title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Proposal for a Council Decision establishing a Community action programme to promote the integration of refugees'

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
action programme
aid to refugees
integration of migrants
refugee

text: 20. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 368/19 — If, as is hoped, the codification process makes Community law clearer and more accessible, DG V could explore the possibility of supplementary instruments and measures to promote better implementation of existing legislation. Brussels, 20 October 1999. The President of the Economic and Social Committee Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Proposal for a Council Decision establishing a Community action programme to promote the integration of refugees’ (1999/C 368/08) On 5 July 1999, the Council decided to consult the Economic and Social Committee, under Article 262 of the Treaty on European Union, on the above-mentioned proposal. The Section for Employment, Social Affairs and Citizenship, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, adopted its opinion on 30 September 1999. The rapporteur was Mrs zu Eulenberg. At its 367th plenary session of 20/21 October 1999 (meeting of 20 October) the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 107 votes to one with two abstentions. 1. General comments Against the background of this generally favourable opinion, the ESC would, however, make a few proposals for changes to the current document, which are set out and explained below: This opinion examines a Community action programme promoting the integration of people who have been recognised as refugees ‘or, depending on the Member State concerned, granted some other form of protection enabling them to remain, and are therefore suitable candidates for full assimi- lation into the society of the Member States’ (page 3 of the in proposal). At the request of the European Parliament, December 1998 the European Commission submitted a corre- sponding proposal for a Council Decision. The ESC is extremely glad that, at the request of the European Parliament, the Commission has submitted the Proposal for a Council Decision establishing a Community action programme to promote the integration of refugees. The ESC endorses both the explanatory memorandum and the body of the proposal and sees in the action programme an important instrument for underpinning and continuing the positive results of the pilot actions, and for reacting in a coherent way to the challenges facing the European Union and its Member States in connection with the integration of refugees. Against this background the ESC stresses the importance of modelling the action programme closely on the pilot actions, e. g. in terms of timing, and ensuring that it is implemented as rapidly as possible. The ESC also considers the 18-month term of the programme to be essential. 1. 1. Funding policy background to the proposed action programme 1. 1. 1. The integration of refugees who have found shelter and protection in the EU Member States has become a matter of increasing concern in recent years. At the request of the European Parliament, in 1997 and 1998 a number of pilot actions promoting the integration of refugees were funded under budget heading B3-4113. The action programme under review here, which was adopted by the Commission in December 1998, reflects the performance of the pilot actions. 1. 1. 2. On 13 January 1999 the Commission also submitted a complementary proposal for a joint action establishing measures to provide practical support in relation to the reception and the voluntary repatriation of refugees, displaced persons and asylum applicants (COM(1998) 733 final). The proposal is based on work carried out under budget headings B5-803 and B7-6008 during the same period. C 368/20 EN Official Journal of the European Communities 20. 12. 1999 1. 1. 3. For 1999 the European Union’s budget authority has set aside 5 million euros under budget heading B3-4113 for preparatory measures to promote the integration of refugees. The purpose of these measures is to prepare the proposals contained in the action programme and test their feasibility. If the proposed action programme is approved by 1. 1. 4. the Council during 1999, the programme will be up and running in the year 2000. The action programme aims to provide a legal basis 1. 1. 5. for continuing the work and guarantee a smooth transition to the Community action to promote social inclusion, as in the medium term it is intended that the measures in respect of refugees will be taken forward as part of Community action to promote social inclusion (under Article 137 of the EC Treaty as amended by the Treaty of Amsterdam). (See page 4 of the proposal. ) — the continuity of funding should be guaranteed in order to sustain these projects and their results. 1. 2. 2. A lack of continuity in this important area of work could mean that the good start made by the EU-assisted projects would go to waste and that in many Member States inadequate national funding programmes would neither provide nor envisage resources to pursue these activities. 1. 2. 3. That is why we consider it necessary to continue EU assistance. The action programme needs to be adopted as quickly as possible in order to achieve a seamless transition between the preparatory measures and the action programme. 1. 3. Integration background to the proposed action programme 1. 1. 6. The proposed action programme thus has two functions. Firstly, to provide a smooth transition between the preparatory measures of the 1999 financial year and the proposed Community action to promote social inclusion. Secondly, to maintain the added value created by the multiyear projects already in place. 1. 3. 1. The proposal for a Council Decision establishing a Community action programme to promote the integration of refugees refers to ‘a global approach for refugees, displaced persons and asylum applicants’ (page 2). The European Parliament called upon the Commission to draft such an approach based on existing measures. This is now set out in the following two complementary proposals: Although adoption of the decision was scheduled for 1. 1. 7. the first half of 1999, this could not be achieved under the German presidency. 1. 2. Assessing the funding policy background to the proposed action programme In terms of 1. 2. 1. the adoption of the draft decision by the Council of the European Union is desirable in several respects: its funding policy background, — the pilot actions completed or under way in 1998 and 1999 under budget heading B3-4113 have in all Member States developed and improved the structures for assimilat- ing refugees; — Europe-wide public awareness campaigns have been car- integration networks have been established, ried out, non-governmental organisations have been able to enhance their cooperation on refugees in a systematic and targeted fashion (1); — the proposal for a joint action establishing measures to provide practical support in relation to the reception and the voluntary repatriation of refugees, displaced persons and asylum applicants (on the basis of Article K. 3 of the EU Treaty) (COM(1998) 733); — and the proposal currently under discussion for a Council decision establishing a Community action programme to promote the integration of refugees (on the basis of Article 235 of the EC Treaty) (COM(1998) 731). 