title: 1999/835/EG: Kommissionens beslut av den 26 oktober 1999 om de nationella bestämmelser som anmälts av Konungariket Danmark angående begränsning av utsläppande på marknaden och användning av kreosot (delgivet med nr K(1999) 3427) (Text av betydelse för EES.) (Endast den danska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Denmark
marketing restriction
national law
pesticide
public health
wood product

text: L 329/82 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 KOMMISSIONENS BESLUT av den 26 oktober 1999 om de nationella best(cid:228)mmelser som anm(cid:228)lts av Konungariket Danmark ang(cid:229)ende begr(cid:228)nsning av utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av kreosot (delgivet med nr K(1999) 3427) (Endast den danska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (1999/835/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT 3. med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 95. 6 i detta, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: I. BAKGRUND 1. Gemenskapslagstiftning: Direktiv 94/60/EG F(cid:246)r behandling av tr(cid:228) i industrianl(cid:228)ggningar (cid:228)r det emel- lertid till(cid:229)tet att anv(cid:228)nda kreosot och preparat inneh(cid:229)l- lande kreosot med upp till 500 ppm (= 0,05 viktprocent) B[a]P och upp till 30 g/kg vattenextraherbara fenoler. S(cid:229)dana (cid:228)mnen f(cid:229)r inte s(cid:228)ljas till allm(cid:228)nheten och f(cid:246)r- packningarna skall vara m(cid:228)rkta med texten (cid:148)Endast f(cid:246)r industriellt bruk(cid:148). Tr(cid:228) som behandlats p(cid:229) detta s(cid:228)tt och som sl(cid:228)pps ut p(cid:229) marknaden f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen f(cid:229)r endast anv(cid:228)ndas f(cid:246)r yrkesm(cid:228)ssigt och industriellt bruk. I vissa fall r(cid:229)der dock ett totalt anv(cid:228)ndningsf(cid:246)rbud, t. ex. inne i byggnader, n(cid:228)r tr(cid:228)et kommer i kontakt med pro- dukter som (cid:228)r avsedda att konsumeras av m(cid:228)nniskor eller djur, p(cid:229) lekplatser och andra utomhusanl(cid:228)ggningar f(cid:246)r rekreations(cid:228)ndam(cid:229)l eller d(cid:228)r det finns risk f(cid:246)r att tr(cid:228)et kan komma i kontakt med huden. Gammalt behandlat tr(cid:228) som sl(cid:228)pps ut p(cid:229) marknaden f(cid:246)r andra g(cid:229)ngen f(cid:229)r anv(cid:228)ndas oavsett vilken typ av kreosot det behandlats med, utom i de fall som n(cid:228)mns ovan. 1. 2. I r(cid:229)dets direktiv 76/769/EG av den 27 juli 1976 om till- n(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagar och andra f(cid:246)rfatt- ningar om begr(cid:228)nsning av anv(cid:228)ndning och utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden av vissa farliga (cid:228)mnen och preparat (beredningar) (1), genom direktiv 1999/77/EG (2), f(cid:246)rbjuds och begr(cid:228)nsas anv(cid:228)ndningen av preparat. Direktiv vissa 76/769/EEG (cid:228)ndras med j(cid:228)mna mellanrum f(cid:246)r att inf(cid:246)ra ytterligare (cid:228)mnen som (cid:228)r farliga f(cid:246)r m(cid:228)nniskor och mil- j(cid:246)n i bilagan till direktivet. (cid:228)mnen (cid:228)ndrat farliga senast och av en halten I Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 94/60/EG (3), varigenom direktiv 76/769/EEG (cid:228)ndras f(cid:246)r fjortonde g(cid:229)ngen, harmoniseras bland annat anv(cid:228)ndning och utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden av kreosot och liknande des- tillat av stenkolstj(cid:228)ra, samt preparat i vilka de ing(cid:229)r, genom att komponent benso[a]pyren (nedan kallat B[a]P) och vattenextraher- bara fenoler i dessa produkter begr(cid:228)nsas n(cid:228)r de anv(cid:228)nds f(cid:246)r behandling av tr(cid:228) (punkt 32 i bilagan till direktiv f(cid:246)r B[a]P fastst(cid:228)lls till h(cid:246)gst 94/60/EG). Gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet 50 ppm (= 0,005 viktprocent) och gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet f(cid:246)r vattenextraherbara till h(cid:246)gst 3 viktprocent (= 30 g/kg). Tr(cid:228) som behandlats med kreosot f(cid:229)r inte sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) marknaden om dessa gr(cid:228)nsv(cid:228)rden (cid:246)ver- skrids. s(cid:228)rskild fenoler (1) EGT L 262, 27. 9. 1976, s. 201. (2) EGT L 207, 6. 8. 1999, s. 18. (3) EGT L 365, 31. 12. 1994, s. 1. 2. De danska best(cid:228)mmelserna 4. Kreosot och preparat som inneh(cid:229)ller kreosot betraktas i den danska lagstiftningen som biocider f(cid:246)r vilka Dan- mark sedan 1980 har haft ett s(cid:228)rskilt godk(cid:228)nnandef(cid:246)r- farande i enlighet med lag nr 212 av den 23 maj 1979 om kemiska (cid:228)mnen och produkter (4). Godk(cid:228)nnandef(cid:246)r- farandet inf(cid:246)rdes p(cid:229) grund av att Danmark ans(cid:229)g att dessa (cid:228)mnen utgjorde en betydande potentiell fara f(cid:246)r h(cid:228)lsa och milj(cid:246). Detaljerade upplysningar om godk(cid:228)n- nandef(cid:246)rfarandet (cid:229)terfinns i kapitel 7 i lagen som har titeln (cid:148)Godk(cid:228)nnande(cid:148) av kemiska (cid:228)mnen och produkter f(cid:246)r s(cid:228)rskilda (cid:228)ndam(cid:229)l. 5. Alla kemiska (cid:228)mnen och produkter som anv(cid:228)nds f(cid:246)r de (cid:228)ndam(cid:229)l som anges i bilagan till lagen m(cid:229)ste godk(cid:228)nnas importeras eller av milj(cid:246)ministern innan de f(cid:229)r s(cid:228)ljas, I bilagan finns bland annat kategorin (cid:148)be- anv(cid:228)ndas. (4) Lov om kemiske stoffer og produkter, som anm(cid:228)ldes i form av en konsoliderad lag fr(cid:229)n milj(cid:246)ministeriet, nr 583 av 9 juli 1993. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/83 k(cid:228)mpningsmedel(cid:148), som omfattar kemiska (cid:228)mnen och produkter avsedda f(cid:246)r bek(cid:228)mpning av (cid:151) v(cid:228)xtsjukdomar, (cid:151) svampangrepp p(cid:229) virke, (cid:151) ogr(cid:228)s, (cid:151) alger, (cid:151) slemuts(cid:246)ndrande organismer i pappersmassa, och (cid:151) annat. Alla tr(cid:228)sdyddsmedel, inklusive kreosot, omfattas av den andra strecksatsen. 6. Godk(cid:228)nnanden beviljas f(cid:246)r en period p(cid:229) 8 (cid:229)r. F(cid:246)r kemiska (cid:228)mnen och produkter som klassificeras som (cid:148)mycket giftiga(cid:148) eller (cid:148)giftiga(cid:148) g(cid:228)ller godk(cid:228)nnandena i 4 (cid:229)r. Ministern f(cid:229)r i s(cid:228)rskilda fall fastst(cid:228)llda kortare giltig- hetstider. 7. Godk(cid:228)nnanden som beviljades f(cid:246)r den 1 september 1987 upph(cid:246)rde att g(cid:228)lla den 1 september 1995. F(cid:246)r kemiska (cid:228)mnen och produkter som klassificeras som (cid:148)mycket giftiga(cid:148) eller (cid:148)giftiga(cid:148) upph(cid:246)rde emellertid god- k(cid:228)nnandena att g(cid:228)lla den 1 september 1991. lagen anges att ministern skall fastst(cid:228)lla regler f(cid:246)r f(cid:246)rnyande av godk(cid:228)nnanden och om indragning av r(cid:228)tten att s(cid:228)lja eller importera (cid:228)mnen som inte kan godk(cid:228)nnas. I 8. Ans(cid:246)kningar om godk(cid:228)nnande skall omfatta uppgifter om hur (cid:228)mnet eller produkten (cid:228)r t(cid:228)nkt att anv(cid:228)ndas, dess sammans(cid:228)ttning och eventuella h(cid:228)lso- och milj(cid:246)- effekter. Dessa uppgifter beh(cid:246)vs f(cid:246)r att villkoren f(cid:246)r godk(cid:228)nnandet skall kunna fastst(cid:228)llas. F(cid:246)r godk(cid:228)nda (cid:228)mnen eller produkter g(cid:228)ller att alla betydande (cid:228)nd- ringar i de uppgifter som l(cid:228)mnats och alla nya uppgifter av betydelse skall anm(cid:228)las. 9. Godk(cid:228)nnande f(cid:229)r inte l(cid:228)mnas (cid:151) f(cid:246)r (cid:228)mnen eller produkter som i samband med anv(cid:228)ndning eller d(cid:228)rmed sammanh(cid:228)ngande hante- ring utg(cid:246)r, eller p(cid:229) grundval av f(cid:246)religgande under- s(cid:246)kningar eller erfarenheter misst(cid:228)nks utg(cid:246)ra, en s(cid:228)r- skild risk f(cid:246)r m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa eller milj(cid:246)n, (cid:151) f(cid:246)r (cid:228)mnen eller produkter, om det finns andra (cid:228)mnen, produkter eller metoder med samma till- l(cid:228)mpningsomr(cid:229)de som utg(cid:246)r, eller p(cid:229) grundval av f(cid:246)religgande unders(cid:246)kningar eller erfarenhet miss- t(cid:228)nks utg(cid:246)ra, en betydligt mindre risk f(cid:246)r m(cid:228)nni- skors h(cid:228)lsa eller milj(cid:246)n. 10. Godk(cid:228)nnandet f(cid:229)r f(cid:246)renas med detaljerade villkor med avseende p(cid:229) (cid:228)mnets eller produktens inneh(cid:229)ll, m(cid:228)ngd, f(cid:246)rs(cid:228)ljning, f(cid:246)rpackning, marknadsf(cid:246)ring och m(cid:228)rkning med anvisningar om anv(cid:228)ndning och f(cid:246)r- import, varing etc. Godk(cid:228)nnandet f(cid:229)r i vissa fall beviljas p(cid:229) vill- kor att ytterligare unders(cid:246)kningar genomf(cid:246)rs inom viss tid f(cid:246)r att klarg(cid:246)ra s(cid:229)dana egenskaper hos (cid:228)mnet eller produkten som kan vara av betydelse ur h(cid:228)lso- och mil- j(cid:246)synpunkt. 11. Den som innehar ett godk(cid:228)nnande m(cid:229)ste betala en (cid:229)rs- avgift och en till(cid:228)ggsavgift som beror p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)ljningens oms(cid:228)ttning. 12. 13. Ett godk(cid:228)nnande f(cid:229)r (cid:229)terkallas om villkoren f(cid:246)r godk(cid:228)n- nandet inte uppfylls eller om det bed(cid:246)ms vara n(cid:246)dv(cid:228)n- digt p(cid:229) grundval av nya uppgifter. Ett godk(cid:228)nnande skall omedelbart (cid:229)terkallas om det framkommer att det kemiska (cid:228)mne eller en produkt som ber(cid:246)rs utg(cid:246)r en all- varlig h(cid:228)lso- eller milj(cid:246)risk. F(cid:246)r att minska den totala f(cid:246)rbrukningen av (cid:228)mnen och produkter f(cid:246)r vilka det kr(cid:228)vs ett godk(cid:228)nnande kan milj(cid:246)- ministern fastst(cid:228)lla regler om begr(cid:228)nsning eller f(cid:246)rbud mot anv(cid:228)ndning av s(cid:229)dana (cid:228)mnen och produkter i vissa landomr(cid:229)den. Ministern kan ocks(cid:229) fastst(cid:228)lla regler vari- genom yrkesm(cid:228)ssigt bruk av bek(cid:228)mpningsmedel begr(cid:228)n- sas till personer som innehar ett s(cid:228)rskilt tillst(cid:229)nd eller utbildning i milj(cid:246)medveten och sund anv(cid:228)ndning av s(cid:229)dana produkter. Till(cid:228)mpning av kapitel 7 i lagen om kemiska (cid:228)mnen och produkter p(cid:229) kreosot 14. En kort tid efter lagens inf(cid:246)rande beviljades dispens f(cid:246)r fortsatt anv(cid:228)ndning av kreosot utan godk(cid:228)nnande, efter- som det ans(cid:229)gs rimligt att ge marknaden l(cid:228)ngre tid f(cid:246)r att uppfylla de kraftigt ut(cid:246)kade dokumentationskraven. 15. 1987 och 1989 godk(cid:228)ndes anv(cid:228)ndning av kreosot f(cid:246)r tryckimpregnering av virke i slutna system, men enbart f(cid:246)r j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar och j(cid:228)rnv(cid:228)gsstolpar, samtidigt som den generella dispensen upph(cid:228)vdes. Dessf(cid:246)rinnan hade (cid:228)mnet anv(cid:228)nts f(cid:246)r impregnering av ett stort antal pro- dukter. Godk(cid:228)nnandena upph(cid:246)rde att g(cid:228)lla den 1 januari 1991. Sedan dess har inga ans(cid:246)kningar om godk(cid:228)n- nande av kreosot f(cid:246)r impregnering av virke l(cid:228)mnats in i Danmark. 16. I en skrivelse av de 20 december 1995 anm(cid:228)ldes den g(cid:228)llande nationella lagstiftningen tillsammans med en beg(cid:228)ran om undantag enligt den tidigare artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget. I samma skrivelse uppgav de danska myn- digheterna att de p(cid:229) grundval av g(cid:228)llande lagstiftning totalf(cid:246)rbud mot var fast beslutna att genomdriva ett anv(cid:228)ndning av kreosot f(cid:246)r impregnering av virke genom inte godk(cid:228)nna produkter som inneh(cid:229)ller kreosot. att Danmark vill dessutom helt f(cid:246)rbjuda den nuvarande anv(cid:228)ndningen av behandlat virke f(cid:246)r privat bruk (cid:228)ven om halten av B[a]P (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n 50 ppm och f(cid:246)r industri- L 329/84 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 ellt bruk (cid:228)ven om halten (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n 500 ppm. De danska myndigheterna betonade emellertid i sin skrivelse att det inom ramen f(cid:246)r det befintliga godk(cid:228)nnandesys- temet (cid:228)r till(cid:229)tet att i Danmark sl(cid:228)ppa ut produkter som inneh(cid:229)ller kreosot p(cid:229) marknaden och att anv(cid:228)nda dem, om det kan visas att detta inte f(cid:229)r n(cid:229)gra o(cid:246)nskade kon- sekvenser f(cid:246)r m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa eller f(cid:246)r milj(cid:246)n. 17. Det fanns emellertid vid denna tidpunkt ingen s(cid:228)rskild lagstiftning om kreosot. Det beskrivna systemet g(cid:228)llde f(cid:246)r alla bek(cid:228)mpningsmedel, inklusive kreosot, avsedda att anv(cid:228)ndas som tr(cid:228)skyddsmedel. 