsmetoder (1) EGT L 103, 25. 4. 1979, s. 1. (2) EGT L 10, 14. 1. 1997, s. 13. (3) EGT L 175, 5. 7. 1985, s. 40. Direktivet (cid:228)ndrat genom direktiv 97/11/EG (EGT L 73, 14. 3. 1997, s. 5). (4) EGT L 181, 8. 7. 1986, s. 6. (5) EDT L 206, 22. 7. 1992, s. 7. 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/61 xi) byggnadsprojekt xii) avsaltningsanl(cid:228)ggningar xiii) projekt f(cid:246)r (cid:229)terst(cid:228)llande xiv) konstgjord infiltration av akviferer xv) utbildningsprojekt xvi) forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprojekt xvii) andra relevanta (cid:229)tg(cid:228)rder C 343/62 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 BILAGA VII F(cid:214)RVALTNINGSPLANER F(cid:214)R AVRINNINGSDISTRIKT A. F(cid:246)rvaltningsplanerna f(cid:246)r avrinningsdistrikt skall best(cid:229) av f(cid:246)ljande: 1. En allm(cid:228)n beskrivning av avrinningsdistriktets karakteristika som kr(cid:228)vs enligt artikel 5 och bilaga II. Denna skall innefatta f(cid:246)ljande: 1. 1 F(cid:246)r ytvatten (cid:151) kartl(cid:228)ggning av vattenf(cid:246)rekomsternas lokalisering och gr(cid:228)nser, (cid:151) kartl(cid:228)ggning av ekoregioner och typer av ytvattenf(cid:246)rekomster inom avrinningsomr(cid:229)det, (cid:151) identifiering av referensf(cid:246)rh(cid:229)llanden f(cid:246)r typer av ytvattenf(cid:246)rekomster. 1. 2 F(cid:246)r grundvatten (cid:151) kartl(cid:228)ggning av grundvattenf(cid:246)rekomsternas lokalisering och gr(cid:228)nser. 2. En sammanfattning av betydande p(cid:229)verkan och effekter p(cid:229) ytvattnets och grundvattnets status orsakade av m(cid:228)nsklig verksamhet, bl. a. (cid:151) uppskattning av f(cid:246)roreningar fr(cid:229)n punktk(cid:228)llor, (cid:151) uppskattning av f(cid:246)roreningar fr(cid:229)n diffusa k(cid:228)llor, inbegripet en sammanfattning av markanv(cid:228)ndning, (cid:151) uppskattning av p(cid:229)verkan p(cid:229) vattnets kvantitativa status, inbegripet uttag, (cid:151) analys av andra konsekvenser som m(cid:228)nsklig verksamhet har f(cid:246)r vattnets status. Identifiering och kartl(cid:228)ggning av skyddade omr(cid:229)den som kr(cid:228)vs enligt artikel 6 och bilaga IV. En karta (cid:246)ver de n(cid:228)tverk f(cid:246)r (cid:246)vervakning som uppr(cid:228)ttats f(cid:246)r de syften som anges i artikel 8 och bilaga V, och en redovisning i kartform (cid:246)ver resultaten av de (cid:246)vervakningsprogram som genomf(cid:246)rts i enlighet med dessa best(cid:228)mmelser n(cid:228)r det g(cid:228)ller statusen hos: 3. 4. 4. 1 Ytvatten (ekologisk och kemisk). 4. 2 Grundvatten (kemisk och kvantitativ). 4. 3 Skyddade omr(cid:229)den. 5. 6. 7. En f(cid:246)rteckning (cid:246)ver milj(cid:246)m(cid:229)l som fastst(cid:228)llts enligt artikel 4 f(cid:246)r ytvatten, grundvatten och skyddade omr(cid:229)den, i synnerhet inbegripet identifiering av exempel d(cid:229) artikel 4. 3(cid:150)6 har kommit till anv(cid:228)ndning, och den till- h(cid:246)rande information som kr(cid:228)vs enligt den artikeln. En sammanfattning av den ekonomiska analys (cid:246)ver vattenanv(cid:228)ndningen som kr(cid:228)vs enligt artikel 5 och bilaga III. En sammanfattning av det eller de (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram som antagits enligt artikel 11 inbegripet p(cid:229) vilket s(cid:228)tt de i artikel 4 fastst(cid:228)llda m(cid:229)len d(cid:228)rmed avses att uppn(cid:229)s. 7. 