1. 3. 2. The measures proposed in the action programme focus on ‘people who have been recognised as refugees or, depending on the Member State concerned, granted some other form of protection enabling them to remain, and are therefore suitable candidates for full assimilation into the society of the Member States’ (page 3). By way of 1. 3. 3. justifying the action programme to promote the integration of refugees the Commission proposal cites the need ‘to act at European level as a consequence of growing public awareness that xenophobia, lack of integration, and social exclusion are fundamental challenges to democratic society’ (page 3). Emphasis is also placed on the refugee phenomenon, and its increasing scale and impact in the Member States (idem). (1) Report on action taken and on the selection of projects in 1998, budget heading B3-4113 — Integration of refugees, European Commission, DG V [see also enclosed information brochures on the project ‘Joint Force for Integration’ issued by the Platform of the European Red Cross Cooperation for Refugees, Asylum Seekers and Migrants and the ‘Task Force on Integration’ issued by the European Council on Refugees and Exiles (ECRE)]. 1. 3. 4. With regard to refugees as a particularly vulnerable population group, the Commission proposal mentions specific integration measures taking into account the circumstances of their exile and particularly the initial phase of their integration into a host society. 20. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 368/21 1. 3. 5. In addition to transferability and innovation, empha- sis is placed on the principles of partnership and participation. The principle of partnership is to be implemented using a multidimensional approach involving cooperation between two or more partners. To implement the principle of partici- pation, the cooperation partners need to ensure the direct participation of the refugees. 1. 3. 6. The European nature of the programme is designed to establish synergistic effects and transfers of good practice and experience which are not feasible at national level and which are not covered by existing EU programmes. ‘Such measures, which can act as a bridge into mainstream actions designed to promote integration, do not at present fall directly within other Community interventions, be it action against racism, social exclusion, or Structural Funds intervention’ (page 4). 1. 3. 7. Since the proposal was submitted by the European Commission on 16 December 1998 it has been discussed by various European and national bodies and institutions. On 18 March 1999, the Committee on Civil Liberties and Internal Affairs of the European Parliament held a discussion on the various EU measures in the field of asylum and migration. Looking towards the forthcoming ratification of the Treaty of Amsterdam the Committee’s members stressed that it was a genuine European area of action, as immigration and asylum policy now fall within the Community remit. On the basis of a report drafted by Mrs Zimmerman, MEP, it was proposed that a comparative analysis of the situation of refugees in the EU Member States be carried out. The European Parliament also proposes the introduction in the medium term of a ‘European Refugee Fund’ which groups together all of the budget headings contained in the EU budget into a single budget heading. The aim is to improve the EU’s action and resource distribution in respect of refugees (1). In the revised Guidelines for a European migration 1. 3. 8. and asylum strategy (in the earliest version dated 23 June 1999) during the German Council presidency, attention was drawn to the importance of integrating third-country nationals, including recognised refugees. ‘Integration of third-country nationals lawfully resident in the Member States on a long-term basis, including those with refugee status, is a matter of utmost importance. (. ) The European Council is aware of Europe’s position as a continent marked by migratory movements (. ). It points out that the integration of third-country nationals living in Europe on a long term basis will be a constant task for the European Union and its Member States’ (2). The document also emphasises the need for a global, integrated strategy for European migration and asylum. 1. 4. Assessing the integration background to the proposed action programme it The proposed action programme establishes an 1. 4. 1. the common European asylum and important pillar of migration policy. There is no doubt that is not only non-governmental organisations involved in assisting refugees who welcome the treatment of refugees as a particularly vulnerable population group with specific integration needs. Neither is there any doubt that in the European Union there is a political resolve to promote the integration of refugees. This is all the more true since migratory and refugee movements are certainly not passing phenomena, but increasingly constitute a long-term challenge for Member States and others. Against such a backdrop, to introduce a European Refugee Fund under which all refugee- related budget headings are brought together merits particular attention. the European Parliament’s proposal 1. 4. 2. It is the intention of the Commission proposal, inter alia, to promote the receptiveness of the European public. In view of this the reference to the ‘rise of the refugee phenom- enon’ (p. 4) is out of place. 1. 4. 3. The challenges arising now and in the future from the EU and its Member States granting asylum to refugees, possibly to an increasing extent, provide justification for the continuation of Community support. 2. Proposals for amending and supplementing the pro- posal for a Council decision 2. 1. Principles of partnership and participation 2. 1. 1. As explained in the foreword, the Commission’s proposal is to directly involve refugees in the implementation of the action programme. In our view, refugee organisations and self-help groups active in project development and implementation should participate in the action programme. 2. 1. 2. Proposal: Point 3. 2 should be expanded by adding on the following sentence. In their capacity as players in project development, implementation and evaluation, refugee self-help groups and other migrant organisations working for the integration of refugees should be actively included. In this respect, the cooperation of all organisations representing civil society is to be encouraged. 2. 2. Second recital 2. 2. 1. As explained in the foreword, there has been an increase in the number of refugees in Europe as a whole, but not in all Member States, hence our proposal to qualify this statement. (1) See News Report of 18. 3. 99, European Parliament. (2) Note from presidency to the Strategic Committee on Immigration, Frontiers and Asylum, doc. No 8815/99 ASIM 23, Brussels, 23. 6. 1999. Proposal: ‘ (. ) whereas the number of refugees in 2. 2. 2. some Member States has substantially increased in recent years;’. C 368/22 EN Official Journal of the European Communities 20. 12. 1999 2. 3. Article 1 2. 3. 1. The delay in the adoption of the action programme and the introduction of the preparatory measures for the period from 1 July 1999 to 1 July 2000 mean a change in the timeframe for the action programme: from 1 July 2000 to 31 December 2001. The question of 2. 