18. I en bilaga till skrivelsen av den 20 december 1995 anm(cid:228)ldes ett utkast till (cid:228)ndring av de befintliga f(cid:246)reskrif- terna om begr(cid:228)nsning av f(cid:246)rs(cid:228)ljning och anv(cid:228)ndning av pentaklorfenol (PCP), genom inf(cid:246)rande av vissa s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser om kreosot. De danska myndigheterna drog emellertid tillbaka detta f(cid:246)rslag och de f(cid:246)reslagna f(cid:246)rskrifterna tr(cid:228)dde aldrig i kraft. 19. I en skrivelse av den 18 juli 1996 anm(cid:228)lde Danmark i st(cid:228)llet f(cid:246)reskrifter om begr(cid:228)nsning av f(cid:246)rs(cid:228)ljning och anv(cid:228)ndning av kreosot. I artikel 2 i dessa f(cid:246)reskrifter f(cid:246)rbjuds import, f(cid:246)rs(cid:228)ljning och anv(cid:228)ndning av kreosot, dock med vissa undantag. Dessa undantag (cid:246)verensst(cid:228)m- mer i princip med best(cid:228)mmelserna i direktiv 94/60/EG, men d(cid:228)r finns ytterligare ett villkor: Undantagen m(cid:229)ste godk(cid:228)nnas i enlighet med kapitel 7 i lagen om kemiska (cid:228)mnen och produkter. F(cid:246)reskrifterna tr(cid:228)dde i kraft den 20 juli 1996. Enligt de danska myndigheterna skulle dessa f(cid:246)reskrifter ses som en tillf(cid:228)llig (cid:229)tg(cid:228)rd, som inte p(cid:229)verkar inneh(cid:229)llet i skrivelsen av den 20 december 1995. 20. Innan ovann(cid:228)mnda f(cid:246)reskrifter tr(cid:228)dde i kraft fanns det inga best(cid:228)mmelser i dansk lagstiftning om utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av kreosotbehandlat virke. 3. J(cid:228)mf(cid:246)relse mellan de danska best(cid:228)mmelserna och direktiv 94/60/EG 21. I tabell 1 visas i detalj skillnaderna mellan de begr(cid:228)ns- ningar som g(cid:228)ller f(cid:246)r utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av kreosot och kreosotbehandlat virke enligt direktiv 94/60/EG och den danska lagstiftning som var i kraft vid den tidpunkt d(cid:229) direktivet antogs. Tabell 1 J(cid:228)mf(cid:246)relse mellan direktiv 94/60/EG och den danska lagstiftningen R(cid:229)dets direktiv 94/60/EG Dansk lagstiftning B[a]P < 50 ppm begr(cid:228)nsning Ingen eller anv(cid:228)ndning av kreosot eller nybehandlat tr(cid:228). f(cid:246)rs(cid:228)ljning av F(cid:246)rs(cid:228)ljning och anv(cid:228)ndning av kreosot (cid:228)r f(cid:246)r- bjudet s(cid:229)vida inte godk(cid:228)nnande erh(cid:229)llits enligt lagen om kemiska (cid:228)mnen och produkter Ingen produkt godk(cid:228)nns. finns Det virke. inga best(cid:228)mmelser om behandlat B[a]P 50(cid:150)500 ppm Begr(cid:228)nsning av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av kreosot: Som ovan (cid:151) Ingen f(cid:246)rs(cid:228)ljning till allm(cid:228)nheten. (cid:151) Anv(cid:228)ndning till(cid:229)ts endast industri- anl(cid:228)ggningar. Minsta f(cid:246)rpackningsstor- lek 200 liter. S(cid:228)rskild m(cid:228)rkning kr(cid:228)vs. i Tr(cid:228) behandlat med kreosot f(cid:229)r endast anv(cid:228)n- das f(cid:246)r yrkesm(cid:228)ssigt och industriellt bruk till (cid:151) j(cid:228)rnv(cid:228)gar, (cid:151) elstolpar, (cid:151) staket, (cid:151) vattenv(cid:228)gar 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/85 R(cid:229)dets direktiv 94/60/EG Dansk lagstiftning B[a]P 50(cid:150)500 ppm (forts(cid:228)ttning) Behandlat tr(cid:228) f(cid:229)r inte anv(cid:228)ndas (cid:151) inne i byggnader, (cid:151) d(cid:228)r det kommer i kontakt med livs- medel, (cid:151) i odlingsbeh(cid:229)llare, (cid:151) p(cid:229) lekplatser eller andra platser d(cid:228)r det kan komma i kontakt med huden Totalf(cid:246)rbud mot f(cid:246)rs(cid:228)ljning och anv(cid:228)ndning av kreosot och behandlade produkter. Som ovan Anv(cid:228)ndning begr(cid:228)nsas p(cid:229) samma s(cid:228)tt som f(cid:246)r tr(cid:228) som behandlats med kreosot inneh(cid:229)l- lande 50(cid:150)500 ppm B[a]P Det finns behandlat virke inga best(cid:228)mmelser om gammalt > 500 ppm B[a]P eller > 3 % vattenl(cid:246)sliga fenoler Gammalt behandlat tr(cid:228) 22. Sammanfattningsvis kan s(cid:228)gas att de danska best(cid:228)mmel- ser som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r detta beslut (cid:228)r str(cid:228)ngare i ett avseende: dvs. den 20 december 1995 (artikel 2. 1 f(cid:246)rsta stycket) och de nationella best(cid:228)mmelserna skulle till(cid:228)mpas fr(cid:229)n och med den 20 juni 1996 (artikel 2. 1 andra stycket). (cid:151) Ett godk(cid:228)nnande kr(cid:228)vs f(cid:246)r varje enskilt tr(cid:228)skyddsmedel som inneh(cid:229)ller kreosot. 23. Till skillnad fr(cid:229)n direktiv 94/60/EG inneh(cid:229)ller den danska lagstiftning som fanns innan direktivet tr(cid:228)dde i kraft inga uttryckliga regler betr(cid:228)ffande halten av B[a]P eller andra fysikaliska parametrar hos den kreosot som f(cid:229)r anv(cid:228)ndas f(cid:246)r behandling av virke, och den danska lagstiftningen (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r potentiellt mindre str(cid:228)ng. Det inte heller n(cid:229)gra begr(cid:228)nsningar betr(cid:228)ffande finns anv(cid:228)ndningen av behandlat virke. De danska myndighe- terna skulle d(cid:228)rf(cid:246)r kunna godk(cid:228)nna produkter som inte uppfyller de gr(cid:228)nsv(cid:228)rden som fastst(cid:228)lls i gemenskaps- direktivet. 26. Den 20 december 1995 underr(cid:228)ttade de danska myndig- heterna Europeiska kommissionen om att Danmark av h(cid:228)lsoskyddssk(cid:228)l, i enlighet med den tidigare artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget hade f(cid:246)r avsikt att forts(cid:228)tta till- l(cid:228)mpa sina befintliga nationella best(cid:228)mmelser om kreo- sot i strid med direktiv 94/60/EG. 27. I en skrivelse av den 27 mars 1996 uppmanade kom- missionen de (cid:246)vriga medlemsstaterna att inkomma med synpunkter p(cid:229) Danmarks beg(cid:228)ran om undantag. Som ett resultat av detta samr(cid:229)d erh(cid:246)ll kommissionen yttran- den fr(cid:229)n (cid:214)sterrike, Tyskland och Grekland. II. F(cid:214)RFARANDE 24. Direktiv 94/60/EG antogs den 20 december 1994. Vid r(cid:229)dets m(cid:246)te h(cid:228)vdade Danmark att (cid:148)ett totalf(cid:246)rbud mot kreosot (cid:228)r den enda acceptabla l(cid:246)sningen om man vill ta h(cid:228)nsyn till skyddet av m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och milj(cid:246)n. Danmark f(cid:246)rbeh(cid:229)ller r(cid:228)tten att anv(cid:228)nda sig d(cid:228)rf(cid:246)r str(cid:228)ngare nationella regler. (cid:148) 25. Direktivet skulle genomf(cid:246)ras i medlemsstaternas natio- nella lagstiftning senast ett (cid:229)r efter direktivets antagande, 28. (cid:214)sterrike delar Danmarks uppfattning att kreosot kan betraktas som cancerframkallande oberoende av halten av B[a]P. (cid:214)sterrike st(cid:246)djer den danska st(cid:229)ndpunkten att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att skydda grundvattnet, med tanke p(cid:229) att detta (cid:228)r den huvudsakliga k(cid:228)llan till dricksvatten i Danmark och att kreosot bryts ned l(cid:229)ngsamt beroende p(cid:229) Danmarks klimat och geografiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden. (cid:214)sterrike betonar emellertid att det inte finns n(cid:229)got direkt samband mellan f(cid:246)roreningen i n(cid:228)rheten av en produktionsanl(cid:228)ggning och riskerna med (cid:228)mnet n(cid:228)r det anv(cid:228)nds. De (cid:246)sterrikiska myndigheterna anser att det (cid:228)r ber(cid:228)ttigat att till(cid:229)ta fortsatt anv(cid:228)ndning av kreosot med upp till 500 ppm B[a]P f(cid:246)r industriell tryck/vakuum-im- pregnering av j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar och stolpar. Det (cid:228)r d(cid:228)remot absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att f(cid:246)rbjuda f(cid:246)rs(cid:228)ljning och anv(cid:228)nd- ning f(cid:246)r konsumenter. Konsumenter applicerar i allm(cid:228)n- L 329/86 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 het produkten med pensel, vilket kan leda till h(cid:246)g expo- nering via anv(cid:228)ndningsv(cid:228)garna och huden och f(cid:246)rore- ning av milj(cid:246)n genom spill och bortskaffande av rester. Rent allm(cid:228)nt st(cid:246)djer (cid:214)sterrike den danska beg(cid:228)ran om undantag. de nya best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rdraget omedelbart fr(cid:229)n och med detta datum och fram till behandlingen av denna anm(cid:228)lan. 29. Tyskland st(cid:246)djer Danmarks beg(cid:228)ran och h(cid:228)nvisar till sin egen beg(cid:228)ran om undantag fr(cid:229)n direktiv 94/60/EG enligt den tidigare artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget. 2. Bed(cid:246)mning av huruvida (cid:228)rendet kan tas upp till sakpr(cid:246)vning 30. Grekland st(cid:246)djer Danmarks beg(cid:228)ran i enlighet med den tidigare artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget, om att f(cid:229) till(cid:228)mpa nationella best(cid:228)mmelser r(cid:246)rande kreosot. 31. Amsterdamf(cid:246)rdraget, varigenom F(cid:246)rdraget om Europe- iska unionen, f(cid:246)rdragen om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskaperna och vissa tillh(cid:246)rande r(cid:228)ttsakter (cid:228)ndras, undertecknades i Amsterdam den 2 oktober 1997 och tr(cid:228)dde i kraft den 1 maj 1999. Genom en skrivelse av den 24 augusti 1999 informerade kommissionens gene- ralsekretariat de danska myndigheterna om att deras anm(cid:228)lan r(cid:246)rande utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av kreosot skulle behandlas inom ramen f(cid:246)r de nya best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rdraget. 35. Syftet med den anm(cid:228)lan som inkommit fr(cid:229)n de danska f(cid:229) r(cid:228)tt att bibeh(cid:229)lla myndigheterna (cid:228)r att man skall de nationella best(cid:228)mmelserna i strid med direktiv 94/60/EG, som utg(cid:246)r en harmoniserings(cid:229)tg(cid:228)rd antagen p(cid:229) grundval av den tidigare artikel 100a (nu artikel 95) i EG-f(cid:246)rdraget. 36. Artikel 95. 4 i f(cid:246)rdraget lyder som f(cid:246)ljer: (cid:148)Om en med- lemsstat efter det att r(cid:229)det eller kommissionen har beslu- tat om en harmoniserings(cid:229)tg(cid:228)rd anser det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att beh(cid:229)lla nationella best(cid:228)mmelser som grundar sig p(cid:229) v(cid:228)sentliga behov enligt artikel 30 eller som avser milj(cid:246)- skall den till kommissionen eller arbetsmilj(cid:246)skydd, anm(cid:228)la dessa best(cid:228)mmelser samt sk(cid:228)len f(cid:246)r att beh(cid:229)lla dem. (cid:148) III. BED(cid:214)MNING 1. Till(cid:228)mpliga regler 32. Genom Amsterdamf(cid:246)rdraget gjordes betydande (cid:228)nd- ringar i best(cid:228)mmelserna i den tidigare artikel 100a i F(cid:246)r- draget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, vilka innebar att punkterna 3(cid:150)5 i denna artikel ersattes med (cid:229)tta nya punkter som numrerades 3(cid:150)10. Eftersom samtliga artiklar numrerats om har den (cid:228)ndrade artikeln nu blivit artikel 95 i F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen. 33. Amsterdamf(cid:246)rdraget omfattar inga s(cid:228)rskilda (cid:246)verg(cid:229)ngs- best(cid:228)mmelser om vilka regler som skall g(cid:228)lla f(cid:246)r anm(cid:228)l- ningar som, i likhet med den danska anm(cid:228)lan som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r detta beslut, l(cid:228)mnades in innan detta f(cid:246)rdrag tr(cid:228)dde i kraft. 37. Direktiv 94/60/EG antogs den 20 december 1994. Med- lemsstaterna skulle inf(cid:246)rliva det i sin nationella lagstift- ning senast den 20 december 1995 och de skulle b(cid:246)rja till(cid:228)mpa dessa best(cid:228)mmelser senast den 20 juni 1996. Danmark anm(cid:228)lde sin lagstiftning om kreosot, som till- l(cid:228)mpats sedan 1980, den 20 december 1995, dvs. f(cid:246)re det datum d(cid:229) direktivet skulle ha inf(cid:246)rlivats med den nationella lagstiftningen och dessa best(cid:228)mmelser skulle ha b(cid:246)rjat till(cid:228)mpas. 38. S(cid:229)som n(cid:228)mnts ovan anm(cid:228)lde de danska myndigheterna den 18 juli 1996 nya f(cid:246)reskrifter om utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av kreosot och kreosotbe- handlat virke, vilken tr(cid:228)dde i kraft den 20 juli 1996. De danska myndigheterna framh(cid:229)ller sin anm(cid:228)lan att denna lagstiftning skall ses som en tillf(cid:228)llig (cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av direktiv 94/60/EG, och betonar ocks(cid:229) att Danmarks tidigare beg(cid:228)ran om undantag enligt den tidigare artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget, r(cid:246)rande den befintliga lagstiftningen, inte ber(cid:246)rs. i 34. Eftersom det saknas s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser varigenom giltigheten f(cid:246)r de gamla best(cid:228)mmelserna i artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget f(cid:246)rl(cid:228)ngs, m(cid:229)ste de betraktas som upp- h(cid:228)vda fr(cid:229)n och med den dag d(cid:229) de nya best(cid:228)mmelserna tr(cid:228)der i kraft (dvs. den 1 maj 1999). I st(cid:228)llet till(cid:228)mpas 39. Man kan d(cid:228)rf(cid:246)r p(cid:229) goda grunder h(cid:228)vda att villkoren i artikel 95. 