1 En sammanfattning av de (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra gemenskapslagstiftningen f(cid:246)r vattenskydd. 7. 2 En rapport om praktiska (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits f(cid:246)r att till(cid:228)mpa principen om (cid:229)tervinning av kostnaderna f(cid:246)r vattenanv(cid:228)ndning i enlighet med artikel 9. 7. 3 En sammanfattning av de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits f(cid:246)r att uppfylla kraven i artikel 7. 7. 4 7. 5 7. 6 En sammanfattning av regleringar f(cid:246)r uttag och uppd(cid:228)mning av vatten, inklusive h(cid:228)nvisning till register och identifiering av de fall d(cid:228)r undantag har gjorts enligt artikel 11. 3 d. En sammanfattning av de regleringar som antagits f(cid:246)r punktk(cid:228)lleutsl(cid:228)pp och annan verksamhet som inverkar p(cid:229) vattenstatusen i enlighet med best(cid:228)mmelserna i artikel 11. 3 e och 11. 3 f. En identifiering av de fall d(cid:228)r direkta utsl(cid:228)pp till grundvattnet har till(cid:229)tits i enlighet med best(cid:228)mmelserna i artikel 11. 3 g. 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/63 7. 7 En sammanfattning av de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits i enlighet med artikel 16 om prioriterade (cid:228)mnen. 7. 8 En sammanfattning av de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits f(cid:246)r att hindra eller minska konsekvenserna av oavsiktliga f(cid:246)roreningsincidenter. 7. 9 Uppgifter om kompletterande (cid:229)tg(cid:228)rder som identifieras som n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att uppfylla de milj(cid:246)m(cid:229)l som uppr(cid:228)ttats. 7. 10 Uppgifter om de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits f(cid:246)r att undvika (cid:246)kad f(cid:246)rorening av marina vatten i enlighet med arti- kel 11. 6. 8. 9. Ett register (cid:246)ver alla mer detaljerade program och f(cid:246)rvaltningsplaner f(cid:246)r avrinningsdistrikt som handlar om s(cid:228)rskilda delavrinningsomr(cid:229)den, sektorer, fr(cid:229)gor eller vattentyper, tillsammans med en sammanfattning av deras inneh(cid:229)ll. En sammanfattning av de (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r information till allm(cid:228)nheten och samr(cid:229)d som har vidtagits, resultaten h(cid:228)rav och de (cid:228)ndringar i planen som gjorts till f(cid:246)ljd av detta. 10. En f(cid:246)rteckning (cid:246)ver beh(cid:246)riga myndigheter i enlighet med bilaga I. 11. Kontaktpunkter och f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r att f(cid:229) s(cid:229)dant underlag och s(cid:229)dan information som avses i artikel 14. 1, i synnerhet detaljer om regleringar som beslutats i enlighet med artikel 11. 3 e och 11. 3 f och om faktiska (cid:246)vervakningsdata som samlats in i enlighet med artikel 8 och bilaga V. B. Den f(cid:246)rsta uppdateringen av f(cid:246)rvaltningsplanen f(cid:246)r avrinningsdistriktet och alla efterf(cid:246)ljande uppdateringar skall ocks(cid:229) inkludera: 1. 2. 3. 4. En sammanfattning av alla (cid:228)ndringar eller uppdateringar sedan offentligg(cid:246)randet av den f(cid:246)reg(cid:229)ende versionen av f(cid:246)rvaltningsplanen f(cid:246)r avrinningsdistriktet, inklusive en sammanfattning av de revideringar som skall genomf(cid:246)ras enligt artikel 4. 