3. 2. the participation in society of refugees in the Member States is a key matter of concern for many of those involved in the field of refugee integration. That should be more strongly emphasised at this point in the text: ‘The purpose of the programme is to contribute to the effective integration into and the enhanced participation in society of refugees in the Member States, inter alia through participation in networks (. )’. 2. 4. Articles 3 and 4 and point 4 of the explanatory memorandum 2. 4. 1. All of the actions proposed under point 4 are at European level. Applicants are expected to cooperate at European level (Actions II and III) or at national level carry out a large multidimensional project with a clear European added-value (Action I). This is basically to be supported. However, possible disadvantages for smaller organisations assisting refugees, particularly self-help organisations and their national associations, should be countered — as just explained above — by including them in the planning, development and implementation of multidimensional projects and projects with Europe-wide features. 2. 5. 3. Proposal: ‘2. The Commission shall cooperate with institutions and organisations active in the field of integration of refugees, particularly non-governmental organisations. Enhanced participation of refugee self-help organisations shall be sought’. 2. 6. Article 7 the membership of In line with Article 6, 2. 6. 1. the committee proposed here should comprise one representative of NGOs and one ESC member representing the social partners. The ESC is aware that the decision on the Committee procedure currently rules out the enlargement of the proposed committee to include ESC members. Proposal: Add the following to the first indent: ‘The 2. 6. 2. membership of the Committee shall be such as to ensure the involvement of representatives of NGOs and/or the social partners’. 2. 7. Article 8 2. 7. 1. For the sake of clarity, it should be added here that the support is for measures promoting the integration of refugees. 2. 7. 2. Proposal: a) should be expanded as follows: general guidelines for the support to be provided by the Community for measures promoting the integration of refugees. 2. 4. 2. Proposal: Action I: In this respect, equal opportunities must be promoted for applications from smaller organisations through involvement in networks. 3. Conclusion 2. 5. Article 6 2. 5. 1. As the integration of refugees is in many Member States achieved via programmes and initiatives of non- governmental organisations, these should where possible be explicitly mentioned here. 2. 5. 2. In accordance with the Commission’s principles of partnership and participation, refugee self-help organisations should also be mentioned here as relevant cooperation part- ners. 3. 1. The Proposal for a Council Decision establishing a Community action programme to promote the integration of refugees broadly earns our support. It is particularly important to work towards a speedy adoption of the decision so that there are no breaks in assistance and to ensure that the relevant projects are pursued. This is also the only way of guaranteeing continued use of the structures already in place and the knowledge acquired. Since the issues of migration and inte- gration will remain of considerable importance for the EU and its Member States in the future, the ESC will continue to follow this programme closely and will work for adequate funding for European assistance instruments. Brussels, 20 October 1999. The President of the Economic and Social Committee Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2220/1999 av den 20 oktober 1999 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 21. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 271/1 I (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2220/1999 av den 20 oktober 1999 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 2. produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvär- dena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1498/98 (2), särskilt artikel 4. 1 i denna, och HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 av följande skäl: 1. I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Urugu- ayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av från tredje land för de schablonvärdena vid import De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förord- ning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan. Denna förordning träder i kraft den 21 oktober 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 20 oktober 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 198, 15. 7. 1998, s. 4. L 271/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 10. 1999 till kommissionens förordning av den 20 oktober 1999 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker BILAGA KN-nr Kod för tredje land (1) (EUR/100 kg) Schablonvärde vid import 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 052 628 999 052 999 052 388 524 528 999 052 064 400 999 060 388 400 804 999 052 064 999 113,2 59,6 86,4 68,2 130,8 99,5 58,8 58,8 62,1 65,4 53,9 65,2 61,7 105,4 102,0 230,7 146,0 46,2 57,5 59,9 31,1 48,7 96,2 57,8 77,0 (1) Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2645/98 (EGT L 335, 10. 12. 1998, s. 22). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotukset jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoiksi vuonna 2000"

eurovoc_concepts:
EU employment policy
business activity
competitiveness
fight against unemployment
gender equality
innovation

formats: html pdf print

text: 20. 12. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 368/31 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotukset jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoiksi vuonna 2000” (1999/C 368/12) Neuvosto päätti 6. lokakuuta 1999 EY:n perustamissopimuksen 128 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -jaosto antoi lausuntonsa 30. syys- kuuta 1999. Esittelijä oli Colin Lustenhouwer. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20. ja 21. lokakuuta 1999 pitämässään 367. täysistunnossa (lokakuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 78 puolesta 1:n äänestäessä vastaan ja 1:n pidättyessä äänestyksestä. 1. Johdanto välille. Tarkoituksenmukainen turvallisuus- ja terveyspolitiik- kahan auttaa parantamaan työllistettävyyttä ja työn laatua. 1. 1. Talous- ja sosiaalikomitea on tutustunut kiinnostunee- na vuoden 2000 työllisyyspoliittisia suuntaviivoja koskeviin komission ehdotuksiin. Se on tyytyväinen, että sillä on nyt tilaisuus ilmaista kantansa aiheeseen neuvoston pyydettyä siltä lausuntoa voimaan tulleen Amsterdamin sopimuksen mukaisesti. Komitea pitää sitä huomattavana tunnustuksena asemalleen eurooppalaisen työllisyyspolitiikan toteuttami- sessa. Ehdotuksillaan komissio vastaa Kölnissä 3. –4. kesäkuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston esittämään kehotukseen. Samalla se osoittaa jatkavansa Luxemburgin prosessissa viitoi- tettua strategiaa. Komitea toteaa, että käsillä oleva suuntaviivaluonnos 1. 2. on ensimmäinen, jota tulee tarkastella Kölnin Eurooppa- neuvoston hyväksymän Euroopan työllisyyssopimuksen va- lossa. Kyseisellä sopimuksella työllisyyspolitiikka (Luxembur- gin prosessi) yhdistetään suoraan talouspolitiikan koordinoin- tiin (Kölnin prosessi) sekä tavara-, palvelu- ja pääomamarkki- noiden innovaatiokyvyn ja tehokkuuden parantamiseen tähtäävään politiikkaan (Cardiffin prosessi). Omaksuessaan tämän kokonaisvaltaisen lähestymista- 1. 