4 i f(cid:246)rdraget (cid:228)r uppfyllda. Dessa villkor inne- b(cid:228)r att de nationella best(cid:228)mmelser som anm(cid:228)ls m(cid:229)ste ha antagits innan gemenskapen antar en harmoniserings- (cid:229)tg(cid:228)rd, n(cid:228)r en medlemsstat (cid:246)nskar f(cid:229) r(cid:228)tt att bibeh(cid:229)lla dessa nationella best(cid:228)mmelser efter det att den harmoni- serade (cid:229)tg(cid:228)rden genomf(cid:246)rts. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/87 40. Mot bakgrund av vad som sagts ovan anser kommissio- nen att Konungariket Danmarks beg(cid:228)ran om undantag fr(cid:229)n direktiv 94/60/EG, som l(cid:228)mnades in den 20 decem- ber 1995, b(cid:246)r tas upp till pr(cid:246)vning i enlighet med arti- kel 95. 4 i EG-f(cid:246)rdraget. 3. Sakpr(cid:246)vning 41. I enlighet med best(cid:228)mmelserna i artikel 95 i f(cid:246)rdraget m(cid:229)ste kommissionen f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att alla de villkor som ber(cid:228)ttigar en medlemsstat att utnyttja m(cid:246)jligheten till undantag enligt denna artikel (cid:228)r uppfyllda. Kommis- sionen skall i detta sammanhang s(cid:228)rskilt unders(cid:246)ka huruvida de best(cid:228)mmelser som anm(cid:228)lts av medlemssta- ten grundar sig p(cid:229) v(cid:228)sentliga behov enligt artikel 30, eller avser milj(cid:246)- eller arbetsmilj(cid:246)skydd. Om kommissio- nen anser att (cid:229)tg(cid:228)rderna i fr(cid:229)ga (cid:228)r ber(cid:228)ttigade m(cid:229)ste den dessutom unders(cid:246)ka huruvida de utg(cid:246)r ett medel f(cid:246)r godtycklig diskriminering eller inneb(cid:228)r f(cid:246)rt(cid:228)ckta han- delshinder mellan medlemsstaterna samt huruvida de kommer att utg(cid:246)ra ett hinder f(cid:246)r den inre marknadens funktion (artikel 95. 6). 42. De danska myndigheterna har grundat sin beg(cid:228)ran p(cid:229) behovet av att skydda m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och milj(cid:246)n. Kreosot anses, liksom andra tr(cid:228)sdyddsmedel, kunna utg(cid:246)ra ett betydande hot mot h(cid:228)lsa och milj(cid:246). 43. Som st(cid:246)d f(cid:246)r sin beg(cid:228)ran (cid:246)verl(cid:228)mnade Danmark en kortfattad promemoria av den 5 december 1995 om h(cid:228)lso- och milj(cid:246)riskerna i samband med kreosot. Den omfattade en redog(cid:246)relse f(cid:246)r m(cid:228)tningar av f(cid:246)roreningen av jord och grundvatten fr(cid:229)n mark som tidigare anv(cid:228)nts av kreosotimpregneringsf(cid:246)retag. Informationen i denna promemoria var emellertid ganska begr(cid:228)nsad. Det var d(cid:228)rf(cid:246)r inte m(cid:246)jligt att enbart utg(cid:229)ende fr(cid:229)n denna infor- mation g(cid:246)ra en sakpr(cid:246)vning av den danska beg(cid:228)ran om undantag. 44. F(cid:246)r att unders(cid:246)ka huruvida de danska best(cid:228)mmelserna om utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av kreo- sotbehandlat virke (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga och proportionerliga med avseende p(cid:229) det avsedda syftet l(cid:228)t kommissionen en extern konsult genomf(cid:246)ra en unders(cid:246)kning (5). I denna unders(cid:246)kning f(cid:246)rs(cid:246)ker man bed(cid:246)ma huruvida (5) Dr P. M. Sorgo, Study on the Justification in Scientific Terms of Allo- wing Denmark to Retain its National Laws on Creosote, slutrapport, november 1996. cancerrisken f(cid:246)r konsumenter i samband med anv(cid:228)nd- ning av kreosot och kreosotbehandlat virke hat under- skattats, och huruvida den danska befolkningen eller milj(cid:246)n exponeras f(cid:246)r ovanligt h(cid:246)ga doser av kreosot genom f(cid:246)rs(cid:228)ljning och anv(cid:228)ndning av denna produkt och anv(cid:228)ndning av kreosotbehandlat virke. Vid bed(cid:246)m- ning av Danmarks beg(cid:228)ran har kommissionen dessutom anv(cid:228)nt resultaten fr(cid:229)n ytterligare tre unders(cid:246)kningar (6), som initierats av kommissionen med anledning av lik- nande anm(cid:228)lningar fr(cid:229)n andra l(cid:228)nder. 45. Med tanke p(cid:229) de tidsgr(cid:228)nser som fastst(cid:228)lls i artikel 95. 6, och som inte existerade i den tidigare artikel 100a. 4 p(cid:229) vilken Danmarks anm(cid:228)lan grundas, b(cid:246)r det noteras att kommissionens anstr(cid:228)ngningar att finna n(cid:246)dv(cid:228)ndiga argument som talar f(cid:246)r att det (cid:228)r ber(cid:228)ttigat att bibeh(cid:229)lla de danska best(cid:228)mmelserna inte kan utg(cid:246)ra n(cid:229)got fram- tida prejudikat. Vid pr(cid:246)vning av huruvida de nationella best(cid:228)mmelser som anm(cid:228)lts enligt artikel 95. 4 grundas p(cid:229) ett v(cid:228)sentligt behov, m(cid:229)ste kommissionen utg(cid:229) fr(cid:229)n de sk(cid:228)l som (cid:229)beropats av medlemsstaten f(cid:246)r att motivera ett bibeh(cid:229)llande av de nationella best(cid:228)mmelserna. Detta inneb(cid:228)r enligt best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rdraget att det (cid:229)ligger den medlemsstat som l(cid:228)mnar in en beg(cid:228)ran att visa att f(cid:246)r- dessa (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r ber(cid:228)ttigade. Med tanke p(cid:229) det farande som fastst(cid:228)lls i artikel 95 m(cid:229)ste kommissionen normalt begr(cid:228)nsa sin pr(cid:246)vning till att unders(cid:246)ka om de uppgifter som l(cid:228)mnats av medlemsstaten i fr(cid:229)ga (cid:228)r rele- vanta, utan att sj(cid:228)lv f(cid:246)rs(cid:246)ka finna eventuella sk(cid:228)l som kan ber(cid:228)ttiga anm(cid:228)lan. 46. Man kan inte i n(cid:229)gon av de ovan n(cid:228)mnda unders(cid:246)k- ningarna dra n(cid:229)gra s(cid:228)kra slutsatser i fr(cid:229)ga om hur kreo- sot p(cid:229)verkar m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa, och i synnerhet betr(cid:228)f- fande dess cancerframkallande egenskaper, eftersom en s(cid:228)rskilt utformad l(cid:229)ngsiktig cancerstudie fortfarande p(cid:229)gick. Kommissionen fick tillg(cid:229)ng till denna studie (7) i b(cid:246)rjan av 1998. Nedan redovisas resultaten av samtliga dessa unders(cid:246)kningar. Alla unders(cid:246)kningar har dess- utom (cid:246)verl(cid:228)mnats till Vetenskapliga kommittØn f(cid:246)r toxi- citet, ekotoxicitet och milj(cid:246), som den 27 november 1998 avgav ett f(cid:246)rsta yttrande om cancerrisken f(cid:246)r kon- sumenter i samband med kreosot och kreosotbehandlat virke. Yttrandet reviderades den 4 mars 1999. (6) G. Grimmer, Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing The Netherlands to retain its National Laws on Creosote in Place of Council Directive 94/60/EC. Slutrapport, Biochemisches Institut f(cid:252)r Umweltcarcinogene, Gro(cid:223)hansdorf (Tyskland), december 1995. Environmental Resources Management, Scientific Evaluation of German Request 94/60/EC Concerning Creosote, slutrapport 24 april 1996. WS Atkins International Ltd. , Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing Sweden to Retain its National Laws on Creosote in Place of Council Directive 94/60/EC, slutrapport, augusti 1997. the for Derogation from Provisions of Council Directive (7) Fraunhofer Institute of Toxicology and Aerosol Research, Dermal Carcinogenicity Study of two Coal Tar Products (CTP) by Chronic Epicuta- neous Application in Male CD-1 Mice (78 Weeks), slutrapport, Hanno- ver, oktober 1997. L 329/88 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 3. 1 St(cid:246)d f(cid:246)r att det f(cid:246)religger v(cid:228)sentliga behov till(cid:228)mpligt p(cid:229) en rad olika destillat som betecknas med sina namn, EINECS- och CAS-nummer. 3. 1. 1 Kreosot (cid:150) allm(cid:228)n information 47. Kreosot (cid:228)r en komplex blandning av mer (cid:228)n 200 kemiska f(cid:246)reningar, fr(cid:228)mst aromatiska kolv(cid:228)ten och fenolf(cid:246)reningar samt aromatiska kv(cid:228)ve- och svavelf(cid:246)r- eningar. Det (cid:228)r ett medeltungt destillat av stenkolstj(cid:228)ra (kokpunkt ca 200(cid:150)400 (cid:176)C). 51. Kreosot anv(cid:228)nds fr(cid:228)mst och n(cid:228)stan uteslutande f(cid:246)r behandling av virke. Storskaliga industriella och yrkes- m(cid:228)ssiga till(cid:228)mpningar h(cid:246)r till de allra viktigaste anv(cid:228)nd- ningsomr(cid:229)dena: f(cid:246)r anv(cid:228)ndning inom vattenteknik (p(cid:229)lverk f(cid:246)r skydd av strandbrinkar), jordbruk och produktion av frukt. ˜ven enskilda konsumenter anv(cid:228)nder kreosot och liknande produkter f(cid:246)r behandling av virke. j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar, elstolpar, stolpar 48. Kreosot kan inneh(cid:229)lla mer (cid:228)n 30 olika polycykliska aro- matiska kolv(cid:228)ten (PAH) med en total PAH-halt p(cid:229) 85 %. De viktigaste av dessa (cid:228)r 52. Kreosots utm(cid:228)rks av att det (cid:228)r (cid:151) acenaften (cid:151) naftalen (cid:151) fenantren (cid:151) antracen (cid:151) fluoren (cid:151) fluoranten (cid:151) chrysen (cid:151) trifenylen (cid:151) benso[a]antracen (cid:151) benso[b]fluoranten (cid:151) benso[k]fluoranten (cid:151) benso[a]pyren 49. Benso[a]pyren (B[a]P) (cid:228)r ett av de polyaromatiska kolv(cid:228)- ten som studerats mest ing(cid:229)ende. Halten av B[a]P anv(cid:228)nds som en indikator eller en mark(cid:246)r f(cid:246)r klassifice- rings(cid:228)ndam(cid:229)l och speglar inte i sig det totala PAH-inne- h(cid:229)llet i kreosot. Beroende p(cid:229) den aktuella typen av kreo- sot kan halten av B[a]P variera mellan 0,003 och 0,3 viktprocent (30(cid:150)3 000 ppm). Genom fraktionerad destillation av stenkolstj(cid:228)ra och urval av fraktioner kan halten av B[a]P eller fenoler minskas. Western European Institute for Wood Preservation har tagit fram olika industristandarder som karakteriseras av olika inneh(cid:229)ll av vissa destillationsfraktioner och, vilket (cid:228)r (cid:228)nnu vikti- gare i detta sammanhang, olika inneh(cid:229)ll av B[a]P. De h(cid:246)gsta respektive l(cid:228)gsta koncentrationer som omfattas av dessa standarder (cid:228)r 500 ppm och 50 ppm. 50. Det (cid:228)r m(cid:246)jligt att modifiera b(cid:229)de de fysikaliska och kemiska egenskaperna hos kreosot om detta (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)n- digt med h(cid:228)nsyn till den avsedda anv(cid:228)ndningen eller av milj(cid:246)sk(cid:228)l. Genom att tills(cid:228)tta komponenter med l(cid:228)gre kokpunkt (cid:228)r det m(cid:246)jligt att ta fram en produkt med l(cid:229)g tills(cid:228)tta komponenter med l(cid:228)gre kokpunkt (cid:228)r det m(cid:246)jligt att ta fram en produkt med l(cid:229)g viskositet som (cid:228)r l(cid:228)ttare att applicera med pensel. Denna produkt kallas ibland karbolineum. I direktiv 94/60/EG g(cid:246)rs ingen (cid:229)tskillnad mellan olika destillat av stenkolstj(cid:228)ra, utan direktivet (cid:228)r (cid:151) ett effektivt svampbek(cid:228)mpningsmedel, (cid:151) ett effektivt insektsbek(cid:228)mpningsmedel, (cid:151) sv(cid:229)rnedbrytbart, (cid:151) motst(cid:229)ndskraftigt mot urlakning och vittring. 53. En mycket liten m(cid:228)ngd kreosot anv(cid:228)nds i medicinska produkter f(cid:246)r behandling av vissa hudsjukdomar, t. ex. psoriasis. K r e o s o t s t o x i c i t e t H(cid:228)lsoeffekter p(cid:229) m(cid:228)nniskor 54. Trots att kreosot har anv(cid:228)nts f(cid:246)r behandling av virke i (cid:246)ver hundra (cid:229)r finns det endast ett f(cid:229)tal publicerade uppgifter om effekter p(cid:229) m(cid:228)nniskor vid l(cid:229)ngvarig expo- nering f(cid:246)r kreosot. M(cid:229)nga av unders(cid:246)kningarna (cid:228)r dess- utom ganska gamla och uppfyller inte alltid moderna dokumentationskrav. 55. Exponering kan ske genom inandning, f(cid:246)rt(cid:228)ring eller hudkontakt. Kreosot bed(cid:246)ms vara n(cid:229)got till m(cid:229)ttligt gif- tig vid f(cid:246)rt(cid:228)ring. De flesta effekter som (cid:228)r k(cid:228)nda genom djurf(cid:246)rs(cid:246)k och alla epidemiologiska studier p(cid:229) m(cid:228)nni- skor g(cid:228)ller exponering av huden. 