3(cid:150)6. En bed(cid:246)mning av framstegen f(cid:246)r uppn(cid:229)endet av milj(cid:246)m(cid:229)len, inklusive en redovisning av resultaten av (cid:246)vervak- ningen under perioden f(cid:246)r f(cid:246)reg(cid:229)ende plan i form av en karta, och en f(cid:246)rklaring till varf(cid:246)r ett eller flera milj(cid:246)- m(cid:229)l inte har uppn(cid:229)tts. En sammanfattning av, och en f(cid:246)rklaring till, varje (cid:229)tg(cid:228)rd som planerades i den tidigare versionen av f(cid:246)rvalt- ningsplanen f(cid:246)r avrinningsdistriktet och som inte har vidtagits. En sammanfattning av varje ytterligare (cid:246)verg(cid:229)ngs(cid:229)tg(cid:228)rd som i enlighet med artikel 11. 5 antagits sedan offent- ligg(cid:246)randet av den f(cid:246)reg(cid:229)ende versionen av f(cid:246)rvaltningsplanen f(cid:246)r avrinningsdistriktet. C 343/64 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 BILAGA VIII ORIENTERANDE F(cid:214)RTECKNING (cid:214)VER HUVUDSAKLIGA F(cid:214)RORENANDE ˜MNEN 1. Organiska halogenf(cid:246)reningar och (cid:228)mnen som kan bilda s(cid:229)dana f(cid:246)reningar i akvatisk milj(cid:246). 2. Organiska fosforf(cid:246)reningar. 3. Organiska tennf(cid:246)reningar. 4. ˜mnen och beredningar eller nedbrytningsprodukter av dessa f(cid:246)r vilka det har p(cid:229)visats att de har cancerogena eller mutagena egenskaper eller s(cid:229)dana egenskaper som i eller via vattenmilj(cid:246)n kan p(cid:229)verka steroidogena funktio- ner, sk(cid:246)ldk(cid:246)rtelns funktioner, fortplantningen eller andra endokrina funktioner. 5. Sv(cid:229)rnedbrytbara kolv(cid:228)ten och sv(cid:229)rnedbrytbara och bioackumulerbara organiska, toxiska (cid:228)mnen. 6. Cyanider. 7. Metaller och deras f(cid:246)reningar. 8. Arsenik och dess f(cid:246)reningar. 9. Biocider och v(cid:228)xtskyddsmedel. 10. Uppslammade (cid:228)mnen. 11. ˜mnen som bidrar till eutrofiering (i synnerhet nitrater och fosfater). 12. Syret(cid:228)rande (cid:228)mnen (m(cid:228)tbara med hj(cid:228)lp av parametrar som till exempel BOD och COD). 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/65 BILAGA IX GR˜NSV˜RDEN F(cid:214)R UTSL˜PP OCH MILJ(cid:214)KVALITETSNORMER De (cid:148)gr(cid:228)nsv(cid:228)rden(cid:148) och (cid:148)kvalitetsm(cid:229)l(cid:148) som fastst(cid:228)llts enligt dotterdirektiven till direktiv 76/464/EEG skall betraktas som gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r utsl(cid:228)pp och milj(cid:246)kvalitetsnormer i detta direktiv. Dessa har fastst(cid:228)llts i f(cid:246)ljande direktiv: i) Direktivet om gr(cid:228)nsv(cid:228)rden och kvalitetsm(cid:229)l f(cid:246)r kvicksilverutsl(cid:228)pp fr(cid:229)n klor-alkaliindustrin (82/176/EEG) (1), ii) Direktivet om gr(cid:228)nsv(cid:228)rden och kvalitetsm(cid:229)l f(cid:246)r kadmiumutsl(cid:228)pp (83/513/EEG) (2), iii) Direktivet om gr(cid:228)nsv(cid:228)rden och kvalitetsm(cid:229)l f(cid:246)r kvicksilverutsl(cid:228)pp fr(cid:229)n andra k(cid:228)llor (cid:228)n klor-alkaliindustrin (84/156/EEG) (3), iv) Direktivet om gr(cid:228)nsv(cid:228)rden och kvalitetsm(cid:229)l f(cid:246)r utsl(cid:228)pp av hexaklorcyklohexan (84/491/EEG) (4), v) Direktivet om gr(cid:228)nsv(cid:228)rden och kvalitetsm(cid:229)l f(cid:246)r utsl(cid:228)pp av vissa farliga (cid:228)mnen (86/280/EEG) (5), (1) EGT L 81, 27. 