3. van, jonka päämääränä on vähentää työttömyyttä EU:ssa, neuvosto toimii asiassa suurelta osin komitean toivomusten mukaisesti. Komiteahan piti vuoden 1999 työllisyyspolitiikkaa koskevien suuntaviivojen toteuttamista koskevassa lausunnossaan (1) ku- vatunkaltaisen kokonaisvaltaisen strategian laatimista välttä- mättömänä. Se oli ja on edelleen sitä mieltä, että tällaisessa kokonaisvaltaisessa suunnittelussa makrotalouspolitiikka tulee yhdistää muihin työllisyyteen vaikuttaviin politiikan lohkoihin. Komitean mielestä olisi esimerkiksi toivottavaa muodostaa side työllisyyspolitiikan ja työturvallisuus- ja terveyspolitiikan TSK:ta ilahduttaa, että tällainen integroitu lähestymistapa tuo- tiin esiin jo neuvoston 12. heinäkuuta 1999 antamassa suosituksessa jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laa- joiksi (perustamissopimuksen 99 artiklan 2 kohta) (2). Siinä talouspolitiikkaa hallitsee yhdistetty pääta- voite: vahva, kestävä kasvu ja työllisyys! suuntaviivoiksi 1. 4. Neuvoston omaksuttua kyseisen näkökulman hyväk- syessään Euroopan työllisyyssopimuksen myös komitean on syytä pitää käsillä olevaa suuntaviivaluonnosta osana suurem- paa kokonaisuutta. Siksi komitea tarkastelee myös edistymistä Kölnin ja Cardiffin prosesseissa ja kiteyttää kokonaisnäkemyk- sensä Portugalissa keväällä 2000 pidettävälle Eurooppa- neuvoston erityiskokoukselle, jossa on tarkoitus käsitellä kol- messa edellä mainitussa prosessissa saavutettua kehitystä. On tosin muistettava, että jäsenvaltioiden antamien tietojen perusteella voidaan nyttemmin alustavasti arvioida tehtyjen toimien tarkoituksenmukaisuutta ja tasokkuutta. Komitea to- teaa, että Euroopan unionin tulevaa laajentumista ajatellen on erityisen vaikeaa mutta sitäkin välttämättömämpää saada jäsenyyttä hakevat maat pikaisesti mukaan tähän työllisyysstra- tegiaan (ja siitä käytävään keskusteluun) ja ryhtyä vaihtamaan kokemuksia yhdenmukaiseen hyödyntämiseen soveltuvista parhaista käytänteistä. 2. Yleisarvio Komitea toteaa, että komission ehdotuksissa nykyiset 2. 1. työllisyyssuuntaviivat säilytetään pääpiirteittäin ennallaan. Tämä on osoitus politiikan jatkuvuudesta, jota komitea kannat- taa – edellyttäähän työllisyysstrategia jäsenvaltioilta sopeutu- mista. Se vaatii aikaa ja siksi sopeuttamistoimiin on tuskin (1) EYVL C 209, 22. 7. 1999. (2) EYVL L 217, 17. 8. 1999. C 368/32 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 20. 12. 1999 aiheellista tehdä huomattavia tarkistuksia vuosittain. Komitean mielestä työllisyyden suuntaviivoihin on kuitenkin pyrittävä liittämään enemmän ajallisesti ja/tai määrällisesti todennettavia tavoitteita. Tämän lisäksi komitea panee merkille, että saadut kokemukset valottavat edelleenkin vain vähän nykyisen lähes- tymistavan konkreettisia vaikutuksia. Lähestymistapaa olisikin mahdollista muuttaa vain, mikäli tavoitteilla todettaisiin olevan enemmän määrällisesti mitattavia vaikutuksia. Portugalissa järjestettävä Eurooppa-neuvoston erityiskokous voi ehkä antaa asiasta ensimmäisen väliarvion (midterm review). Kuten työlli- syyspolitiikan toteuttamista yksittäisissä jäsenvaltioissa koske- vasta komission suosituksesta neuvoston suositukseksi ilme- nee, etenkin jäsenvaltioiden tilastotietoja on syytä parantaa mitä pikimmin. 2. 2. Komitea pitää tärkeänä nykyisten neljän pilarin joh- donmukaista ja tasapuolista säilyttämistä suuntaviivoissa eten- kin niiden jäsenvaltioiden kannalta, jotka ovat samanaikaisesti suuntaviivaluonnoksen kanssa julkaistun työllisyysselonteko- luonnoksen (Joint Employment Report) mukaan toteuttamisvai- heessa vielä toisista jäljessä useilla aloilla. Tässä mielessä nyt tehdyt ehdotukset ovat samalla muistutus. oppimisen kaltaisilla osa-alueilla onkin edistytty hyvin EU:n tasolla ja tietyissä jäsenvaltioissa – kukin jäsenvaltio on sovelta- nut politiikkaa omaan erityistilanteeseensa – on toimia aiheel- lista tehostaa lukuisilla muilla aloilla. Tässä yhteydessä komitea viittaa uudelleen esimerkiksi oppisopimuskoulutuksen (työn- teon ja opiskelun yhdistelmä) avulla saadun ammattikoulutuk- sen tärkeyteen. Tietyille nuorisoryhmille työtä tehden oppimi- nen voi olla kiehtova tapa hankkia koulutus ja parantaa työllistettävyyttään. Jotta näiden toimien tuloksia voitaisiin mitata, jäsenvaltioiden tulee komission uuden ehdotuksen mukaan hankkia enemmän tietoa siitä, miten nuoret työttömät ovat onnistuneet löytämään paikkansa työmarkkinoilla. Yksi- selitteisin indikaattorein täytyy voida osoittaa, auttavatko koulutus, ammatinvalinnanohjaus ja muut konkreettiset toi- met todella löytämään työpaikan. Pelkkien jäsenvaltiokohtais- ten lupausten sijaan tulos on tärkeä tulevista toimista päätet- täessä. Ei myöskään tule unohtaa, että koulutustarjonnan lisäksi myös asianomaisilta edellytetään tiettyä henkilökohtais- ta vastuuta pitää omaa työkykyään yllä ja parantaa työllistettä- vyyttään tarjottujen uudelleen- ja täydennyskoulutusmahdolli- suuksien avulla. 3. Neljä suuntaviivalohkoa 3. 1. Työllistyvyyden parantaminen 3. 1. 2. Komitean mielestä on ikävää, mikäli tyydytään työt- tömyyden hienoiseen laskuun. Työttömyys ei ole tämän lähestymistavan ainoa ongelma. Työelämässä mukana olevien määrästä kehittyy ajan mittaan paljon suurempi huolenaihe. Väestökehitys saattaa johtaa vakaviin ongelmiin, kun liian pieni työikäisten joukko joutuu rahoittamaan vanhustenhuollon. Edellä mainitussa suosituksessaan (ks. alaviite 2) neuvosto esittää talouspolitiikan suuntaviivojen suhteen seuraavaa: ”EU:n työllisyysaste, joka oli noin 61 prosenttia vuonna 1998, on kuitenkin alhainen niin historiallisesti kuin kansainvälisestikin tarkasteltuna. Selvästi korkeamman työllisyysasteen ja alhai- semman työttömyyden saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä auttaisi parantamaan elintasoa huomattavasti, mikä edistäisi julkisen talouden kestävyyttä ja vahvistaisi sosiaalista yhteen- kuuluvuutta. ” 3. 1. 1. On selvää, että komitea kannattaa mainittuun loh- koon sisältyvien toimien jatkamista. Kaikkien jäsenvaltioiden tulee edelleen noudattaa ennaltaehkäisevää ja aktiivista toimin- tatapaa, jonka tarkoituksena on auttaa välttämään työttömäksi joutuminen. Vaikka talousnäkymät vaikuttavatkin valoisam- milta kuin vuosi sitten, ei ole syytä itsetyytyväisyyteen etenkään nuorten ja pitkäaikaistyöttömien työllisyystilanteen paranemi- sen suhteen, sillä eri jäsenvaltioiden raporteista ilmenee, että määrälliset tavoitteet on edelleenkin saavutettu vain osittain. Juuri tällä suuntaviivojen osa-alueella sopeutuminen on hidasta ja vaatii lisää aikaa. Se edellyttää työnvälityksen sekä yleensä työvoima- ja koulutuspalvelujen kehittämistä sekä riittävien resurssien osoittamista tavoitteiden toteuttamiseksi. Aktiivinen työmarkkinapolitiikkahan edellyttää usein verotus- ja sosiaali- turvajärjestelmän mukauttamista. Jäsenvaltioiden toiminta ei näillä tärkeillä aloilla ole riittävän yhdenmukaista, mikä on valitettavasti vieläkin syynä siihen, ettei eurooppalaisesta työ- markkinapolitiikasta saada täyttä tehoa. Tämäntyyppisten muutosten toteuttaminen vie aikaa ja niiden vaikutus näkyy vasta monivuotisen soveltamisen jälkeen. Vaikka elinikäisen 3. 1. 