56. De fotoallergiska hudreaktioner som stenkolstj(cid:228)ra kan ge upphov till har beskrivits av flera f(cid:246)rfattare. Symptom som irritation, v(cid:229)rtor, missf(cid:228)rgning av huden och hudsprickor har rapporterats bland arbetare som expo- neras f(cid:246)r kreosot. Den senaste unders(cid:246)kningen om arbe- tare som exponeras f(cid:246)r kreosot i Sverige och Norge publicerades 1992 (8). Arbetare som exponeras f(cid:246)r kreo- sot mellan 1950 och 1975 unders(cid:246)ktes. Det totala anta- let cancerfall var n(cid:229)got l(cid:228)gre (cid:228)n v(cid:228)ntat, men man kon- staterade att det fanns en (cid:246)kad risk f(cid:246)r hud- och l(cid:228)pp- cancer samt non-Hodgkin lymfom. Kreosotens samman- s(cid:228)ttning dokumenterades emellertid inte och f(cid:246)rfattarna menar att det med h(cid:228)nsyn till det begr(cid:228)nsade antalet fall (8) S. Karlehagen et al. , Cancer Incidence Among Creosote-Exposed Workers, Scand. J. Work Environ. Health, 1992:18, s. 26. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/89 inte (cid:228)r m(cid:246)jligt att dra n(cid:229)gra s(cid:228)kra slutsatser. (cid:214)kningen av antalet cancerfall skulle kunna bero b(cid:229)de p(cid:229) expone- ring f(cid:246)r kreosot och f(cid:246)r solljus. I en annan unders(cid:246)k- ning (9) konstaterades en (cid:246)kad d(cid:246)dlighet i testikelcancer bland tegeltillverkare som exponerades f(cid:246)r kreosot under perioden 1911(cid:150)1938. Inte heller i detta fall k(cid:228)nner man till kreosotens halt av B[a]P eller dos/respons-sambandet. 57. Huvudsakligen p(cid:229) grundval av ett djurf(cid:246)rs(cid:246)k, d(cid:228)r m(cid:246)ss regelbundet exponerades f(cid:246)r acetonl(cid:246)sningar av B[a]P p(cid:229) huden under sin livstid (10), har International Agency for Research on Cancer (IARC) klassificerat kreosot i grupp 2A som cancerframkallande f(cid:246)r m(cid:228)nniskor. Denna klassificering inneb(cid:228)r att IARC g(cid:246)r bed(cid:246)mningen att det finns tillr(cid:228)ckliga bel(cid:228)gg f(cid:246)r att kreosot framkallar cancer hos djur och vissa bel(cid:228)gg fr(cid:229)n epidemiologiska studier som tyder p(cid:229) att kreosot framkallar cancer ocks(cid:229) hos m(cid:228)nniskor. Det finns inga signifikanta nya bel(cid:228)gg fr(cid:229)n senare unders(cid:246)kningar som p(cid:229)verkar denna slutsats. 58. av utarbetandet kommissionens I flera (cid:229)r har experter fr(cid:229)n medlemsstaterna och ytterli- gare s. k. (cid:148)komplexa (cid:228)mnen(cid:148) inom ramen f(cid:246)r r(cid:229)dets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om klassifice- ring, f(cid:246)rpackning och m(cid:228)rkning av farliga (cid:228)mnen (11), senast (cid:228)ndrat genom direktiv 99/33/EG (12). P(cid:229) grundval av i huvudsak samma data som IARC beaktat, antogs under direktiv 94/69/EG (13), den tjugof(cid:246)rsta anpassningen till den tek- niska utvecklingen, enligt vilket kreosot och vissa andra destillat av stenkolstj(cid:228)ra klassificeras som cancerframkal- lande (cid:228)mnen i kategori 2 och d(cid:228)rf(cid:246)r m(cid:229)ste m(cid:228)rkas med riskfras R45 (cid:148)Kan ge cancer(cid:148). Klassificeringen som can- cerframkallande g(cid:228)ller emellertid inte om det kan visas att produkten inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n 0,005 viktprocent (= 50 ppm) B[a]P (14). Gemenskapens klassificering skiljer sig i detta avseende fr(cid:229)n IARC:s klassificering, som g(cid:228)ller oberoende av den specificerade halten av B[a]P. tj(cid:228)ra p(cid:229) villkor att kommissionen och medlemsstaterna utf(cid:228)rdade en gemensam deklaration om att situationen skulle ses (cid:246)ver p(cid:229) nytt n(cid:228)r resultaten av den ovan n(cid:228)mnda vetenskapliga unders(cid:246)kningen fr(cid:229)n Fraunhofer- institutet blev k(cid:228)nda. Denna unders(cid:246)kning hade initie- rats av industrin i samarbete med IARC och p(cid:229)gick fort- farande vid denna tidpunkt. Det b(cid:246)r noteras att det 1994 inte fanns n(cid:229)gra tillg(cid:228)ngliga experimentella data som visade huruvida kreosot inneh(cid:229)llande mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P var cancerframkallande eller inte. Denna situation har nu f(cid:246)r(cid:228)ndrats och resultaten fr(cid:229)n Fraunho- fer-institutets unders(cid:246)kning redovisas nedan. 60. Kunskaperna om kreosots toxikokinetiska egenskaper i m(cid:228)nniskor eller f(cid:246)rs(cid:246)ksdjur (cid:228)r (cid:228)nnu s(cid:229) l(cid:228)nge t(cid:228)mligen bristf(cid:228)lliga. Det (cid:228)r f(cid:246)rst nyligen som man unders(cid:246)kt den kvantitativa absorption av PAH genom huden, genom att m(cid:228)ta uts(cid:246)ndrade metaboliter av pyren (15). Absorp- tionen ser ut att variera fr(cid:229)n individ till individ och mel- lan olika hudpartier p(cid:229) en och samma individ. I en annan unders(cid:246)kning (16) m(cid:228)ttes hur olika PAH absorbe- rades genom huden. Det visade sig att PAH med en h(cid:246)gre molekylvikt (cid:228)n pyren (t. ex. B[a]P) inte absorbera- des lika snabbt. En uppskattning av upptaget av B[a]P utifr(cid:229)n resultaten f(cid:246)r pyren (som anv(cid:228)ndes som (cid:148)mar- k(cid:246)r(cid:148)) skulle d(cid:228)rf(cid:246)r bli f(cid:246)r h(cid:246)g och kan anses vara f(cid:246)rsik- tig i (cid:246)verkant. 61. Det b(cid:246)r noteras att alla effekter som observerats i djur- f(cid:246)rs(cid:246)k eller i epidemiologiska unders(cid:246)kningar p(cid:229) m(cid:228)nni- skor grundas p(cid:229) kronisk exponering f(cid:246)r h(cid:246)ga koncentra- tioner. Det finns inga rapporter i litteraturen om hud- cancerfall (eller cancer i andra organ) som kan h(cid:228)nf(cid:246)ras till exponering f(cid:246)r kreosot vid icke yrkesm(cid:228)ssigt bruk. 59. I arbetsgruppen f(cid:246)r anpassning av direktiv 67/548/EEG till den tekniska utvecklingen gick medlemsstaterna endast med p(cid:229) att godta gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet p(cid:229) 50 ppm B[a]P f(cid:246)r att i klassificeringssyfte skilja mellan cancerframkal- lande och icke cancerframkallande destillat av stenkols- (9) IARC, Monograph on the Evaluation of Carcinogenic Risk to Humans, Vol 35, Polynuclear Aromatic Compounds, Part 4, Bitumen, Coal Tars and Derived Products, Shale Soils and Soots, Lyon, 1985. (10) J. M. Holland, E. L. Frome, Advances in Modern Environmental Tox- icology, Vol. VI, Applied Toxicology of Petroleum Hydrocarbons, ed. MacFarland et al, Princeton Scientific Publishers 1984. (11) EGT 196, 16. 8. 1967, s. 1. (12) EGT L 199, 30. 7. 1999, s. 57. (13) EGT L 381, 31. 12. 1994, s. 1. (14) Anm(cid:228)rkning M i f(cid:246)rordet 67/548/EEG g(cid:228)ller f(cid:246)r kreosot. till bilaga I till r(cid:229)dets direktiv 62. Konsumenter kan exponeras n(cid:228)r preparat som inneh(cid:229)ller kreosot (eller karbolineum) anv(cid:228)nds f(cid:246)r behandling av virke och appliceras med pensel (exponering av huden och andningsv(cid:228)garna) eller vid anv(cid:228)ndning av behandlat virke (vuxna kan t. ex. exponeras vid uppf(cid:246)rande av sta- ket eller andra tr(cid:228)konstruktioner f(cid:246)r privat bruk, och barn n(cid:228)r de leker p(cid:229) anordningar av behandlat virke). Det finns inga m(cid:228)tdata om exponering av konsumenter f(cid:246)r kreosot, vare sig direkt genom anv(cid:228)ndning av pro- dukten eller indirekt genom kontakt med kreosotbe- handlat virke. De olika exponeringsmodeller och expo- neringsber(cid:228)kningar som har utarbetats i unders(cid:246)kning- arna diskuteras nedan. (15) Van Rooij, J. G. M. , et. al. , Absorption of Polycyclic Hydrocarbons Through Human Skin: Differences between Anatomical Sites and Indi- viduals, J. Tox. Environ. Health, 38, 1993, s. 355. (16) Van Rooij, J. G. M. , Dermal Exposure to Polycyclic Aromatic Hydrocar- bons Among Workers, Thesis ISBN 90-9007080-X, Nijmegen 1993. L 329/90 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 Milj(cid:246)p(cid:229)verkan och det (cid:228)r ofta sv(cid:229)rt att koppla koncentrationen av PAH till n(cid:229)gon viss k(cid:228)lla s(cid:229)som kreosotbehandlat virke. 63. Milj(cid:246)f(cid:246)rorening genom kreosot har rapporterats i flera l(cid:228)nder, och den h(cid:228)rr(cid:246)r ofta fr(cid:229)n gamla impregnerings- anl(cid:228)ggningar. Merparten av den information som finns om kreosots nedbrytning i naturen har erh(cid:229)llits i sam- band med utsl(cid:228)pp av kreosot fr(cid:229)n industrier, och f(cid:246)rore- ning som finns kvar vid nedl(cid:228)ggning av kreosotfabriker. Milj(cid:246)f(cid:246)rorening har sp(cid:229)rats genom en analys av utvalda PAH, bland andra B[a]P. 64. Kreosot (cid:228)r giftigt f(cid:246)r vissa organismer i jorden och mycket giftigt f(cid:246)r vattenlevande organismer (LC-50-v(cid:228)r- dena vid 96 timmars exponering (cid:228)r ofta l(cid:228)gre (cid:228)n 1 mg/l). M(cid:229)nga f(cid:246)reningar som ing(cid:229)r i kreosot (cid:228)r bioacku- mulerbara. 65. PAH som f(cid:246)rekommer i milj(cid:246)n har f(cid:246)ljande egenskaper: (cid:151) F(cid:246)reningen binds kraftigt till organiska material i jorden. 67. 68. En unders(cid:246)kning (17) i Sverige visar att stolpar impreg- nerade med kreosot, efter 40 (cid:229)r i jorden, har avgivit en del av de f(cid:246)reningar som ing(cid:229)r i kreosot, s(cid:228)rskilt de med den l(cid:228)gsta kokpunkten (< 270 (cid:176)C). Den st(cid:246)rsta m(cid:228)ngden lakades ut fr(cid:229)n den del av stolparna som befann sig ovan jord. De f(cid:246)reningar som lakats ut hade emellertid en mycket l(cid:229)g mobilitet och (cid:229)terfanns i jorden alldeles i n(cid:228)rheten av stolparna. Detta st(cid:228)mmer med iakttagelsen att PAH har en ytterst l(cid:229)g mobilitet i jord eftersom de absorberas v(cid:228)l av organiska material. F(cid:246)rekomsten av h(cid:246)ga PAH-koncentrationer i vattenmil- j(cid:246)er har ofta tillskrivits f(cid:246)rekomsten av kreosotbehandlat virke. Det har i flera unders(cid:246)kningar visats att migratio- nen av kreosotbehandlat fr(cid:229)n behandlat virke (cid:228)r h(cid:246)gre i s(cid:246)tvatten (cid:228)n i havsvatten. Migrationen ser ut att vara mer begr(cid:228)nsad i havsvatten. I en unders(cid:246)kning konstate- rades att 93 % av den ursprungliga halten av kreosotf(cid:246)r- eningar i tr(cid:228)p(cid:229)lar (cid:229)terstod efter tio (cid:229)r i havet (18). F(cid:246)rore- ning av sediment genom kreosot som lakas ut fr(cid:229)n p(cid:229)l- verk som anv(cid:228)nds f(cid:246)r att skydda strandbrinkar har dokumenterats i Nederl(cid:228)nderna (19) och (cid:228)ven i unders(cid:246)k- ningar av f(cid:246)rorening fr(cid:229)n tidigare impregneringsanl(cid:228)gg- ningar. (cid:151) Den bryts vanligen ned l(cid:229)ngsamt i jorden och andra ekosystem. Rester av kreosot kan finnas kvar i m(cid:229)nga (cid:229)r i milj(cid:246)n (mer (cid:228)n 20-30 (cid:229)r). 69. Vad g(cid:228)ller exponering av m(cid:228)nniskor finns det f(cid:246)r n(cid:228)rva- rande inte m(cid:229)nga m(cid:228)tdata om milj(cid:246)f(cid:246)rorening genom PAH fr(cid:229)n kreosot. (cid:151) Nedbrytningen sker fr(cid:228)mst genom ljusets inverkan (dvs. solstr(cid:229)lning) och genom inverkan av mikroor- ganismer (dvs. vissa bakterier). Den bakteriella ned- brytningen kan ske under som anaeroba f(cid:246)rh(cid:229)llanden. PAH med fyra ringar eller mer kan vara sv(cid:229)rnedbrytbara. aeroba s(cid:229)v(cid:228)l (cid:151) PAH som kommer ut i vattendrag binds snabbt till sediment. (cid:151) I vattendrag avl(cid:228)gsnas merparten av de l(cid:229)gmoleky- l(cid:228)ra PAH genom bakteriell nedbrytning, och h(cid:246)gmo- lekyl(cid:228)ra f(cid:246)reningar genom fotooxidering och sedi- mentering. Bakteriell nedbrytning av mer vattenl(cid:246)s- liga PAH sker under s(cid:229)v(cid:228)l aeroba som anaeroba f(cid:246)r- h(cid:229)llanden. Det har visat sig att best(cid:229)ndsdelarna i PAH bioackumuleras i vattenlevande arter. 66. Utsl(cid:228)pp av PAH till luft, vatten och mark kan ske i sam- band med impregnering och lagring i impregnerings- anl(cid:228)ggningen, och vid anv(cid:228)ndning av behandlat virke. PAH som (cid:229)terfinns i olika ekosystem kommer fr(cid:229)n trafik etc. ) m(cid:229)nga olika k(cid:228)llor (f(cid:246)rbr(cid:228)nningsprocesser, 3. 1. 2 Danmarks st(cid:229)ndpunkt 70. Danmark betraktar kreosot som cancerframkallande oav- sett hur l(cid:229)g koncentrationen av B[a]P (cid:228)r och allts(cid:229) inte enbart om den (cid:246)verstiger 50 ppm, som (cid:228)r det gr(cid:228)ns- v(cid:228)rde som i klassificeringssyfte fastst(cid:228)lldes i direktiv 94/69/EG vid en tjugof(cid:246)rsta anpassningen till den tek- niska utveckling av direktiv 67/548/EEG. Till skillnad fr(cid:229)n EG:s klassificering g(cid:228)ller IARC:s klassificering av kreosot oberoende av halten av B[a]P. Inga data (cid:228)r till- g(cid:228)ngliga om de cancerframkallande egenskaperna hos kreosot som inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P. 71. Kreosot bed(cid:246)ms vara n(cid:229)got till m(cid:229)ttligt giftig vid f(cid:246)r- t(cid:228)ring och hudkontakt, och irriterande f(cid:246)r hud och (17) S. Holmroos, Analys av kreosotstolpar i Siml(cid:229)ngsdalen efter 40 (cid:229)rs exponering i f(cid:228)lt. Rapport nr M205-252. 