3. 1982, s. 29. (2) EGT L 291, 24. 10. 1983, s. 1. (3) EGT L 74, 17. 3. 1984, s. 49. (4) EGT L 274, 17. 10. 1984, s. 11. (5) EGT L 181, 4. 7. 1986, s. 16. C 343/66 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 BILAGA X PRIORITERADE ˜MNEN 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/67 BILAGA XI KARTA A System A: Ekoregioner f(cid:246)r floder och sj(cid:246)ar Iberisk-makaronesiska regionen PyrenØerna Italien, Korsika och Malta 1. 2. 3. 4. Alperna 5. Dinariska v(cid:228)stra Balkan 6. Grekiska v(cid:228)stra Balkan 7. (cid:214)stra Balkan 8. V(cid:228)stra h(cid:246)gl(cid:228)nderna 9. Centrala h(cid:246)gl(cid:228)nderna 10. Karpaterna 11. Ungerska l(cid:229)gl(cid:228)nderna 12. Pontiska regionen 13. V(cid:228)stra sl(cid:228)tten 14. Centralsl(cid:228)tten 15. Baltiska regionen 16. (cid:214)stra sl(cid:228)tten 17. Irland och Nordirland 18. Storbritannien 19. Island 20. Boreala h(cid:246)gl(cid:228)nderna 21. Tundran 22. Fennoskandiska sk(cid:246)lden 23. Tajgan 24. Kaukasus 25. Kaspiska s(cid:228)nkan C 343/68 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 KARTA B System A: Ekoregioner f(cid:246)r vatten i (cid:246)verg(cid:229)ngszoner och kustvatten 1. Atlanten 2. Norska havet 3. Barents hav 4. Nordsj(cid:246)n 5. (cid:214)sterj(cid:246)n 6. Medelhavet 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/69 R¯DETS MOTIVERING I. INLEDNING 1. Den 26 februari 1997 (cid:246)verl(cid:228)mnade kommissionen till r(cid:229)det sitt f(cid:246)rsta f(cid:246)rslag p(cid:229) grundval av arti- kel 130s. 1 i EG-f(cid:246)rdraget, om uppr(cid:228)ttandet av en ram f(cid:246)r gemenskapens (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) vattenpoliti- kens omr(cid:229)de (1). Den 26 november 1997 (cid:246)verl(cid:228)mnade kommissionen sitt f(cid:246)rsta (2) och den 17 februari 1998 sitt andra (3) (cid:228)ndrade f(cid:246)rslag enligt artikel 189a. 2 i EG-f(cid:246)rdraget. 2. Europaparlamentet (4), Ekonomiska och sociala kommittØn (5) och regionkommittØn (6) avgav sina respektive yttranden den 11 februari 1999, den 1 oktober 1997 och den 12(cid:150)13 mars 1998. 3. Efter det att dessa yttranden avgivits (cid:246)verl(cid:228)mnade kommissionen den 17 juni 1999 ett (cid:228)ndrat f(cid:246)r- slag till r(cid:229)det. (7). 4. Den 22 oktober 1999 antog r(cid:229)det sin gemensamma st(cid:229)ndpunkt enligt artikel 251. 2 i f(cid:246)rdraget (ti- digare artikel 189 b). II. SYFTE Direktivet utg(cid:246)r ett svar p(cid:229) en framst(cid:228)llning fr(cid:229)n Europaparlamentets milj(cid:246)utskott och r(cid:229)det i juni 1995 om en grundlig (cid:246)versyn av gemenskapens vattenpolitik. Det uppr(cid:228)ttar en ram f(cid:246)r skyddet av ytvatten, i synnerhet inlandsvatten, vatten i (cid:246)verg(cid:229)ngszon, kustvatten och grundvatten. Den gemensamma st(cid:229)ndpunkt som r(cid:229)det n(cid:229)tt fram till syftar huvudsakligen till att f(cid:246)rhindra att den ekologiska statusen f(cid:246)rs(cid:228)mras, att f(cid:246)rhindra f(cid:246)roreningar samt att (cid:229)terst(cid:228)lla alla f(cid:246)rekomster av yt- och grundvatten med avsikt att uppn(cid:229) god status senast 16 (cid:229)r efter det att direktivet tr(cid:228)tt i