3. Mikäli nykyisestä, yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti kestämättömästä työttömyystilanteesta ei päästä työelämässä olevien määrää kasvattamalla, saattavat yhteiskunnan perus- tukset ajan kuluessa vahingoittua. Voidaan kuitenkin kysyä, eikö komission suuntaviivoissaan (erityisesti suuntaviivassa 4) korostama tarve pitää vanhenevat ihmiset mahdollisimman pitkään työelämässä ole lyhyellä aikavälillä jyrkästi ristiriidassa sen toiminnan kanssa, jonka tarkoituksena on saada nuoria pitkäaikaistyöttömiä nykyistä enemmän mukaan työelämään. On tarpeen löytää poliittinen tasapaino, joka ei johda nuorem- pien ja vanhempien väliseen luonnottomaan vastakkainasette- luun. Yritystasolla on myös aiheellista keskustella ja neuvotella yksityiskohtaisesti työn organisoinnin nykyaikaistamisen yh- teydessä kaikista työntekoon ja työaikaan liittyvistä työuran näkökohdista (vapaaehtoinen siirtyminen vähemmän vaativiin tehtäviin, vapaaehtoinen osa-aikaeläkkeelle siirtyminen ja työntekijöiden keskinäinen kummitoiminta mukaan lukien). 20. 12. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 368/33 Komiteasta on mieluisaa, että komissio ottaa tässä pilarissa huomioon ripeästi kehittyvän tietoyhteiskunnan. Koulusta työelämään siirtymistä varten täytyy kehittää toimia, joilla koulunsa päättävien valmiudet hallita tietoyhteiskunnan väli- neitä suhteutetaan tarkasti elinkeinoelämän tarpeisiin ja toi- mintatapoihin. Korkeatasoinen koulutus voi olla siinä avuksi, mikäli kouluilla ja muilla oppilaitoksilla on käytössään vastaa- vat välineet (tietokoneet, Internet-yhteydet, tietokannat) kuin yrityselämässä. Jäsenvaltioiden opetusjärjestelmät on mukau- tettava tilanteeseen ja on syytä tehdä tarvittavat investoinnit, jotta koulunsa päättävät eivät jo työmarkkinoille tullessaan olisi ja viestintätekniikkavalmiuksiltaan kehityksestä jäljessä. tieto- Komitea tähdentää uudelleen, miten tärkeänä se pitää 3. 1. 4. sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa ja ehkäisemistä. Tämä pyrkimys ilmeneekin suuntaviivasta 9. Komitealla on vakaa käsitys, etteivät jäsenvaltiot vieläkään toteuta tätä suuntaviivo- jen osaa riittävästi konkreettisissa toimissaan. On äärimmäisen tärkeää tarjota muita huonommassa asemassa oleville ryhmille (vammaisille, kansallisille vähemmistöille ja muille vastaaville ryhmille) tasa-arvoiset mahdollisuudet yhteiskunnassa. Aivan yhtä tärkeää on edistää kyseisiä mahdollisuuksia sisällyttämällä tasa-arvo kaikkiin politiikan aloihin, kuten sukupuolten tasa- arvoa edistävän politiikan suhteen on tehty (ks. kohta 3. 4). kasvu EU:ssa ei vielä sinällään ole yksiselitteinen merkki politiikan onnistumisesta. Tavoite on, että innovatiivisten pienyritysten määrä kasvaa ja ettei itsenäisen yrittäjän uraa jossa työmarkkinat tarvitse valita pakon edessä tilanteessa, eivät tarjoa palkkatyön mahdollisuutta nyt tai tulevaisuudessa. Yrittäjyyttä tulee edistää tästä näkökulmasta käsin eikä tukitoi- mia ole aiheellista rajata ainoastaan perinteisille eli voittoa tavoitteleville yritystoiminnan aloille. Osuus- ja yhteisötalou- dessa yrittäjyyden kehittämiseen kiinnitetään vielä liian vähän huomiota. Tietyt hoitoalat (lasten, vanhusten ja vammaisten hoito), joihin viranomaiset helposti kohdistavat määrärahaleik- kauksia, voisivat saada lisävoimaa yrittäjyyden uusista muo- doista. Komitean mielestä onkin oikeutettua, että komissio korostaa tämäntyyppisten yritysten merkitystä paikkakuntien kehitykselle. Tämäntyyppisessä yritystoiminnassa (yritystalou- den johtamiskäsitteiden mukainen) ammattimainen yrittämi- nen on usein vielä puutteellisesti kehittynyttä ja vaatii erityistä tukea. Komitea pitää kilpailun vääristymisen estämiseksi kui- tenkin olennaisena, että tavanomaisiin yrityksiin pätevät ehdot ovat voimassa myös edellä mainituilla hoitoaloilla. (3) Myös alennetun arvonlisäverokannan soveltaminen tämänkaltaisiin palveluihin saattaisi mahdollistaa kohderyhmälle riittävän jäsenvaltioita kiin- edulliset palvelut. Komitea kehottaa nittämään tähän huomiota, kun ne laativat luetteloita palvelu- aloista, jotka ne toivovat oikeutettavan alennettuun alv- kantaan. (4) 3. 2. Yrittäjyyden kehittäminen Viranomaiset lähes kaikissa jäsenvaltioissa sekä EU:n toimieli- missä (1) pitävät itsenäistä yrittämistä merkittävänä talouden moottorina. Sen lisäksi, että kyseinen moottori vaikuttaa positiivisesti bruttokansantuotteeseen, se tuottaa myös työ- paikkoja. Pienet yrityksethän ovat usein luonteeltaan työvaltai- sia ja ne luovat suhteellisesti enemmän työpaikkoja kuin suuret pääomavaltaiset yritykset. Tuotannontekijän ”työ” verotuksen keventämisestä annettu suositus osoittaa tässäkin yhteydessä tärkeytensä, mutta sitä on tosiasiassa noudatettu vain muuta- missa jäsenvaltioissa. Useimpien jäsenvaltioiden työllisyysoh- jelmiin sisältyvät toimet koskevat ennen muuta valistamista, tiedon tarjoamista, yrittäjähengen voimistamista nuorten kes- kuudessa sekä kouluissa. Lainsäädännön ja sääntelyn konkreet- tista soveltamista käsitellään niissä vain vähän. Juuri yritysten perustamisen ja kehittämisen perusedellytysten parantamiseksi on syytä poistaa vielä paljon turhia hallinnollisia rasituksia ja muodollisuuksia, minkä on tarkoitus hyödyttää etenkin mikroyrityksiä. Komitea on yhtä mieltä Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön instituutin (ETUI) äskettäin julkaistussa tutki- muksessa (2) esitetystä havainnosta, että pk-yritysten määrän 3. 3. Yritysten ja niiden työntekijöiden sopeutumiskyvyn paranta- minen 3. 3. 1. Tässä pilarissa on kohdassa 4. 1 mainitun innovaation tavoin kyse Euroopan yrityselämän välttämättömästä edelly- tyksestä. On kyse hyvin erityyppisten näkökohtien (henkisen ominaislaadun, kulttuurisen hyväksynnän, sääntelykehyksen sekä työntekijöiden ja yrityksen etujen) yhdenmukaisesta rin- nastamisesta keskenään. Varmuuden ja elinvoimaisen liikkeen välinen herkkä tasapaino kuvastaa kyseisessä kohdassa käsitel- tävien asioiden monimutkaisuutta. Siksi onkin paikallaan, että työmarkkinaosapuolille varataan tärkeä asema tähän pilariin kuuluvien toimintojen toteuttamisessa. (1)Välttämättömät mu- kautukset konkretisoituvat yrityksissä ja organisaatioissa. 3. 3. 2. Komitea on jo ilmaissut komission vihreästä kirjasta – ”Yhteistyössä työn uudelleenorganisointiin” antamassaan lausunnossa (5), että Euroopan kilpailukyky riippuu maailman- laajuisessa taloudessa siitä, ”miten hyvin onnistutaan vahvistamaan innovointikykyä ja löytämään ’älykkäitä’ ratkaisuja työn ja tekniikan kehittämiseen. Kyse on tekniikan, työn organisoinnin ja henkilöre- surssien käytön suhteen optimoinnista. Yritysorganisaation hierarkki- set muodot ja työn organisoinnin perinteiset tayloristiset muodot (1) EYVL C 219, 30. 7. 1999. (2) ”Entrepreneurship in the European employment strategy”, Euro- pean Trade Union Institute (ETUI), Brussels, 1999. (3) EYVL C 209, 22. 7. 1999. (4) Ks. myös neuvoston (talous- ja raha-asiat) päätelmät 12. heinäkuu- ta 1999. (5) EYVL C 73, 9. 3. 1998. C 368/34 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 20. 12. 1999 eivät aina pysty vastaamaan vaatimukseen sellaisten joustavien tuotanto- ja palveluorganisaatioiden luomisesta, jotka voivat reagoida välittömästi markkinoiden muuttuneisiin edellytyksiin. Näin ollen on joissa löydettävä uusia tuotannon ja työn organisointimuotoja, työntekijöiden kykyjä voidaan täysin hyödyntää, koska ne ovat innovaation edellytys. ” 3. 3. 