092. ˜lvkarleby: Vattenfall Utveckling. 1994. (18) L. L. Ingram et. al. , Migration of Creosote and Its Components from Treated Piling Sections in a Marine Environment, Proc. Ann. Meet. Am. Wood Preserv. Assoc. 78, 1982, s. 120. Se (cid:228)ven fotnoterna 8 och 18. (19) BHK Consulting Engineers: Foundation of the appeal against the EC- directive on creosote, slutrapport, Delft, 1 juli 1995. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/91 (cid:246)gon. Den ger upphov till fototoxiska hudreaktioner och har visat sig framkalla hudcancer hos djur. Inneh(cid:229)l- let av andra cancerframkallande (cid:228)mnen (cid:228)n B[a]P kan vara en bidragande orsak till utvecklingen av hudcancer. Kreosot ger ocks(cid:229) i kombination med solljus upphov till fototoxiska eksem vid exponering av huden. eng(cid:229)ngsexponering p(cid:229) tillr(cid:228)ckligt avst(cid:229)nd f(cid:246)rmodligen i en obetydlig risk, medan upprepad exponering kan inne- b(cid:228)ra en oacceptabel risk (den danska promemorian inne- h(cid:229)ller inga konkreta data som visar detta). 72. Danmark anser att yrkesm(cid:228)ssig exponering f(cid:246)r kreosot som utvinns ut stenkolstj(cid:228)ra (cid:246)kar f(cid:246)rekomsten av hud- cancer bland arbetare. Som st(cid:246)d f(cid:246)r detta p(cid:229)st(cid:229)ende (cid:229)be- ropas den ovan n(cid:228)mnda unders(cid:246)kningen av arbetare i en skandinavisk kreosotimpregneringsanl(cid:228)ggning (20). 73. Yrkesm(cid:228)ssig exponering f(cid:246)r PAH sker inte bara genom hudkontakt med kreosot och behandlade produkter, utan ocks(cid:229) genom inandning av f(cid:246)rorenad luft p(cid:229) arbetsplatser. Impregnering av virke med kreosot bidrar till att luften f(cid:246)rorenas med PAH. I Danmark g(cid:228)ller ett gr(cid:228)nsv(cid:228)rde p(cid:229) 200 (cid:181)g/m3 p(cid:229) arbetsplatser vid m(cid:228)tning i den bensenl(cid:246)sliga partikelfraktionen. Den danska pro- memorian inneh(cid:229)ller ett exempel p(cid:229) m(cid:228)tningar i en amerikansk anl(cid:228)ggning (f(cid:246)re 1985) d(cid:228)r resultaten l(cid:229)g i intervallet 0,05(cid:150)650 (cid:181)g/m3. I vissa unders(cid:246)kningar har koncentrationen av B[a]P m(cid:228)tts separat. S(cid:228)rskilt n(cid:228)r behandlat virke v(cid:228)rms upp, som vid manuell metall- b(cid:229)gsvetsning, h(cid:246)g koncentrationen (0,39(cid:150)0,89 (cid:181)g/m3). Metaboliter av kreosotf(cid:246)reningar kan (cid:229)terfinnas i urinen hos kreosotarbetare efter via and- ningsv(cid:228)garna och huden. B[a]P av (cid:228)r 74. Icke yrkesm(cid:228)ssig exponering (av konsumenter) sker genom behandlat virke, t. ex. gamla j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar som i Danmark anv(cid:228)nds i tr(cid:228)dg(cid:229)rdar och p(cid:229) lekplatser. Huden som- kan exponeras vid utomhusaktiviteter, martid n(cid:228)r h(cid:246)ga temperaturer leder till (cid:246)kade kreosot- koncentrationer p(cid:229) virkets yta och oskyddad hud i st(cid:246)rre utstr(cid:228)ckning kommer i kontakt med virket. Virkesprover fr(cid:229)n ytan p(cid:229) gamla j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar som anv(cid:228)nds p(cid:229) lekplatser har visat sig ha h(cid:246)ga koncentrationer av B[a]P (inga siffror anges). s(cid:228)rskilt 75. Icke yrkesm(cid:228)ssig exponering kan ocks(cid:229) intr(cid:228)ffa om impregnerat virke anv(cid:228)nds f(cid:246)r anl(cid:228)ggningsarbeten och i samband med ytbehandling med kreosotf(cid:228)rg. 77. De danska myndigheterna n(cid:228)mner ocks(cid:229) att kreosot har ekotoxiska effekter b(cid:229)de i mark och vatten. Kreosot och sediment som (cid:228)r f(cid:246)rorenat med kreosot har en h(cid:246)g akut f(cid:246)r vattenlevande organismer. M(cid:229)nga av de toxicitet (cid:228)mnen som ing(cid:229)r i kreosot kan bioackumuleras i natu- ren. P(cid:229) grund av den h(cid:246)ga akuta toxiciteten f(cid:246)r vattenle- vande organismer och de lipofila egenskaperna hos kreosot och m(cid:229)nga av dess komponenter, som g(cid:246)r att de bioackumuleras, (cid:228)r kreosot ett o(cid:246)nskat (cid:228)mne i mil- j(cid:246)n. 78. PAH avdunstar fr(cid:229)n kreosotbehandlat virke och sam- mans(cid:228)ttningen (cid:228)ndras med tiden. Vissa PAH vid mark- ytan kan brytas ned genom solljusets inverkan. PAH kan ocks(cid:229) avl(cid:228)gsnas genom bakteriell nedbrytning. Den bak- teriella nedbrytningen kan ske under s(cid:229)v(cid:228)l aeroba som anaeroba f(cid:246)rh(cid:229)llanden. PAH med fyra ringar eller mer kan vara sv(cid:229)rnedbrytbara. Unders(cid:246)kningar som har genomf(cid:246)rts vid vattentemperaturer (cid:246)ver 20 (cid:176)C visar att nedbrytningen (cid:228)r ofullst(cid:228)ndig, men temperaturen i det danska grundvattnet ligger under 10 (cid:176)C. Eftersom tempe- raturen och solstr(cid:229)lningen i Danmark (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n i andra l(cid:228)nder i gemenskapen, (cid:228)r den fotokemiska och bakteri- ella nedbrytningen av kreosot mindre. 79. Om anv(cid:228)ndningen av kreosot (cid:229)terupptogs i Danmark skulle detta (cid:246)ka den redan befintliga f(cid:246)roreningen genom PAH, som bryts ned mycket l(cid:229)ngsamt p(cid:229) grund av Danmarks geografiska l(cid:228)ge och klimatf(cid:246)rh(cid:229)llanden. F(cid:246)rbr(cid:228)nning av kreosotbehandlat virke kan leda till utsl(cid:228)pp av h(cid:246)ga koncentrationer av PAH. Om behandlat virke eldas upp i spisar i privata hem (cid:246)kar risken f(cid:246)r effekter p(cid:229) m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa. 80. Kreosot inneh(cid:229)ller ocks(cid:229) andra (cid:228)mnen (cid:228)n B[a]P som kan vara h(cid:228)lsov(cid:229)dliga och som kan hota dricksvattenkvalite- ten i Danmark om de tr(cid:228)nger ned i grundvattnet. Feno- ler, naftalen och bensopyrener (cid:228)r n(cid:229)gra av de (cid:228)mnen i kreosot som kan n(cid:229) grundvattnet. Koncentrationen (cid:246)ver- skrider de danska kvaltitetskriterierna. Danmark anv(cid:228)n- der orenat grundvatten som dricksvatten. 76. Vid (cid:246)ppen f(cid:246)rbr(cid:228)nning av kreosotbehandlade j(cid:228)rnv(cid:228)gs- syllar uppkommer h(cid:246)ga koncentrationer av PAH. Om de ackumulerade doserna under livstiden anv(cid:228)nds som resulterar en akut b(cid:228)sta indikator p(cid:229) cancerrisken, 3. 1. 3 Bed(cid:246)mning av Danmarks st(cid:229)ndpunkt (20) Se fotnot 8. 81. De danska myndigheternas st(cid:229)ndpunkt har bed(cid:246)mts p(cid:229) grundval av information om kreosots toxicitet och eko- L 329/92 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 toxicitet. Det b(cid:246)r dessutom observeras att all den infor- mation om h(cid:228)lso- och milj(cid:246)risker is samband med kreo- sot som (cid:229)beropats av de danska myndigheterna var gammal och redan k(cid:228)nd n(cid:228)r direktiv 94/60/EG f(cid:246)rbered- des. S(cid:228)rskilt uppgifterna om den cancerframkallande f(cid:246)r- m(cid:229)gan hade diskuterats mycket ing(cid:229)ende vid f(cid:246)rbere- delse av direktivet i fr(cid:229)ga om klassificeringen av kreosot. 82. Alla resultat av de olika unders(cid:246)kningarna har redovisats i avsnittet med allm(cid:228)n information ovan. Helt nyligen har experimentella data blivit tillg(cid:228)ngliga som visar att cancerrisken med kreosot som inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P kanke inte (cid:228)r f(cid:246)rsumbar. 83. Vad g(cid:228)ller exponeringen av arbetare via andnings- v(cid:228)garna (cid:228)r det tveksamt om data som m(cid:228)tts f(cid:246)r l(cid:228)nge sedan i en amerikansk anl(cid:228)ggning (cid:228)r relevanta i detta i Danmark finns normer sammanhang, eftersom det som garanterar ett bra skydd av arbetstagare. De neder- l(cid:228)ndska myndigheterna har dessutom, i sin beg(cid:228)ran om undantag fr(cid:229)n samma direktiv enligt den tidigare artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget, unders(cid:246)kt riskerna f(cid:246)r arbets- tagare vid exponering genom inandning och kommit fram till att riskerna (cid:228)r acceptabla. raturen om hudcancerfall (eller cancer i andra organ) som kan h(cid:228)nf(cid:246)ras till exponering f(cid:246)r kreosot vid icke yrkesm(cid:228)ssigt bruk. 86. I Danmark har virke behandlats med kreosot i (cid:246)ver 100 (cid:229)r. N(cid:228)r godk(cid:228)nnandesystemet inf(cid:246)rdes 1987 var tre impregneringsanl(cid:228)ggningar i drift. De tillst(cid:229)nd som l(cid:228)m- nats g(cid:228)llde endast anv(cid:228)ndning av kreosot f(cid:246)r impregne- ring av virke i slutna industrianl(cid:228)ggningar. Anv(cid:228)ndning av behandlat virke begr(cid:228)nsades till j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar och stolpar. Det sista godk(cid:228)nnandet upph(cid:246)rde att g(cid:228)lla i januari 1991. Sedan dess har inga godk(cid:228)nnanden bevil- jats. I tabell 2 visas anv(cid:228)ndningen av kreosotbehandlat virke i Europa 1990, dvs. innan det sista godk(cid:228)nnandet f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av kreosot i Danmark upph(cid:246)rde. 87. Redan 1990 hade Danmark den n(cid:228)st l(cid:228)gsta anv(cid:228)nd- ningen av kreosotbehandlat virke per capita och en av de l(cid:228)gsta anv(cid:228)ndningarna per ytenhet. En nedg(cid:229)ng i anv(cid:228)ndningen av kreosotbehandlat virke b(cid:246)rjade redan under det tidiga 70-talet gynna andra impregnerings- medel som koppar/krom/arsenik-komplex (CCA). 84. Den unders(cid:246)kning som ligger till grund f(cid:246)r de danska myndigheternas p(cid:229)st(cid:229)ende att exponering f(cid:246)r kreosot leder till (cid:246)kad f(cid:246)rekomst av hudcancer har redan n(cid:228)mnts ovan (21). F(cid:246)rfattarnas egna slutsatser (cid:228)r i sj(cid:228)lva verket l(cid:229)ngt i fr(cid:229)n lika klara som de danska myndigheternas ((cid:148)inga s(cid:228)kra slutsatser(cid:148)), och detsamma g(cid:228)ller f(cid:246)r andra epidemiologiska unders(cid:246)kningar. 85. Vad g(cid:228)ller icke yrkesm(cid:228)ssig exponering b(cid:246)r det betonas att alla negativa h(cid:228)lsoeffekter hos kreosot konstaterats vid h(cid:246)ga kroniska exponeringar i djurf(cid:246)rs(cid:246)k eller vid yrkesm(cid:228)ssig exponering. Det finns inga rapporter i litte- 88. Det finns i Danmark inga epidemiologiska bel(cid:228)gg, inga rapporter om negativa effekter, eller data eller uppskatt- ningar om intaget av kreosot via olika exponeringsv(cid:228)gar. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte m(cid:246)jligt att g(cid:246)ra n(cid:229)gra direkta upp- skattningar av m(cid:228)ngden kreosot som intas av eller som p(cid:229)verkar enskilda individer i den danska befolkningen. Med tanke p(cid:229) den l(cid:229)ga anv(cid:228)ndningen per capita och ytenhet (cid:228)r det emellertid troligt att exponeringen (cid:228)r l(cid:228)gre. Om direktiv 94/60/EG till(cid:228)mpades skulle expone- ringen sannolikt (cid:246)ka, men det (cid:228)r inte m(cid:246)jligt att avg(cid:246)ra hur stor denna (cid:246)kning skulle bli. ˜ven en betydande (cid:246)kning skulle emellertid inte leda till exponeringsniv(cid:229)er som (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n i andra europeiska l(cid:228)nder. Tabell 2 F(cid:246)rbrukning av kreosotbehandlat virke i Europa (1990) (22) Land ¯rlig anv(cid:228)ndning 1990 (m3/(cid:229)r) ¯rlig anv(cid:228)ndning per capita (10ﬂ3 m3/cap. (cid:229)r) ¯rlig anv(cid:228)ndning per km2 (m3/km2 (cid:229)r) Tyskland Nederl(cid:228)nderna Spanien Italien (21) Se fotnot 8. (22) K(cid:228)lla: Se fotnot 19, s. 6. 150 000 100 000 93 000 74 000 2,3 6,7 2,4 1,3 0,4 2,9 0,2 0,3 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/93 Land ¯rlig anv(cid:228)ndning 1990 (m3/(cid:229)r) ¯rlig anv(cid:228)ndning per capita (10ﬂ3 m3/cap. (cid:229)r) ¯rlig anv(cid:228)ndning per km2 (m3/km2 (cid:229)r) F(cid:246)renade kungariket Sverige Frankrike Belgien Norge Irland Finland Danmark Europa 65 000 57 000 45 000 26 000 20 000 20 000 13 000 5 000 1 000 000 1,1 7,1 0,8 2,6 5,0 5,0 2,6 1,0 2,0 0,3 0,1 0,08 0,8 0,06 0,3 0,04 0,1 0,2 89. Danmark n(cid:228)mner utsl(cid:228)ppen av PAH fr(cid:229)n behandlat virke om det br(cid:228)nns av konsumenter. Man presenterar emellertid inga data om den m(cid:228)ngd virke som bortskaf- fas p(cid:229) detta s(cid:228)tt, och dessutom b(cid:246)r det observeras att det n(cid:228)r man br(cid:228)nner virke (behandlat eller inte) alltid bildas en viss m(cid:228)ngd PAH. De danska myndigheternas oro (cid:246)ver bortskaffande av gamla och inte l(cid:228)ngre anv(cid:228)nda j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar skiljer sig inte fr(cid:229)n vad som (cid:228)r fallet i andra l(cid:228)nder med en andrahandsmarknad f(cid:246)r kreosotbehandlat virke och kan inte ses som ett bevis f(cid:246)r att det r(cid:229)der en s(cid:228)rskild situation. 