kraft. Med utg(cid:229)ngspunkt i definitionen avrinningsdistrikt skall medlemsstaterna uppr(cid:228)tta f(cid:246)rvaltningsplaner (som bl. a. inneh(cid:229)ller alla avrinningsomr(cid:229)dets k(cid:228)nnetecken, kontroll av vattenstatus och samordnade (cid:229)tg(cid:228)rds- program) om vilka samr(cid:229)d skall genomf(cid:246)ras med allm(cid:228)nheten och som syftar till att uppn(cid:229) god vat- tenstatus genom ett stegvis genomf(cid:246)rande av planerade (cid:229)tg(cid:228)rder. Den gemensamma st(cid:229)ndpunkten beaktar samverkan mellan ytvatten och grundvatten, p(cid:229)verkan fr(cid:229)n m(cid:228)nsklig verksamhet, bl. a. industri, jordbruket, energiframst(cid:228)llning och transporter samt kvalitativa och kvantitativa aspekter och bidrar till att lindra effekterna av (cid:246)versv(cid:228)mningar och torka, till att till- handah(cid:229)lla god f(cid:246)rs(cid:246)rjning med dricksvatten av god kvalitet, till att skydda territoriella och marina vat- ten, till uppfyllande av ber(cid:246)rda m(cid:229)l i relevanta internationella (cid:246)verenskommelser, (som t. ex. syftar till att f(cid:246)rhindra och eliminera f(cid:246)roreningar) och till en progressiv minskning av utsl(cid:228)pp av farliga (cid:228)mnen. III. ANALYS AV DEN GEMENSAMMA ST¯NDPUNKTEN (8) Texten i den gemensamma st(cid:229)ndpunkten (cid:228)r v(cid:228)l avv(cid:228)gd mellan (cid:229) ena sidan det n(cid:246)dv(cid:228)ndiga behovet av att f(cid:246)rhindra en f(cid:246)rs(cid:228)mring av och f(cid:246)rb(cid:228)ttra nuvarande status p(cid:229) yt- och grundvattenf(cid:246)rekomster, och (cid:229) andra sidan ha ett realistikt och rimligt syns(cid:228)tt p(cid:229) de praktiska konsekvenserna n(cid:228)r det g(cid:228)ller genom- (1) EGT C 184, 17. 6. 1997, s. 20. (2) EGT C 16, 20. 1. 1998, s. 14. (3) EGT C 108, 7. 4. 1998, s. 94. (4) EGT C 150, 28. 5. 1999, s. 419. (5) EGT C 355, 21. 11. 1997, s. 83. (6) EGT C 180, 11. 6. 1998, s. 38. (7) ˜nnu ej publicerat i EGT. (8) Numrering av artiklarna sammanfaller med den gemensamma st(cid:229)ndpunkten. C 343/70 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 f(cid:246)rbarhet, det tekniska och vetenskapliga arbete som skall g(cid:246)ras, effektivitet, l(cid:229)ngsiktiga socioekono- miska (cid:229)terverkningar och driftskostnaderna. A. Kommissionens (cid:228)ndrade f(cid:246)rslag R(cid:229)det antog antingen i sin helhet eller till en del, och i vissa fall indirekt, (cid:229)tminstone delvis, 75 av Europaparlamentets (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag och fyra (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag som inte fanns med i kommissionens (cid:228)ndrade f(cid:246)rslag (35, 179, 183 och 184). R(cid:229)det antog a) helt: alla 14 kompromissf(cid:246)rslag (118, 121, 198, 190, 192, 192, 193, 194, 195 (i en mer genomarbetad form), 196, 197, 198, 200 och 201 (med en exaktare lydelse)), b) helt eller delvis men i vissa fall med en annan lydelse: 19 ytterligare (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag (9, 18, 20, 23, 24, 31, 50, 53, 54, 62, 63 (dess andra del i bilaga V punkt 1. 1. 1), 64 (bilaga V), 79, 95, 103, 112, 117 ((cid:246)verf(cid:246)rd till bilaga II), 183 och 184), c) indirekt: alla eller vissa av principerna i (cid:246)vriga 39 (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag 2, 4 och 5: inbegrips i sk(cid:228)l 21. 