3. Yhteistoiminnalliset, osallisuuspainotteiset työsken- telyrakenteet ja vaihtelevasisältöiset työtehtävät korkeine am- mattitaitovaatimuksineen ovat tällaisia uusia työn organisointi- muotoja. Dublinissa sijaitsevan Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön kymmenessä eurooppalaisessa maassa te- kemästä yrityskyselystä ilmenee, että työntekijöiden suora osallisuus johti tuotannon nousuun 72 prosentissa ja laadun paranemiseen 96 prosentissa kyselyyn osallistuneista yrityk- voitiin lisätä henkilöstön tyytyväisyyttä sistä. työhönsä, sillä sairaspäivät ja poissaolot vähenivät noin kol- manneksessa kyselyyn osallistuneista yrityksistä. (1) Samalla 3. 3. 4. Tulokset osoittavat, että uudet, yhteistyöhön ja työn- tekijöiden osallisuuteen perustuvat työn organisointimuodot voivat myötävaikuttaa sekä tuottavuuden että kilpailukyvyn kohentamiseen kuten myös työolojen parantamiseen. Lausun- nossaan komission vihreästä kirjasta TSK ilmaisi myös näke- myksen, että työmarkkinaosapuolet ”voisivat aloittaa komission rohkaisemina asiaa koskevat neuvottelut”. Yrityksissä olisi syytä ryhtyä tämäntyyppisiin neuvotteluihin, joissa pyrittäisiin pane- maan alulle konkreettisia työn organisoinnin nykyaikaistamis- hankkeita. Tällaisten yrityskohtaisten hankkeiden tuottamat kokemukset ja tulokset voidaan käsitellä työn organisoinnista käytävissä alakohtaisissa keskusteluissa. Niissä harkitaan työlli- syyspolitiikan suuntaviivoissa työmarkkina-osapuolille vara- tun roolin mukaisesti, onko asiasta mahdollista sopia myös aloittain. Komission kyseisiin suuntaviivoihin tekemät täsmen- nykset ovat komitean mielestä suureksi avuksi hahmotettaessa neuvottelujen ja mahdollisten sopimusten aihepiirejä. (Täyden- nys)koulutus on tässä erityisen tärkeässä asemassa, sillä siinä on otettava huomioon tietotekniikan kehittymisen asettamat uudet vaatimukset ja työn organisoinnin uudet muodot. Komissio voisi tukea toimintaa ja edistää kokemus- 3. 3. 5. tenvaihtoa muun muassa tarjoamalla mahdollisuuden esittää työn organisoinnin uusia muotoja edustavia esimerkkejä kon- ferensseissa. 3. 4. Miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen 3. 4. 1. Komitea on viitannut useissa lausunnoissaan naisten edelleenkin epäedulliseen asemaan yhteiskunnassa. Komitea ilmoitti tukevansa yhtäläisten mahdollisuuksien painottamista lausunnossaan komission ensimmäisestä eli vuoden 1998 (1) Ks. EPOC: ”New Forms of Work Organization – Can Europe Realize its Potential?”, Dublin 1998. suuntaviivoja koskeneesta ehdotuksesta. (2) Komiteaa ilahdut- taa, että komissio on toteuttamassa Amsterdamin sopimuk- sessa määräystä, jonka mukaan on pyrittävä poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään mies- ten ja naisten tasa-arvoa kaikissa EU:n toiminnoissa. 3. 4. 2. Komission (erittäin helppolukuisessa) vuosikerto- muksessa naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista vuonna 1998 (3)osoitetaan, että erityistoimin täydennettävä mainstreaming-politiikka (tasa-arvon sisällyttäminen kaikkiin EU:n politiikan aloihin) on nyt todellakin toteutumassa EU:n tasolla. Komitean mielestä jäsenvaltioiden on aiheellista ke- hittää huomattavasti aiempaa voimakkaammin toimintaa, jonka avulla naisille voidaan lopultakin tarjota tasa-arvoinen mahdollisuus työhön. Komitea tähdentää edelleen, että näitä toimia on ehdottoman välttämätöntä jatkaa (4). Siksi on myös syytä iloita siitä, että tästä politiikan alasta vastaamaan kaavail- tu komission jäsenehdokas antoi Euroopan parlamentin kuul- tavana ollessaan 31. elokuuta 1999 lupauksen yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan viidennen toimintaohjelman val- mistelusta ja asiaankuuluvien määrärahojen varaamisesta. Toi- joutuu kyseenalaiseksi, saalta jäsenvaltioiden uskottavuus koska konkreettiset tulokset puuttuvat ja varsinkin kun eräät valtioista eivät täytä edes kaikkia perustamissopimuksen vel- voitteita ja sisällytä EU-direktiivillä säädettyä vanhempainlo- maa omaan lainsäädäntöönsä (5). Komitea katsoo, että myös työmarkkinaosapuolten on tuettava kaikilla tasoilla mm. nais- ten siirtymistä tai palaamista työelämään, (jatko)koulutukseen pääsyä sekä perhe- ja työvastuun yhdistämistä. Viimeksi maini- tussa tapauksessa on valitettavasti edelleen ongelmana, ettei lastenhoitomahdollisuuksia jäsenvaltioiden ole kiistämättömistä ponnistuksista huolimatta riittävästi. useiden 4. Useisiin suuntaviivoihin kytkeytyviä uusia ulottu- vuuksia 4. 1. Innovaatio 4. 1. 1. Innovaation korostaminen on eräs nyt käsillä olevan suuntaviivaehdotuksen painokas uusi ulottuvuus. Komitea tähdentää, ettei innovaatiota tule nähdä vain puhtaasti tekni- sessä mielessä. Yhteiskunnallisia prosesseja koskevat innovaa- tiot ovat paikallaan silloin, kun työmarkkinat eivät toimi ihanteellisesti. Tämä saattaa merkitä uutta roolijakoa vastuullis- ten viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten kesken siten, että työmarkkinaosapuolet osallistuvat tiiviimmin kaikkiin toimenpiteisiin esimerkiksi työttömyyden ehkäisemiseksi. Par- haisiin käytänteisiin (best practices) perustuvat, nykyaikaisen aktiivisen työmarkkinapolitiikan innovatiiviset sovellukset voi- vat tuottaa tulosta etenkin paikallistasolla. (2) EYVL C 19, 21. 1. 1998. (3) ”Komission vuosikertomus – Naisten ja miesten yhtäläiset mahdol- lisuudet Euroopan unionissa vuonna 1998”, KOM(1999) 106, Bryssel, maaliskuu 1999. (4) Esimerkkinä mainittakoon, että 15 jäsenvaltion EU:n naisväestöstä käy työssä vain vajaat 50 prosenttia ja kuudessa jäsenvaltiossa osuus on jopa tätä EU:n keskiarvoa pienempi. (5) ”Komission vuosikertomus – Naisten ja miesten yhtäläiset mahdol- lisuudet Euroopan unionissa vuonna 1998”, KOM(1999) 106, s. 24. 20. 12. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 368/35 4. 1. 2. Teknisluonteinen (sekä tuotteita että tuotantoproses- seja koskeva) innovatiivisuus olisi otettava lähtökohdaksi EU:n ja jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikassa, jolla pyritään kohotta- maan eurooppalaisen tuotantoteollisuuden ja palveluntarjon- nan tietotasoa. Vain siten saadaan enemmän lisäarvoa, jonka avulla eurooppalaiset yritykset pystyvät kilpailemaan maail- manlaajuisesti. Maaliskuussa 2000 Portugalissa järjestettävän Eurooppa-neuvoston erityiskokouksen aiheena on ”Kohti in- novaation ja tiedon Eurooppaa”, ja se antanee tärkeän sysäyk- sen kyseiselle prosessille. Samassa yhteydessä kiinnitettäneen myös tarkasti huomiota siihen epäkohtaan, että naiset osallistuvat miehiä vähemmän koulutukseen ja tieteelliseen tutkimukseen. 4. 1. 3. Komitea on erittäin tyytyväinen Kölnin Eurooppa- neuvoston päätöksiin, joiden mukaan Euroopan investointi- pankin tulee osoittaa lisää varoja Euroopan teknologiaohjel- maan ja riskipääomarahoitusta pk-yritysten huipputeknolo- giainvestointeihin. Komitea odottaa lisäksi EIP:n hyväksyvän normaalia suuremman riskin ja varaavan nämä määrärahat juuri niille yrityksille, jotka eivät korkeasta riskitasosta johtuen muuten saisi tarvittavaa investointirahoitusta. Asiaa tulisi käsitellä yksityiskohtaisemmin EIP:n seuraavassa vuosikerto- muksessa. Komitea toivoo, että jäsenvaltiot toteuttavat ”laaja- 4. 1. 