90. 91. F(cid:246)rorening av milj(cid:246)n fr(cid:229)n kreosotrelaterade k(cid:228)llor kan omfatta utsl(cid:228)pp till luft och vatten fr(cid:229)n kreosotimpreg- neringsanl(cid:228)ggningar, l(cid:228)ckage och avrinning fr(cid:229)n ned- lagda anl(cid:228)ggningar och spridning av kreosotkomponen- ter fr(cid:229)n behandlat virke till mark och vatten. Kom- ponenter som PAH kan f(cid:246)ljaktligen tas upp av land- och vattenlevande organismer. PAH som (cid:229)terfinns i olika ekosystem h(cid:228)rr(cid:246)r emellertid fr(cid:229)n m(cid:229)nga olika k(cid:228)llor. Det (cid:228)r ofta sv(cid:229)rt att koppla halten av PAH till n(cid:229)gon viss k(cid:228)lla s(cid:229)som kreosot. I Danmark har man endast hittat kreosotf(cid:246)reningar i mark och grundvatten n(cid:228)ra nedlagda impregnerings- anl(cid:228)ggningar. Danmark har fastst(cid:228)llt ett v(cid:228)gledande gr(cid:228)nsv(cid:228)rde f(cid:246)r vissa organiska (cid:228)mnen i mark och grund- vatten. Den totala m(cid:228)ngden av PAH skall understiga 1 mg/kg torrvikt f(cid:246)r att undvika ekotoxikologiska effek- ter. F(cid:246)r B[a]P (cid:228)r gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet 0,1 mg/kg. Kvalitetskriteriet f(cid:246)r grundvatten (cid:228)r 0,2 (cid:181)g/l f(cid:246)r summan av sex PAH (in- klusive B[a]P). P(cid:229) vissa f(cid:246)rorenade platser (nedlagda impregneringsanl(cid:228)ggningar) har man funnit koncentra- tioner av B[a]P p(cid:229) upp till 320 mg/kg i marken och p(cid:229) upp till 3 (cid:181)g/l i vissa vattenprover. Inga uppgifter har emellertid l(cid:228)mnats om den normala eller allm(cid:228)nna situa- tionen. som l(cid:228)cker ut 92. Vad g(cid:228)ller den s(cid:228)rskilda situationen i Danmark, som (cid:229)beropades i den danska beg(cid:228)ran, (cid:228)r l(cid:228)get f(cid:246)ljande: Dan- mark h(cid:228)vdar att man har ett s(cid:228)rskilt problem eftersom dricksvattnet h(cid:228)mtas direkt fr(cid:229)n orenat grundvatten, som d(cid:228)rf(cid:246)r beh(cid:246)ver ett s(cid:228)rskilt skydd. Anv(cid:228)ndningen av kreosotbehandlat virke leder till att grundvattnet f(cid:246)rore- nas genom kreosotf(cid:246)reningar fr(cid:229)n behandlat virke som kommer in kontakt med marken. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande finns det tre nedlagda kreosotimpregne- ringsanl(cid:228)ggningar i Danmark, d(cid:228)r man funnit f(cid:246)rh(cid:246)jda halter av PAH i grundvattnet och d(cid:228)r det omgivande inte f(cid:229)r anv(cid:228)ndas som dricksvattent(cid:228)kt. grundvattnet Denna emellertid p(cid:229) driften vid impregneringsanl(cid:228)ggningarna och kan inte anses g(cid:228)lla f(cid:246)r kreosotbehandlat virke som anv(cid:228)nds till generellt j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar och stolpar. S(cid:229)som visats ovan (cid:228)r det inte sannolikt att PAH i n(cid:229)gra st(cid:246)rre m(cid:228)ngder lakas ut fr(cid:229)n kreosotbehandlat virke till mark och grundvatten, efter- som dessa (cid:228)mnen oftast stannar kvar p(cid:229) mycket kort avst(cid:229)nd fr(cid:229)n de p(cid:229)lar och stolpar som de kommer ifr(cid:229)n, (cid:228)ven efter flera (cid:229)rs kontakt. PAH binds kraftigt till orga- niska material i jorden och risken f(cid:246)r att det n(cid:229)r grund- vattnet (cid:228)r minimal. Argumentet om ett allm(cid:228)nt skydd av grundvattnet fr(cid:229)n kreosot som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n behandlat virke kullkastas d(cid:228)rmed. f(cid:246)rorening beror 93. Inga data har hittats om koncentrationen av kreosot- komponenter i danska vatten och sediment. Bortsett fr(cid:229)n lokal f(cid:246)rorening fr(cid:229)n tre nedlagda impregneringsanl(cid:228)gg- ningar f(cid:246)refaller det, av den tillg(cid:228)ngliga informationen att d(cid:246)ma, inte som om den danska vattenmilj(cid:246)n p(cid:229) ett L 329/94 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 onormalt s(cid:228)tt f(cid:246)rorenas med kreosot eller med d(cid:228)ri ing(cid:229)- ende PAH. 3. 1. 4 Bed(cid:246)mning gjord av Vetenskapliga kommittØn f(cid:246)r toxicitet, ekotoxicitet och milj(cid:246) 94. Om Danmark skulle till(cid:228)mpa best(cid:228)mmelserna i direktiv 94/60/EG skulle exponeringen av allm(cid:228)nheten kunna (cid:246)ka beroende p(cid:229) att konsumenter d(cid:229) skulle till(cid:229)tas anv(cid:228)nda kreosot, att anv(cid:228)ndningen av behandlat virke skulle (cid:246)ka och att kreosot med h(cid:246)gre halt av B[a]P skulle kunna anv(cid:228)ndas f(cid:246)r industriellt bruk till j(cid:228)rnv(cid:228)gs- syllar och stolpar. Det (cid:228)r emellertid n(cid:228)st intill om(cid:246)jligt att uppskatta hur stor denna (cid:246)kning skulle bli, eftersom produkten under m(cid:229)nga (cid:229)r inte har funnits p(cid:229) mark- naden. 98. Vid utarbetandet av direktiv 94/69/EG godtog medlems- staterna en halt p(cid:229) 50 ppm B[a]P som ofarlig n(cid:228)r direk- tiv 67/548/EEG anpassades till den tekniska utveck- lingen f(cid:246)r tjugof(cid:246)rsta g(cid:229)ngen. S(cid:229)som redan n(cid:228)mnts i sk(cid:228)l 59, enades emellertid kommissionen och medlems- staterna om en gemensam deklaration enligt vilken situationen skulle ses (cid:246)ver mot bakgrund av resultaten av den unders(cid:246)kning av cancerframkallande egenskaper hos destillat av stenkolstj(cid:228)ra som d(cid:229) genomf(cid:246)rdes p(cid:229) industrins initiativ och i samarbete med IARC. 99. 95. De nederl(cid:228)ndska och tyska myndigheterna ger var och en i sin beg(cid:228)ran om undantag fr(cid:229)n direktiv 94/60/EG enligt den tidigare artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget uttryck f(cid:246)r sin oro (cid:246)ver att kreosotbehandlat virke anv(cid:228)nds i anordningar p(cid:229) lekplatser. Liksom tidigare finns det inga uppgifter f(cid:246)r Danmark, men ber(cid:228)kningar och uppskatt- ningar skulle troligen resultera i siffror som (cid:228)r j(cid:228)mf(cid:246)r- bara med dem som redovisas i de unders(cid:246)kningar som genomf(cid:246)rts inom ramen f(cid:246)r Nederl(cid:228)ndernas, Tysklands och Sveriges respektive beg(cid:228)ran, p(cid:229) samma s(cid:228)tt som sce- nariot med barn som leker p(cid:229) anordning av kreosotbe- handlat virke inte (cid:228)r specifikt f(cid:246)r n(cid:229)got visst land. De bed(cid:246)mningar av exponeringen som gjorts i samband med dessa l(cid:228)nders respektive beg(cid:228)ran om undantag (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r ocks(cid:229) till(cid:228)mpliga. F(cid:246)ljande resultat erh(cid:246)lls: I unders(cid:246)kningen testades de januari 1998 (cid:246)verl(cid:228)mnades unders(cid:246)kningen (24) till I can- kommissionen. tv(cid:229) kreosotprodukter cerframkallande effekterna hos som tillhandah(cid:246)lls av sponsorf(cid:246)retaget (R(cid:252)ttgers-VfT AG, Tyskland) och som inneh(cid:246)ll 10 respektive 275 ppm B[a]P. P(cid:229) grund av produkternas h(cid:246)ga viskositet kunde de inte appliceras direkt p(cid:229) huden p(cid:229) m(cid:246)ss, utan m(cid:229)ste sp(cid:228)das ut i toluen. L(cid:246)sningar med olika koncentrationer av produkten (dvs. olika B[a]P-koncentrationer) samt l(cid:246)sningar av ren B[a]P och av ren toluen (kontrollgrupp) applicerades p(cid:229) grupper av 62 m(cid:246)ss under 78 veckor (25 (cid:181)l, tv(cid:229) g(cid:229)nger i veckan). Under denna tid noterades utvecklingen av tum(cid:246)rer och f(cid:246)rs(cid:246)ksdjuren unders(cid:246)ktes noggrant efter f(cid:246)rs(cid:246)kets avslutande. 96. Exponeringen genom hudkontakt av barn som leker p(cid:229) anordningar av kreosotbehandlat virke var, enligt ber(cid:228)k- ningarna i den unders(cid:246)kning som p(cid:229) kommissionens uppdrag genomf(cid:246)rts inom ramen f(cid:246)r Sveriges beg(cid:228)ran, 0,85 ng/kg kroppsvikt/dag vid tv(cid:229) timmars exponering per dag (50 % bel(cid:228)ggning av bar hud, kroppsvikt 15 kg) och 1,7 ng/kg kroppsvikt/dag vid fyra timmars expone- ring per dag. De nederl(cid:228)ndska myndigheterna har i sin modellber(cid:228)kning, med en n(cid:229)got annorlunda metod, kommit fram till en daglig exponeringsdos p(cid:229) 2 ng/kg kroppsvikt/dag, vilket ligger v(cid:228)ldigt n(cid:228)ra detta resultat och d(cid:228)rf(cid:246)r g(cid:246)r att det kan tillm(cid:228)tas st(cid:246)rre tilltro. Expo- neringen i Danmark b(cid:246)r normalt vara j(cid:228)mf(cid:246)rbar. 100. Kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mnade denna unders(cid:246)kning och all annan dokumentation med vetenskapliga data och upp- gifter om kreosotexponering till Vetenskapliga kommit- tØn f(cid:246)r toxicitet, ekotoxicitet och milj(cid:246) (nedan kallad kommittØn). KommittØn ombads bed(cid:246)ma huruvida det finns tillr(cid:228)ckliga vetenskapliga bel(cid:228)gg f(cid:246)r att kreosot som inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P utg(cid:246)r en can- cerrisk f(cid:246)r konsumenter genom virke som behandlats med s(cid:229)dan kreosot och, om det finns en s(cid:229)dan risk, huruvida dess omfattning kan uppskattas eller kvantifie- ras. KommittØn antog sitt yttrande den 27 november 1998. Yttrandet reviderades den 4 mars 1999. 97. De nederl(cid:228)ndska myndigheterna anser att riskerna i sam- I de band med en s(cid:229)dan exponering (cid:228)r oacceptabla. olika unders(cid:246)kningarna rekommenderades dessutom kommissionen att inv(cid:228)nta resultaten av den l(cid:229)ngsiktiga cancerstudie (23) som d(cid:229) fortfarande p(cid:229)gick (vilka erh(cid:246)lls i b(cid:246)rjan av 1998) innan den fattade n(cid:229)got beslut. Resul- taten av denna studier har granskats av Vetenskapliga kommittØn f(cid:246)r toxicitet, ekotoxicitet och milj(cid:246) och kom- mittØns analys redovisas nedan. 101. KommittØn menar att Fraunhofer-institutets unders(cid:246)k- ning (cid:228)r v(cid:228)l utformad och att den bekr(cid:228)ftar att preparat av stenkolstj(cid:228)ra kan framkalla cancer. P(cid:229) grund av de genotoxiska egenskaperna hos B[a]P och andra PAH finns det ingen tr(cid:246)skelkoncentration som best(cid:228)mmer deras cancerogenitet. Unders(cid:246)kningen pekar p(cid:229) ett lin- j(cid:228)rt dos/respons-samband mellan de applicerade prepara- tens halt av B[a]P och antalet djur som utvecklade tum(cid:246)- rer. J(cid:228)mf(cid:246)rt med ren B[a]P har b(cid:229)da preparaten en fem g(cid:229)nger s(cid:229) h(cid:246)g potential att inducera hudtum(cid:246)rer, f(cid:246)r- modligen beroende p(cid:229) att kreosot (cid:228)ven inneh(cid:229)ller andra (23) Se fotnot 7. (24) Se fotnot 7. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/95 cancerframkallande (cid:228)mnen. Av unders(cid:246)kningen kan inneh(cid:229)llande 50 ppm man dra slutsatsen att kreosot B[a]P ger upphov till en signifikant f(cid:246)rekomst av hud- cancer hos m(cid:246)ss. f(cid:246)ljaktligen ligga n(cid:229)got (cid:246)ver eller klart (cid:246)ver det v(cid:228)rde p(cid:229) 1 (cid:215) 10ﬂ5 som V(cid:228)rldsh(cid:228)lsoorganisationen f(cid:246)reslagit som en godtagbar niv(cid:229) f(cid:246)r genotoxiska cancerframkallande (cid:228)mnen i dricksvatten. 102. Utifr(cid:229)n dessa data och de effekter som konstaterats vid applicering av kreosot p(cid:229) huden p(cid:229) m(cid:246)ss (cid:228)r det inte m(cid:246)jligt att dra n(cid:229)gra slutsatser om effekterna vid expo- nering av m(cid:228)nniskor. Det (cid:228)r ocks(cid:229) f(cid:246)rknippat med os(cid:228)- kerhet att extrapolera data om hudcancerframkallande egenskaper fr(cid:229)n m(cid:246)ss till m(cid:228)nniskor, och det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r sv(cid:229)rt att direkt anv(cid:228)nd dessa data f(cid:246)r att bed(cid:246)ma cancer- risken f(cid:246)r m(cid:228)nniskor. K(cid:228)nsligheten n(cid:228)r huden exponeras f(cid:246)r kreosots cancerframkallande verkan (cid:228)r artberoende och beror ocks(cid:229) p(cid:229) hudens morfologi och fysiologi, p(cid:229) metabolisk aktivering och deaktivering i huden och p(cid:229) reparationsprocesser. P(cid:229) grundval av de tillg(cid:228)ngliga upp- gifterna (cid:228)r det d(cid:228)rf(cid:246)r sv(cid:229)rt att p(cid:229) vetenskaplig grund bed(cid:246)ma cancerrisken, t. ex. vid exponering av huden p(cid:229) barn som leker p(cid:229) anordningar av kreosotbehandlat virke. 