179: ing(cid:229)r implicit i direktivet givet den r(cid:228)ttsliga grunden. 10: bibeh(cid:229)llen i 28. 11: t(cid:228)cks av artikel 17. 4 men med en period p(cid:229) tre (cid:229)r (jfr ocks(cid:229) (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag 200). 13: bibeh(cid:229)llen genom kombination av artiklarna 21 och 23. 25 och delvis 39: principen f(cid:246)r ett kombinerat tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt har i detalj specificerats och utvecklats i artikel 10, andra delar i (cid:228)ndringsf(cid:246)rslagen t(cid:228)cks av artikel 16. 27: t(cid:228)cks av bilaga V, stycke 1. 2. 1 i definitionen p(cid:229) h(cid:246)g status f(cid:246)r s(cid:228)rskilda syntetiska f(cid:246)rore- nande (cid:228)mnen. 28: impliceras i artikel 2. 24. 29: delar tillgodoses av artikel 4. 1 b, artiklarna 10 och 16 i kombination och av bilaga V punkt 2. 3. 2. 30 och 32: t(cid:228)cks av artikel 2. 26, 2. 27 och 2. 28 och bilaga V punkt 2. 1. 2. 157: med h(cid:228)nsyn till den restriktiva ordalydelsen i artikel 11. 3 g t(cid:228)cks syftet med (cid:228)ndringsf(cid:246)r- slaget. 35: f(cid:246)rsta delen av detta (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag t(cid:228)cks av artikel 3. 6 och den andra delen beaktas i punkterna 3. 3, 3. 4 och 3. 5 i artikel 3. 123: artikel 3. 4 t(cid:228)cker idØn i detta (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag. R(cid:229)det har dessutom lagt till en best(cid:228)mmelse att kommissionen p(cid:229) beg(cid:228)ran av den ber(cid:246)rda medlemsstaten kan verka f(cid:246)r att underl(cid:228)tta upp- r(cid:228)ttandet av (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram. 48: innefattas i artikel 4. 5. 56, 57, 58 och 60: t(cid:228)cks p(cid:229) ett (cid:246)vergripande s(cid:228)tt i bilagorna II och III som delvis ers(cid:228)tter de tidigare artiklarna 7 och 8. 158: t(cid:228)cks indirekt av artikel 7. 2. 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/71 71: hanteras p(cid:229) ett (cid:246)vergripande s(cid:228)tt i artikel 11. 5 och bilaga V, punkt 1. 3. 3, om (cid:228)n med en annan ordalydelse. 75: avledning av vatten t(cid:228)cks indirekt i det sista stycket i artikel 11. 3 d. 78: de i artikel 11 fastst(cid:228)llda (cid:229)tg(cid:228)rderna b(cid:246)r uppfylla milj(cid:246)kvalitetsnormerna och p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt delar av direktivets syften. 80 och 82: artikel 13 och bilaga VII t(cid:228)cker dessa principer om (cid:228)n med en annan ordalydelse (tidigare artiklarna 16 och 18 har strukits). 86: t(cid:228)cks indirekt av artikel 17. 5 (jfr kompromiss(cid:228)ndringsf(cid:246)rslag 198). 87: artikel 16. 6 f(cid:246)reskriver att kommissionen skall l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag om kontroll inom tv(cid:229) (cid:229)r efter det att (cid:228)mnet f(cid:246)rts upp p(cid:229) prioriteringslistan. P(cid:229) detta s(cid:228)tt har h(cid:228)nsyn tagits till principen om att f(cid:246)ra in en tidsgr(cid:228)ns p(cid:229) detta s(cid:228)tt. F(cid:246)rslag till kontroll som skall l(cid:228)ggas fram av kommis- sionen kan inneh(cid:229)lla gemensamma EU-normer f(cid:246)r utsl(cid:228)pp om kommissionen anser att de (cid:228)r l(cid:228)mpliga. 88: inbegripet med en anna ordalydelse i artikel 16. 