4. merkityksistä” innovaatiota omissa työllisyysohjelmissaan pait- si edellä mainitun yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan pilarin myös pilarien ”yrittäjyyden kehittäminen” ja ”sopeutumiskyvyn parantaminen” osalta. lalla. Komitean mielestä jäsenvaltioiden tulee hyödyntää kaik- kia työllisyyspolitiikan pilareiden tarjoamia mahdollisuuksia kehittää valmiuksiltaan korkeatasoista palvelusektoria, jolla on otolliset markkinanäkymät. Tämän lisäksi palvelusektoria ilmentävät erittäin monenlaiset yritykset, joista monet ovat myös hyvin työvaltaisia. Etenkin hoitopalvelujen sektorilla on sellaisia, useimmiten pieniä (mm. vähittäismyynti- ja hoito-) yrityksiä. Tällaisten yritysten säilyttäminen ja niiden tulevai- suusnäkymien edistäminen on välttämätöntä myös työllisyy- den kannalta. Tämä on tarpeen jo taloudellisestakin näkökul- masta, mutta se voi myös parantaa naisten asemaa työmarkki- noilla, onhan naisilla perinteisesti vahva edustus palvelualalla. 5. Päätteeksi 5. 1. Komitean mielestä paikallistoimijoiden (erityisesti pai- kallistason työmarkkinaosapuolten) panos on jo liian pitkään jäänyt vähäiselle huomiolle. Suuntaviivoissakin aineiston käsit- tely etenee melko monesti ylhäältä alaspäin. 5. 2. Järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa edustava talous- ja sosiaalikomitea toimii useiden yhteiskuntamme toimijoiden äänitorvena. Edellä mainittujen kaltaiset poliittiset suunnitel- mat toteutetaan viime kädessä paikallistasolla. Taso on oikea: lähellä kansalaisia ja yhdessä heidän kanssaan. Vain siten voi eurooppalainen integraatioprosessi ja yhteistoiminta tulla näkyväksi ja samalla ihmiset oppivat toistensa kokemuksista. Vain siten voi ylhäältä alaspäin suuntautuvaa lähestymistapaa täydentää alhaalta ylöspäin suunnattavalla panoksella, jossa tarpeet, ja tehostavat politiikan jatkossa kaipaamia mukautuksia. ja onnistumiset täydentävät toiveet 4. 2. Palvelualan painottaminen Komission teettämässä tutkimuksessa on vastikään todistettu, että Euroopassa jätetään hyödyntämättä huomattavia mahdol- lisuuksia luoda työpaikkoja palvelualalle. Yhdysvalloissa ja Japanissa saadut kokemukset osoittavat, että suuri osa perintei- sessä tuotantoteollisuudessa menetetyistä työpaikoista on kompensoitavissa työllisyyden voimakkaalla kasvulla palvelua- 5. 3. Siksi komitea kehottaa komissiota, jäsenvaltioita, pai- kallisviranomaisia sekä talous- ja yhteiskuntaelämän osapuolia konkretisoimaan työllisyyssuuntaviivat paikkakuntatasolla. Komitea tarjoaa foorumin paikallisten kokemusten vaihtoon. 5. 4. Komitean tähän keskusteluun tuoma arvonlisä on kiistämätön. Ainoastaan kaikkien asianosaisten toimijoiden (organisaatiot ja laitokset mukaan luettuina) vuorovaikutus tuo toivotut tulokset. Bryssel 20. lokakuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2228/1999 av den 20 oktober 1999 om den utsträckning i vilken ansökningar om importlicens som inlämnas i oktober 1999 skall beviljas inom ramen för tullkvoterna för import av vissa grisköttsprodukter under perioden 1 oktober-31 december 1999

eurovoc_concepts:
boned meat
import licence
pigmeat
tariff quota

text: L 271/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 10. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2228/1999 av den 20 oktober 1999 om den utsträckning i vilken ansökningar om importlicens som inlämnas i oktober 1999 skall beviljas inom ramen för tullkvoterna för import av vissa grisköttsprodukter under perioden 1 oktober–31 december 1999 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1486/95 av den 28 juni 1995 om öppnande och förvaltning av tull- kvoter för import av vissa grisköttsprodukter (1), ändrad genom förordning (EG) nr 1409/1999 (2), särskilt artikel 5. 5 i denna, och av följande skäl: 1. 2. Vissa ansökningar om importlicens som lämnats in för det fjärde kvartalet av år 1999 gäller kvantiteter som är mindre än de tillgängliga kvantiteterna och kan därför godkännas i sin helhet. Det är nödvändigt att fastställa hur mycket gränsen får överskridas under följande period. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De ansökningar om importlicens som inlämnas under 1. perioden 1 oktober–31 december 1999 beviljas i enlighet med förordning (EG) nr 1486/95 och i den utsträckning som anges i bilaga I. Under de första tio dagarna under perioden 1 januari–31 2. mars 2000 kan ansökningar om importlicens inlämnas för den kvantitet som anges i bilaga II, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1486/95. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 21 oktober 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 20 oktober 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 145, 29. 6. 1995, s. 58. (2) EGT L 164, 30. 6. 1999, s. 51. 21. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 271/17 BILAGA I Grupp nr Andel beviljade ansökningar om importlicens som inlämnats för perioden 1 oktober—31 december 1999 (i procent) G2 G3 G4 G5 G6 G7 Grupp nr G2 G3 G4 G5 G6 G7 100 100 100 100 100 100 BILAGA II (t) Total disponibel kvantitet för perioden 1 januari—31 mars 2000 17 712,1 2 358 1 715,3 3 659 9 000 3 153


title: Reglamento (CE) n° 2220/1999 de la Comisión, de 20 de octubre de 1999, por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

text: 21. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 271/1 I (Actos cuya publicación es una condición para su aplicabilidad) REGLAMENTO (CE) No 2220/1999 DE LA COMISIÓN de 20 de octubre de 1999 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, (2) Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisión, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicación del régimen de importación de frutas y hortalizas (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1498/98 (2), y, en particular, el apartado 1 de su artículo 4, Considerando lo siguiente: (1) El Reglamento (CE) no 3223/94 establece, en aplicación de los resultados de las negociaciones comerciales multi- laterales de la Ronda Uruguay, los criterios para que la Comisión fije los valores a tanto alzado de importación de terceros países correspondientes a los productos y períodos que se precisan en su anexo. En aplicación de los criterios antes indicados, los valores globales de importación deben fijarse en los niveles que figuran en el anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los valores globales de importación a que se refiere el artículo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados según se indica en el cuadro del anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 21 de octubre de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 20 de octubre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 271/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 10. 1999 del Reglamento de la Comisión, de 20 de octubre de 1999, por el que se establecen los valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas ANEXO Código NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Código país tercero (1) Valor global de importación (EUR/100 kg) 052 204 999 052 628 999 052 999 052 388 524 528 999 052 064 400 999 060 388 400 804 999 052 064 999 113,2 59,6 86,4 68,2 130,8 99,5 58,8 58,8 62,1 65,4 53,9 65,2 61,7 105,4 102,0 230,7 146,0 46,2 57,5 59,9 31,1 48,7 96,2 57,8 77,0 (1) Nomenclatura de países fijada por el Reglamento (CE) no 2645/98 de la Comisión (DO L 335 de 10. 12. 1998, p. 22). El código «999» significa «otros orígenes»


title: Propuesta de Reglamento del Consejo relativo a la modificación del Reglamento n° 1488/96, relativo a las medidas de acompañamiento financieras y técnicas (MEDA) de las reformas de las estructuras económicas y sociales en el marco de la colaboración Euromediterránea

eurovoc_concepts:
Mediterranean third countries
economic reform
financial cooperation
financing of aid