103. Utifr(cid:229)n de uppgifter som ing(cid:229)r i Fraunhofer-institutets unders(cid:246)kning r(cid:228)knade kommittØn fram ett T25-v(cid:228)rde (cancerframkallande potential) f(cid:246)r ren B[a]P p(cid:229) 13 (cid:181)g/kg kroppsvikt/dag. T25 (cid:228)r den kroniska dagliga dos per kg kroppsvikt som hos 25 % av f(cid:246)rs(cid:246)ksdjuren framkallar tum(cid:246)rer i en viss v(cid:228)vnad under artens normala livsl(cid:228)ngd. De kreosotberedningar som testades hade i snitt fem g(cid:229)nger s(cid:229) h(cid:246)g cancerframkallande potential (2,7 (cid:181)g/kg kroppsvikt/dag). 104. Om de v(cid:228)rden p(cid:229) exponeringen som man ber(cid:228)knat i den oberoende unders(cid:246)kning som genomf(cid:246)rts p(cid:229) upp- drag av kommissionen inom ramen f(cid:246)r Sveriges beg(cid:228)ran (0,85 ng B[a]P per kg kroppsvikt/dag vid tv(cid:229) timmars lek och 1,7 ng B[a]P per kg kroppsvikt/dag vid fyra tim- mars lek) n(cid:228)rmade sig den verkliga exponeringen, skulle detta resultera i en livsl(cid:229)ng cancerrisk p(cid:229) 8,2 (cid:215) ﬂ5 (respek- tive 1,63 (cid:215) 10ﬂ4) vid en daglig exponering under hela livstiden, vilket helt klart ger anledning till oro (en risk p(cid:229) 1,16 (cid:215) 10ﬂ5 (respektive 2,33 (cid:215) 10ﬂ5) vid en daglig exponering under tio (cid:229)r av 70 enligt det nederl(cid:228)ndska antagandet och 0,58 (cid:215) 10ﬂ5 (respektive 1,16 (cid:215) 10ﬂ5) vid en daglig exponering under fem (cid:229)r av 70 enligt det tyska antagandet). Vid anv(cid:228)ndning av de exponerings- doser som ber(cid:228)knats av de nederl(cid:228)ndska myndigheterna (2 ng/kg kroppsvikt/dag) eller av de tyska myndighe- terna (2,62 ng/kg kroppsvikt/dag) skulle risken (cid:246)ka pro- portionerligt. 106. KommittØn n(cid:228)mner ocks(cid:229) att den siffra p(cid:229) 2 ng B[a]P per kg kroppsvikt/dag, som motsvarar h(cid:246)gsta t(cid:228)nkbara exponering f(cid:246)r B[a]P vid lek p(cid:229) anordningar av kreosot- behandlat virke, m(cid:229)ste j(cid:228)mf(cid:246)ras med de uppskattningar som gjorts av intaget av B[a]P via f(cid:246)dan. Det (cid:229)rliga inta- get av B[a]P via f(cid:246)dan har uppskattats vara i storleksord- ningen 0,3(cid:150)1,6 mg, vilket skulle ge en daglig expone- ring p(cid:229) 12(cid:150)63 ng/kg kroppsvikt f(cid:246)r en person som v(cid:228)ger 70 kg (dvs. klart mer (cid:228)n exponeringen via huden). 107. Sammanfattningsvis drar kommittØn f(cid:246)ljande slutsatser: 1. Med beaktande av B[a]P:s genotoxiska egenskaper och resultatet av Fraunhofer-institutets unders(cid:246)kning finns det tillr(cid:228)cklig vetenskapliga bel(cid:228)gg som st(cid:246)djer tesen att kreosot inneh(cid:229)llande mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P och/eller virke behandlat med s(cid:229)dan kreosot utg(cid:246)r en cancerrisk f(cid:246)r konsumenter. B[a]P (cid:228)r en bra indikator p(cid:229) cancerrisken i samband med det testade preparatet, eftersom det finns ett linj(cid:228)rt samband mellan cancerf(cid:246)rekomsten och dosen av B[a]P. Kreosotpreparatets cancerframkal- lande potential var emellertid fem g(cid:229)nger h(cid:246)gre (cid:228)n vad som kunde f(cid:246)rv(cid:228)ntas enbart utifr(cid:229)n dess halt av B[a]P. 2. P(cid:229) grundval av de tillg(cid:228)ngliga uppgifterna, och med h(cid:228)nsyn tagen till en betydande os(cid:228)kerhet som (cid:228)r f(cid:246)r- knippad med bed(cid:246)mningen av riskerna f(cid:246)r barn som kommer i kontakt med kreosotbehandlat virke, anser kommittØn att riskens omfattning ger klar anledning till oro. Den h(cid:246)gsta uppskattade expone- ringen (cid:228)r emellertid cirka 6(cid:150)30 g(cid:229)nger l(cid:228)gre (cid:228)n den vuxna befolkningens exponering f(cid:246)r B[a]P via f(cid:246)dan. F(cid:246)r att b(cid:228)ttra kunna bed(cid:246)ma exponeringen skulle det vara n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att g(cid:246)ra en verklig massbalans- unders(cid:246)kning av exponerade barn. F(cid:246)rutom att en s(cid:229)dan unders(cid:246)kning skulle vara ytterst komplicerad och resurskr(cid:228)vande, skulle den ocks(cid:229) ge upphov till etiska fr(cid:229)gest(cid:228)llningar. 3. 1. 5 (cid:214)vergripande bed(cid:246)mning 105. P(cid:229) grundval av den senaste unders(cid:246)kningen av dos/re- spons-sambandet f(cid:246)r kreosots hudcancerframkallande egenskaper, enligt kommittØns ber(cid:228)kningar, och bero- ende p(cid:229) den valda exponeringsmodellen, skulle risken 108. De danska myndigheterna har inte visat, och det har inte heller kunnat styrkas genom ytterligare forskning, att det r(cid:229)der en s(cid:228)rskild situation i Danmark vad g(cid:228)ller L 329/96 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 den allm(cid:228)nna f(cid:246)roreningen av milj(cid:246)n med PAH eller exponeringen av m(cid:228)nniskor och milj(cid:246) f(cid:246)r PAH som h(cid:228)r- r(cid:246)r fr(cid:229)n kreosot och kreosotbehandlat virke, eller att s(cid:229) skulle bli fallet om Danmark till(cid:228)mpade best(cid:228)mmelserna i direktiv 94/60/EG. 113. Trots att de danska myndigheterna i sin anm(cid:228)lan av den 20 december 1995 enligt den tidigare artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget har angett att de har f(cid:246)r avsikt att f(cid:246)rbjuda den nuvarande anv(cid:228)ndningen av kreosotbehandlat virke, inneh(cid:229)ller den nationella lagstiftning som anm(cid:228)ldes vid samma tillf(cid:228)lle inga best(cid:228)mmelser om behandlat virke. Eftersom s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder formellt m(cid:229)ste anm(cid:228)las till kommissionen kan de inte godk(cid:228)nnas i detta beslut. 109. Kommissionen har emellertid erh(cid:229)llit ytterligare infor- mation fr(cid:229)n Nederl(cid:228)nderna, Tyskland och Sverige inom ramen f(cid:246)r deras respektive beg(cid:228)ran om undantag fr(cid:229)n direktiv 94/60/EG enligt den tidigare artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget, och nya vetenskapliga bel(cid:228)gg har erh(cid:229)llits genom en omfattande unders(cid:246)kning som genomf(cid:246)rts efter det att gemenskapsdirektivet antogs. 114. 110. 111. P(cid:229) grundval av de senaste experimentella data som finns tillg(cid:228)ngliga har kommittØn bed(cid:246)mt att kreosot inneh(cid:229)l- lande mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P och virke som behand- lats med s(cid:229)dan kreosot utg(cid:246)r en cancerrisk f(cid:246)r m(cid:228)nni- skor, och att det inte med s(cid:228)kerhet g(cid:229)r att fastst(cid:228)lla ris- kens omfattning. Med h(cid:228)nsyn till den os(cid:228)kerhet som r(cid:229)der betr(cid:228)ffande exponeringen anser kommissionen att det med h(cid:228)nsyn till f(cid:246)rsiktighetsprincipen (cid:228)r motiverat att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att minska risken f(cid:246)r l(cid:229)ngvarig exponering av huden f(cid:246)r kreosot, b(cid:229)de genom direkt- kontakt med kreosot och med kreosotbehandlat virke. S(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder kan emellertid endast andes ber(cid:228)ttigade under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att de (cid:246)verensst(cid:228)mmer med propor- tionalitetsprincipen, dvs. (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:229)r inte vara mer l(cid:229)ngtg(cid:229)ende (cid:228)n vad som (cid:228)r l(cid:228)mpligt och n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att uppn(cid:229) det efterstr(cid:228)vade m(cid:229)let. Den lagstiftning som de danska myndigheterna anm(cid:228)lt till kommissionen kan f(cid:246)ljaktligen endast godk(cid:228)nnas under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att den omfattar ett tillst(cid:229)ndsf(cid:246)rfarande f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av kreosot, som g(cid:246)r att det (cid:228)r m(cid:246)jligt att erh(cid:229)lla ett s(cid:229)dant tillst(cid:229)nd n(cid:228)r detta (cid:228)r f(cid:246)renligt med behovet att skydda m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och milj(cid:246)n. I enlighet med artikel 95. 7 i f(cid:246)rdraget unders(cid:246)ker kom- missionen redan om best(cid:228)mmelserna r(cid:246)rande kreosot i direktiv 94/60/EG b(cid:246)r anpassas till den tekniska utveck- lingen. Dessutom kommer kommissionen, inom ramen f(cid:246)r det arbetsprogram som f(cid:246)reskrivs i artikel 16 i Euro- paparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsl(cid:228)ppande av biocidprodukter p(cid:229) marknaden (25), att granska anv(cid:228)ndningen av kreosot inom de tidsramar som (cid:228)r f(cid:246)renliga med arbetsprogram- mets generella tidsplan och med h(cid:228)nsyn till andra m(cid:246)j- liga prioriteringar som framkommer n(cid:228)r programmet slutligen inr(cid:228)ttas. Produktionskedjan och livsl(cid:228)ngden f(cid:246)r kreosotbehandlade stolpar (26) unders(cid:246)ks dessutom i ett p(cid:229)g(cid:229)ende forskningsprojekt inom Fj(cid:228)rde ramprogram- met f(cid:246)r forskning och teknisk utveckling. 3. 2 Fr(cid:229)nvaron av godtycklig diskriminering 115. Enligt artikel 95. 6 skall kommissionen kontrollera att de nationella best(cid:228)mmelserna inte utg(cid:246)r ett medel f(cid:246)r god- tycklig diskriminering. Enligt EG-domstolens beslut inne- b(cid:228)r fr(cid:229)nvaro av diskriminering att likartade situationer inte f(cid:229)r behandlas p(cid:229) olika s(cid:228)tt, och att olikartade situa- tioner inte f(cid:229)r behandlas p(cid:229) lika s(cid:228)tt. 112. Det b(cid:246)r noteras att de danska best(cid:228)mmelser som existe- rade innan direktiv 94/60/EG antogs, omfattar ett god- k(cid:228)nnandesystem d(cid:228)r man inte anger n(cid:229)gon s(cid:228)rskild gr(cid:228)ns f(cid:246)r halten av B[a]P eller andra fysikalisk-kemiska parametrar f(cid:246)r kreosot. Enligt artikel 95. 4 f(cid:229)r kommis- sionen endast godk(cid:228)nna nationell lagstiftning som grun- dar sig p(cid:229) v(cid:228)sentliga behov enligt artikel 30 eller som avser milj(cid:246)- eller arbetsmilj(cid:246)skydd. Detta inneb(cid:228)r att det inte (cid:228)r m(cid:246)jligt att godk(cid:228)nna nationella (cid:229)tg(cid:228)rder som ger ett s(cid:228)mre skydd (cid:228)n best(cid:228)mmelserna i direktivet. Den danska lagstiftningen kan d(cid:228)rf(cid:246)r endast godk(cid:228)nnas efter- som den praktiska till(cid:228)mpningen visat att ingen produkt som inte (cid:246)verensst(cid:228)mmer med gr(cid:228)nsv(cid:228)rdena i direktiv 94/60/EG har godk(cid:228)nts. En annorlunda till(cid:228)mpning av den danska lagstiftningen kan inte godk(cid:228)nnas enligt arti- kel 95. 4. 116. Den begr(cid:228)nsning av utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av produkter som inneh(cid:229)ller kreosot i den danska lagstiftningen (cid:228)r generell och g(cid:228)ller alla produk- ter som inneh(cid:229)ller kreosot. I den danska lagstiftningen fastst(cid:228)lls inga s(cid:228)rskilda regler f(cid:246)r olika typer av produk- ter. Best(cid:228)mmelserna g(cid:228)ller p(cid:229) samma s(cid:228)tt f(cid:246)r alla pro- dukter som inneh(cid:229)ller kreosot, utan (cid:229)tskillnad mellan inhemska och importerade produkter. Det finns d(cid:228)rf(cid:246)r inga bel(cid:228)gg f(cid:246)r att lagstiftningen kan anv(cid:228)ndas som ett medel f(cid:246)r godtycklig diskriminering mellan ekonomiska operat(cid:246)rer i gemenskapen. (25) EGT L 123, 24. 4. 1998, s. 1. (26) Forskningskontrakt FAIR5-CT98-3933 (Fj(cid:228)rde ramprogrammet f(cid:246)r FoTU), Integrating the processes involved in the production of creosoted utility poles. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/97 3. 3 Fr(cid:229)nvaron av f(cid:246)rt(cid:228)ckta handelshinder 117. Str(cid:228)ngare nationella best(cid:228)mmelser, som inneb(cid:228)r en begr(cid:228)nsning av utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)nd- ning av produkter och som avviker fr(cid:229)n best(cid:228)mmelserna i ett gemenskapsdirektiv, utg(cid:246)r normalt ett handelshin- der. Produkter som det (cid:228)r till(cid:229)tet att sl(cid:228)ppa ut p(cid:229) mark- naden i resten av gemenskapen f(cid:229)r inte sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) marknaden i den ber(cid:246)rda medlemsstaten. Syftet med konceptet i artikel 95. 6 (cid:228)r att f(cid:246)rhindra att begr(cid:228)ns- ningar som grundas p(cid:229) kriterierna i punkt 4 till(cid:228)mpas p(cid:229) felaktiga grunder och i sj(cid:228)lva verket utg(cid:246)r ekono- miska (cid:229)tg(cid:228)rder som inf(cid:246)rs f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra import av produkter fr(cid:229)n andra medlemsstater med det indirekta syftet att skydda den inhemska produktionen. 