6. 93: det stegvisa upph(cid:228)vandet med en anpassad tidpunkt f(cid:246)r den g(cid:228)llande vattenlagstiftningen har inf(cid:246)rts i artikel 21. 97: bilaga IV, 1 i g(cid:246)r en h(cid:228)nvisning till artikel 7 som i punkt 7. 1, andra strecksatsen, t(cid:228)cker idØn bakom detta (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag. 103, 108, 109 och 116: i bilaga V tas h(cid:228)nsyn till alla idØer bakom dessa (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag. 119 och 120: b(cid:229)da (cid:228)ndringsf(cid:246)rslagen (cid:228)r i princip inbegripna i bilaga VII och (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag 120 i artikel 14. R(cid:229)det bibeh(cid:246)ll i viss utstr(cid:228)ckning idØerna i tre (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag: 6: principen om att eliminera utsl(cid:228)pp av farliga (cid:228)mnen och kommissionens uppr(cid:228)ttande av en prioriteringslista har beh(cid:229)llits i sk(cid:228)len 39, 40 och i artiklarna 11. 3 h och 16. 19 och 47: (cid:228)ven om det inte (cid:228)r ett m(cid:229)l i sig anges i syftet med direktivet i artikel 1, sista och n(cid:228)st sista strecksatsen, att det kommer att bidra till att eliminera f(cid:246)roreningar av den marina milj(cid:246)n och till en progressiv minskning av utsl(cid:228)pp av farliga (cid:228)mnen men utan att n(cid:229)gon best(cid:228)md tids- gr(cid:228)ns anges. B. ˜ndringsf(cid:246)rslag som godtagits av kommissionen men som inte tagits med i den gemen- samma st(cid:229)ndpunkten R(cid:229)det godtog inte (cid:228)ndringsf(cid:246)rslagen 8, 14, 41, 42, 44, 45, 49, 51, 55, 65, 66, 91, 96, 98, 113, 114 och 122. 8, 41, 42, 44 och 45: enligt artikel 4. 1 a (cid:228)r en f(cid:246)rs(cid:228)mring av en h(cid:246)g vattenstatus i grunden inte till(cid:229)ten, punkterna 5 och 6 f(cid:246)reskriver emellertid att under best(cid:228)mda omst(cid:228)ndigheter kan en f(cid:246)r- s(cid:228)mring till(cid:229)tas (t. ex. vid (cid:246)versv(cid:228)mning och torka) eller en utveckling i annan riktning av allm(cid:228)n- hetens intresse som tar (cid:246)verhanden. 14: med h(cid:228)nsyn till f(cid:246)rklaringen i (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag 8 anser r(cid:229)det att det vore ologiskt och orealis- tiskt att inf(cid:246)ra detta (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag. 49: of(cid:246)renligt med artikel 4. 6. C 343/72 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 51: (cid:228)ven om dess f(cid:246)rsta del indirekt t(cid:228)cks av artikel 4 avser dess andra del endast kraftigt modifie- rade vattenf(cid:246)rekomster. 55 och 113: (cid:228)ven om bilaga II, punkterna 1. 4 och 1. 5 delvis och mer (cid:246)vergripande t(cid:228)cker detta (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag, t(cid:228)cker emellertid inte direktivet utv(cid:228)rderingen av konsekvenserna av m(cid:228)nsklig verksamhet p(cid:229) n(cid:228)rliggande maritima omr(cid:229)den, till vilken vattenavrinningen fr(cid:229)n avrinningsomr(cid:229)- det sker. 65 och 66: (artikel 9) (cid:228)ven om r(cid:229)det delvis f(cid:246)ljde kommissionens (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag om att ta h(cid:228)nsyn till principen om t(cid:228)ckning av kostnaderna f(cid:246)r milj(cid:246)- och resurskostnader