118. Kommissionen l(cid:228)t genomf(cid:246)ra en unders(cid:246)kning (27) f(cid:246)r att unders(cid:246)ka hur ett bibeh(cid:229)llande av de nationella best(cid:228)mmelserna i Danmark skulle p(cid:229)verka den inre marknadens funktion. I unders(cid:246)kningen samlade man in all tillg(cid:228)nglig information om volymen och v(cid:228)rdet p(cid:229) handeln med andra ber(cid:246)rda medlemsstater, vilket intresse Danmark skulle kunna ha av att anv(cid:228)nda sina nationella regler f(cid:246)r att gynna nationella intressen i intresse Danmark skulle ers(cid:228)ttnings(cid:228)mnen och vilket kunna ha av att till(cid:228)mpa sina nationella regler f(cid:246)r att fr(cid:228)mja alternativ till kreosotbehandlat virke. F(cid:246)r att f(cid:229) svar p(cid:229) dessa fr(cid:229)gor genomf(cid:246)rdes intervjuer med f(cid:246)retr(cid:228)- industrin och ber(cid:246)rda dare f(cid:246)r danska myndigheter, branschf(cid:246)reningar. 119. Inom ramen f(cid:246)r Danmarks lagstiftning om tr(cid:228)skydds- medel har den danska milj(cid:246)ministern redan begr(cid:228)nsat, eller str(cid:228)var efter att begr(cid:228)nsa, anv(cid:228)ndningen av ett antal produkter. Oorganiska metallsalter (CCA) anv(cid:228)ndes som i Danmark tills det anv(cid:228)ndningen av virke behandlat med s(cid:229)dana (cid:228)mnen f(cid:246)rbj(cid:246)ds genom f(cid:246)reskrifter (bekendtgłrelse nr 1042) av den 17 december 1997. fr(cid:228)msta alternativet till kreosot 120. Det finns fyra producenter av (cid:148)organiska(cid:148) tr(cid:228)skydds- medel i Danmark som framst(cid:228)ller tennbaserade och azolbaserade produkter. Konkurrenter utanf(cid:246)r Danmark har uttryckt oro (cid:246)ver att den danska politiken r(cid:246)rande tr(cid:228)skyddsmedel skulle kunna leda till att endast produk- ter som tillverkats i Danmark f(cid:229)r anv(cid:228)ndas f(cid:246)r behand- ling av virke som skall s(cid:228)ljas i Danmark, medan befint- liga producenter som tillverkar andra tr(cid:228)skyddsmedel i Danmark skulle forts(cid:228)tta att exportera till andra l(cid:228)nder. Eftersom anv(cid:228)ndning och import av kreosotbehandlat virke inte regleras, har den nationella lagstiftningen inte den p(cid:229)st(cid:229)dda effekten p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av behandlat virke i Danmark. 121. Vad g(cid:228)ller importen av tr(cid:228)skyddsmedel finns det inga s(cid:228)rskilda regler f(cid:246)r importerade produkter som inte g(cid:228)l- ler f(cid:246)r produkter som produceras inom landet. ˜ven om det (cid:228)r m(cid:246)jligt att producenter av vissa alternativa tr(cid:228)s- i Danmark skulle gagnas av den danska kyddsmedel skadar detta (cid:228)ven politiken r(cid:246)rande tr(cid:228)skyddsmedel, inhemska producenter av medel som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande anv(cid:228)nds. 122. De danska myndigheterna b(cid:246)r vara medvetna om att m(cid:246)jligheten att som exportera kreosot, anv(cid:228)ndning och import av detta (cid:228)mne (cid:228)r f(cid:246)rbjudet i Danmark, skulle kunna utg(cid:246)ra ett f(cid:246)rt(cid:228)ckt handelshinder f(cid:246)r att gynna den danska kreosotproducenten. samtidigt, 123. S(cid:229)som tidigare konstaterats finns det emellertid ett verk- ligt intresse av att skydda m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa, och liksom i andra medlemsstater (cid:228)r det d(cid:228)rf(cid:246)r ber(cid:228)ttigat med en str(cid:228)ngare nationell lagstiftning. Det fr(cid:228)msta syftet med den nationella lagstiftningen (cid:228)r allts(cid:229) att skydda m(cid:228)nni- skors h(cid:228)lsa och inte att gynna inhemsk produktion. 124. Kommissionen anser f(cid:246)ljaktligen inte att det finns n(cid:229)got bel(cid:228)gg f(cid:246)r att de danska best(cid:228)mmelserna om anv(cid:228)ndning av kreosot begr(cid:228)nsar handeln mellan medlemsstaterna. 3. 4 Fr(cid:229)nvaron av hinder f(cid:246)r den inre marknadens funktion 125. Detta villkor i artikel 95. 6 f(cid:246)rsta stycket (cid:228)r nytt i f(cid:246)rh(cid:229)l- lande till texten i den tidigare artikel 100. 4 i EG-f(cid:246)rdra- get. Villkoret kan inte tolkas s(cid:229) att det skulle vara f(cid:246)rbju- som kan det att godk(cid:228)nna nationella best(cid:228)mmelser komma att p(cid:229)verka uppr(cid:228)ttandet av den inre mark- naden. Det (cid:228)r i sj(cid:228)lva verket troligt att alla nationella best(cid:228)mmelser som avviker fr(cid:229)n en harmoniserings(cid:229)tg(cid:228)rd vars syfte (cid:228)r att uppr(cid:228)tta den inre marknaden och f(cid:229) den att fungera, kommer att p(cid:229)verka den inre marknaden. F(cid:246)r att undantagsf(cid:246)rfarandet i artikel 95 i EG-f(cid:246)rdraget skall f(cid:246)rbli anv(cid:228)ndbart anser kommissionen, i fr(cid:229)ga om artikel 95. 6, att begreppet (cid:148)hinder f(cid:246)r den inre mark- nadens funktion(cid:148) b(cid:246)r tolkas som en verkan som inte st(cid:229)r i proportion till det efterstr(cid:228)vade m(cid:229)let. 126. Den europeiska kreosotproducenterande industrin karak- teriseras av f(cid:246)ljande egenskaper: (27) Environmental Resources Management, Trade and Competition Assessement of the German and Danish Request for Derogations on the Marketing and Use of Creosote, slutrapport, juni 1996. (cid:151) Kreosot produceras som en biprodukt, inte som en huvudprodukt. L 329/98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 (cid:151) Produktionen (cid:228)r klart st(cid:246)rre (cid:228)n f(cid:246)rbrukningen. (cid:151) Antalet kreosotproducenter (cid:228)r litet. (cid:151) Efterfr(cid:229)gan minskar. anv(cid:228)ndare har tagit fram egna detaljerade specifikationer med avseende p(cid:229) kokpunktskurvor och koncentration av olika komponenter i kreosot. De flesta, men inte alla, producenter kan producera kreosot med mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P. 127. Denna situation g(cid:246)r att leverant(cid:246)rerna i allm(cid:228)nhet (cid:228)r vil- liga att m(cid:246)ta de specifikationer som kunderna beg(cid:228)r (om detta (cid:228)r tekniskt m(cid:246)jligt). 128. 129. Enligt ERM (28) finns det kreosotproducenter i Tyskland, (cid:214)sterrike, Belgien, Danmark, Frankrike, Nederl(cid:228)nderna, Italien, Spanien och F(cid:246)renade kungariket. 90 % av kreo- soten anv(cid:228)nds f(cid:246)r industriell impregnering av virke hos professionella tr(cid:228)behandlingsf(cid:246)retag. ¯terst(cid:229)ende 10 % anv(cid:228)nds av enskilda konsumenter, i F(cid:246)renade kungariket och Irland. fr(cid:228)mst Impregneringsf(cid:246)retagen behandlar f(cid:246)r anv(cid:228)ndning i telefon- och elstolpar samt j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar. Kreosotens sammans(cid:228)ttning varierar beroende p(cid:229) den stenkolstj(cid:228)ra som anv(cid:228)nds som utg(cid:229)ngsmaterial, den anv(cid:228)nda metoden och kundens krav. De flesta stora fr(cid:228)mst virke 130. I tabell 3 nedan finns en (cid:246)versikt (cid:246)ver situationen vad betr(cid:228)ffar kreosotproducenter, deras geografiska l(cid:228)ge, huruvida de kan producera kreosot med mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P och huruvida de s(cid:228)ljer till Danmark. 131. All kreosot som produceras i Danmark exporteras. Det finns en enda kreosotproducent i Danmark, som pro- ducerar cirka 14 000 ton per (cid:229)r. Produktionen av kreo- sot svarar f(cid:246)r cirka 4,5 % av den totala produktionen av derivat av stenkolstj(cid:228)ra (beck, kimr(cid:246)k etc. ). Hela produk- tionen av kreosot exporteras, fr(cid:228)mst till Sverige, Norge och Tyskland. I Danmark s(cid:229)ldes 630 ton kreosot 1987, 522 ton 1988, och 434 ton 1989. 1990 s(cid:229)ldes ingen kreosot i Danmark. En mycket begr(cid:228)nsad m(cid:228)ngd kreosot importeras i form av medicinska preparat och m(cid:229)lnings- preparat av karbolineum som utvunnits ur kreosot. Tabell 3 Produktion, f(cid:246)rs(cid:228)ljning och handel med kreosot i Europa (29) Land Antal producenter M(cid:246)jlighet att producera Kreosot med B[a]P < 50 ppm F(cid:246)rs(cid:228)ljning av kreosot 1995 (ton/(cid:229)r) Handel med Danmark (cid:214)sterrike Belgien Danmark Frankrike Tyskland Nederl(cid:228)nderna Spanien F(cid:246)renade kungariket Italien Grekland Irland Sverige Finland 1 1 1 1 1 1 2 2 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) Nej Ja Ja Ja Ja Ja Ja/Nej Ja (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 3 900 0 6 750 5 000 5 000 13 950 20 000 11 100 6 700 3 000 6 000 5 000 Nej Nej (cid:151) Nej Ja Nej Nej Nej Nej Ja Nej Ja Nej (28) Se fotnot 28. (29) K(cid:228)lla: Se fotnot 8, och W. D. Betts, Study of the Effects on Trade and Competition of the Retention by The Netherlands of its National Rules in Place of the Rules to be Established by Directive 94/60/EC, Tar Industries Services, Chesterfield (F(cid:246)renade kungariket), december 1995. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/99 132. Sedan januari 1991 har det inte inkommit n(cid:229)gra ans(cid:246)k- ningar om godk(cid:228)nnande av kreosot f(cid:246)r anv(cid:228)ndning i sista impregneringsanl(cid:228)ggningar i Danmark. Den impregneringsanl(cid:228)ggning som anv(cid:228)nde kreosot lades ned redan 1989. Det finns fortfarande en begr(cid:228)nsad efterfr(cid:229)gan p(cid:229) kreosotbehandlade j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar och stol- par vilka importeras: 1 365 ton 1992 och 770 ton 1995 (cirka 7 500 m3). Inget kreosotbehandlat virke exporteras fr(cid:229)n Danmark. (cid:151) kan anses ber(cid:228)ttigade med h(cid:228)nsyn till behovet att skydda m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa, n(cid:228)r de till(cid:228)mpas i (cid:246)verens- st(cid:228)mmelse med proportionalitetsprincipen, (cid:151) inte utg(cid:246)r ett medel f(cid:246)r godtycklig diskriminering, ett f(cid:246)rt(cid:228)ckt hinder f(cid:246)r handeln mellan medlemssta- terna eller ett oproportionerligt hinder f(cid:246)r den inre marknadens funktion. 133. Marknaden f(cid:246)r behandling av virke med kreosot verkar ha g(cid:229)tt tillbaka redan innan det sista godk(cid:228)nnandet om anv(cid:228)ndning av kreosot i Danmark upph(cid:246)rde att g(cid:228)lla, men lagstiftningen har troligen p(cid:229)skyndat denna utveck- ling. Tendensen att anv(cid:228)nda alternativ i de viktigaste till- l(cid:228)mpningarna f(cid:246)r behandlat virke (j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar och stolpar) hade funnits redan tidigare. Kreosotbehandlade j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar ersattes med syllar av betong, efterfr(cid:229)gan p(cid:229) telefonstolpar minskade allteftersom antalet underjor- diska ledningar blev fler, och kreosotbehandlade p(cid:229)lverk av tr(cid:228) ersattes med s(cid:229)dana av betong/st(cid:229)l. 134. Den danska producerar tr(cid:228)skyddsindustrin cirka 220 000 m3 behandlat virke per (cid:229)r. Enligt uppgifter fr(cid:229)n Eurostat importerades 69 500 ton behandlat virke (alla typer) till Danmark 1995 (ungef(cid:228)r dubbelt s(cid:229) mycket som 1994 ) och 2 700 ton exporterades. Danmark (cid:228)r allts(cid:229) en nettoimport(cid:246)r av behandlat virke. 135. Med beaktande av ovanst(cid:229)ende anser kommissionen inte att det finns n(cid:229)gra bel(cid:228)gg f(cid:246)r att de danska best(cid:228)mmel- ser som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r detta beslut utg(cid:246)r ett oproportio- nerligt hinder f(cid:246)r den inre marknadens funktion i f(cid:246)rh(cid:229)l- lande till de m(cid:229)l som efterstr(cid:228)vas. 137. Kommissionen anser d(cid:228)rf(cid:246)r att det (cid:228)r ber(cid:228)ttigat att god- k(cid:228)nna de nationella best(cid:228)mmelserna. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 Best(cid:228)mmelserna om utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)nd- ning av kreosot, som ing(cid:229)r i kapitel 7 i lag nr 212 av den 23 maj 1979, godk(cid:228)nns under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att de till(cid:228)mpas p(cid:229) ett s(cid:229)dant s(cid:228)tt (cid:151) att de gr(cid:228)nsv(cid:228)rden som fastst(cid:228)lls f(cid:246)r benso[a]pyren och vat- tenextraherbara fenoler i direktiv 94/60/EG inte (cid:246)verskrids, och (cid:151) att utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av kreosot till(cid:229)ts n(cid:228)r detta (cid:228)r f(cid:246)renligt med skyddet av m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och milj(cid:246)n. IV. SLUTSATS Artikel 2 136. Mot bakgrund av vad som anf(cid:246)rts ovan anser kommis- sionen att de best(cid:228)mmelser r(cid:246)rande anv(cid:228)ndning av kreo- sot som anm(cid:228)lts av Konungariket Danmark enligt den tidigare artikel 100a. 4, och som granskats i enlighet med den nya artikel 95. 4 och 95. 6 i EG-f(cid:246)rdraget (cid:151) uppfyller de formella kraven i dessa best(cid:228)mmelser och d(cid:228)rf(cid:246)r b(cid:246)r till(cid:229)tas, Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark. Utf(cid:228)rdat i Bryssel den den 26 oktober 1999. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Erkki LIIKANEN Ledamot av kommissionen