f(cid:246)r vattentj(cid:228)nster, kunde det inte godta en fullst(cid:228)ndig kostnadst(cid:228)ckning. Medlemsstater skall emellertid genomf(cid:246)ra en ekono- misk analys om att g(cid:246)ra detta och l(cid:228)mna en rapport om de praktiska (cid:229)tg(cid:228)rder de vidtar f(cid:246)r till- l(cid:228)mpning av denna princip i sina f(cid:246)rvaltningsplaner f(cid:246)r avrinningsomr(cid:229)den. 91 och 92: med h(cid:228)nsyn till den politiska karakt(cid:228)ren p(cid:229) de flesta bilagorna (som ocks(cid:229) i viss utstr(cid:228)ckning ers(cid:228)tter vissa av de tidigare artiklarna), skall inte alla bilagor som anges i (cid:228)ndringsf(cid:246)r- slag 91 antas genom ett kommittØf(cid:246)rfarande. Med h(cid:228)nsyn till r(cid:229)dets nya beslut om kommittØf(cid:246)r- farande, enligt vilket Europaparlamentet under vissa f(cid:246)rh(cid:229)llanden kommer att informeras, har arti- kel 20 anpassats till detta nya beslut. D(cid:229) direktivet dessutom grundas p(cid:229) artikel 175 i f(cid:246)rdraget kommer Europaparlamentet att vara medbeslutande i alla nya f(cid:246)rslag som avser de bilagor som inte l(cid:228)ngre n(cid:228)mns, som efter antagande kommer att offentligg(cid:246)ras i Europeiska gemenskapernas offici- ella tidning. 96 och 98: R(cid:229)det godtog inte dessa (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag eftersom de inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis (cid:246)kade v(cid:228)rdet p(cid:229) de angivna direktiven. 114: med h(cid:228)nsyn till det faktum att den l(cid:228)mpligaste statistiska metoden f(cid:246)r att analysera kalibre- rade data kr(cid:228)ver ytterligare analys (cid:228)r det f(cid:246)r tidigt att inf(cid:246)ra (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag 114. Kommissionen kan emellertid alltid anta riktlinjer om genomf(cid:246)randet av bilaga V om s(cid:229) blir n(cid:246)dv(cid:228)ndigt (jfr artikel 19). 122: r(cid:229)det ans(cid:229)g det inte l(cid:228)mpligt att l(cid:228)gga till radioaktiva (cid:228)mnen i bilaga VIII (som (cid:228)r v(cid:228)gle- dande). C. Nyheter som inf(cid:246)rts av r(cid:229)det R(cid:229)det lade till ett antal sk(cid:228)l f(cid:246)r att mer i detalj motivera inneh(cid:229)llet i artiklar och bilagor. Bilaga II har utarbetats p(cid:229) ett s(cid:229)dant s(cid:228)tt att den nu (cid:228)r mer tekniskt och vetenskapligt specificerad. Dessutom har tidigare bilaga III om (cid:246)versyn av milj(cid:246)konsekvenser av m(cid:228)nsklig verksamhet (cid:246)ver- f(cid:246)rts till bilaga II. Bilaga III avser den information som medlemsstaterna skall l(cid:228)mna f(cid:246)r den ekonomiska analys som beg(cid:228)rs i artikel 9, som m(cid:246)jligen kan bearbetas ytterligare genom ett kommittØf(cid:246)rfarande. Bilaga X, som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande saknar inneh(cid:229)ll, kommer att inneh(cid:229)lla prioriteringslistan (cid:246)ver (cid:228)mnen n(cid:228)r de v(cid:228)l antagits av Europaparlamentet och r(cid:229)det. Bilaga XI inf(cid:246)r tv(cid:229) kartor f(cid:246)r den geografiska lokaliseringen av dels ekoregioner f(cid:246)r floder och sj(cid:246)ar, dels f(cid:246)r vatten i (cid:246)verg(cid:229)ngszoner och kustvatten. Kommissionen har godtagit den gemensamma st(cid:229)ndpunkten som antagits av r(cid:229)det