text: C 89 E/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 3. 2000 Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo relativo a la modificaci(cid:243)n del Reglamento no 1488/96, relativo a las medidas de acompaæamiento financieras y tØcnicas (MEDA) de las reformas de las estructuras econ(cid:243)micas y sociales en el marco de la colaboraci(cid:243)n EuromediterrÆnea (2000/C 89 E/03) COM(1999) 494 final (cid:151) 1999/0214(CNS) (Presentada por la Comisi(cid:243)n el 20 de octubre de 1999) EL CONSEJO DE LA UNI(cid:211)N EUROPEA Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, y en particular su art(cid:237)culo 308, Vista la propuesta de la Comisi(cid:243)n, Visto el Dictamen del Parlamento Europeo, Considerando lo siguiente: (1) El apartado 6 del art(cid:237)culo 15 del Reglamento (CE) no 1488/96 del Consejo (1), modificado por el Reglamento (CE) 780/98 (2), (en lo sucesivo «el Reglamento»), dispone que el Consejo revisarÆ el Reglamento antes del 30 de junio de 1999 y que la Comisi(cid:243)n le presentarÆ, en su caso, las modificaciones que conviniese introducir en el mismo; (2) La regi(cid:243)n del MediterrÆneo constituye un Ærea prioritaria para la Uni(cid:243)n Europea y el desarrollo econ(cid:243)mico y social de los Pa(cid:237)ses Asociados MediterrÆneos supone un reto de proporciones cada vez mayores; (3) Es importante proseguir e intensificar la cooperaci(cid:243)n ini- ciada en virtud de la Asociaci(cid:243)n EuromediterrÆnea creada por la Declaraci(cid:243)n de Barcelona adoptada en la conferen- cia EuromediterrÆnea, el 27 y 28 de noviembre de 1995; (4) Los nuevos Acuerdos de Asociaci(cid:243)n euromediterrÆneos estÆn ahora empezando a entrar en vigor y su preparaci(cid:243)n y aplicaci(cid:243)n requieren importantes tareas de ajuste por parte de los socios mediterrÆneos. Esa labor debe contar con el apoyo de la Comunidad; (5) Durante el periodo de 1995-1998 se ha venido aplicando satisfactoriamente el Reglamento (CE) no 1488/96; pero es necesario ahora simplificar los procedimientos de toma de decisiones para que la aplicaci(cid:243)n de la asistencia de la Comunidad pueda ser mÆs eficiente; (6) La programaci(cid:243)n indicativa deber(cid:237)a, por lo tanto, expresar de manera mÆs clara el alcance que se espera dar a las operaciones financiadas por MEDA previstas en el con- texto de los procesos de reforma de los Pa(cid:237)ses Asociados MediterrÆneos y el establecimiento de la Asociaci(cid:243)n Euro- mediterrÆnea; (1) DO L 189, de 30. 7. 1996, p. 1. (2) DO L 113, de 15. 4. 1998, p. 3. (7) La Decisi(cid:243)n 96/706/CE del Consejo (3) contiene las direc- trices para los programas indicativos con referencia a las medidas de acompaæamiento financieras y tØcnicas de las reformas de las estructuras econ(cid:243)micas y sociales en el marco de la Asociaci(cid:243)n EuromediterrÆnea; (8) Los programas indicativos nacionales y regionales definen los principales objetivos, las orientaciones y los sectores prioritarios del apoyo de la Comunidad; (9) La introducci(cid:243)n de planes de financiaci(cid:243)n nacionales y regionales basados en los programas indicativos facilita la simplificaci(cid:243)n de los procedimientos de toma de deci- siones; (10) El Reglamento (CE, Euratom) n. o 2988/95 del Consejo, de 18 de diciembre de 1995 relativo a la protecci(cid:243)n de los intereses financieros de las Comunidades Europeas (4) es- tablece un marco normativo comœn para todos los Æmbi- tos de los recursos propios y los gastos de las Comunida- des. El Reglamento (CE, Euratom) no 2185/96 del Consejo, de 11 de noviembre de 1996 relativo a los controles y verificaciones in situ que realiza la Comisi(cid:243)n para la pro- tecci(cid:243)n de los intereses financieros de las Comunidades Europeas contra los fraudes e irregularidades (5) se aplica a todos los Æmbitos de la actividad de las Comunidades no obstante las disposiciones de los reglamentos de la Comu- nidad espec(cid:237)ficos de las diversas Æreas de acci(cid:243)n pol(cid:237)tica; (11) Las medidas necesarias para la aplicaci(cid:243)n del presente Reglamento, constituyen medidas de gesti(cid:243)n de acuerdo con el art(cid:237)culo 2 de la Decisi(cid:243)n 1999/468/CE del Consejo, de 28 de junio de 1999, por el que se establecen los procedimientos para el ejercicio de las competencias de ejecuci(cid:243)n atribuidas a la Comisi(cid:243)n (6) y es conveniente que dichas medidas se adopten de conformidad con el proce- dimiento de gesti(cid:243)n previsto en el art(cid:237)culo 4 de dicha Decisi(cid:243)n; (12) La Comisi(cid:243)n y el Banco Europeo de Inversiones se han comprometido a mejorar aœn mÆs su colaboraci(cid:243)n en la aplicaci(cid:243)n de las operaciones de capitales de riesgos y las bonificaciones de intereses. (13) Resulta necesario, por consiguiente, modificar el Regla- mento CE no 1488/96 en consecuencia; (14) Para la adopci(cid:243)n del presente Reglamento, el Tratado no confiere mÆs atribuciones que las que dispone el art(cid:237)culo 308, (3) DO L 325, de 14. 12. 1996, p. 20. (4) DO L 312, de 23. 12. 1995, p. 1. (5) DO L 292, de 15. 11. 1996, p. 2. (6) DO L 184, de 17. 7. 1999, p. 23. 28. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 89 E/5 HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: 4) El art(cid:237)culo 7 se modificarÆ de la manera siguiente: Art(cid:237)culo 1 a) Se substituirÆ el pÆrrafo primero del apartado 1 por el texto siguiente: Se modificarÆ el Reglamento (CE) no 1488/96 de la manera siguiente: 1) Se suprimirÆ el apartado 3 en el art(cid:237)culo 1. 2) Se modificarÆ el art(cid:237)culo 5 de la manera siguiente: a) En el apartado 2 se aæadirÆ el siguiente pÆrrafo: «Estos programas describen tambiØn la reforma que ten- drÆn que aplicar los asociados en los sectores prioritarios e incluirÆn una evaluaci(cid:243)n de los progresos realizados al respecto». b) Se insertarÆn los apartados 2bis y 2ter siguientes: «2 bis Los planes de financiaci(cid:243)n nacionales y regionales se adoptarÆn anualmente, por norma general, so- bre la base de los programas indicativos a que se hace referencia en el apartado 2. Los planes inclui- rÆn una lista de los proyectos que deben finan- ciarse. El contenido de los planes se determinarÆ con los pormenores suficientes para que el ComitØ creado por el apartado 1 del art(cid:237)culo 11 pueda emitir su dictamen. 2 ter La Comisi(cid:243)n y el Banco velarÆn por que la progra- maci(cid:243)n de las medidas relativas a los capitales de riesgos y las bonificaciones de tipo de interØs sean complementarios y coherentes con los programas indicativos nacionales y regionales y los planes de financiaci(cid:243)n nacionales y regionales. » c) El apartado 3 se sustituirÆ por el texto siguiente: «3. Las decisiones de financiaci(cid:243)n se basarÆn en los programas indicativos o en los planes de financiaci(cid:243)n. » 3) Se modificarÆ el art(cid:237)culo 6 de la manera siguiente: a) En el apartado 1 se sustituirÆ la tercera frase por el texto siguiente: «Teniendo en cuenta las condiciones del mercado, la bo- nificaci(cid:243)n se situarÆ entre un 1% y un 3%». b) En el apartado 3, se substituirÆ el primer pÆrrafo por el texto siguiente: «Las decisiones de financiaci(cid:243)n y los correspondientes acuerdos de financiaci(cid:243)n y contratos dispondrÆn, entre otras cosas, la supervisi(cid:243)n y el control financiero por parte de la Comisi(cid:243)n, incluidas las verificaciones e ins- pecciones in situ de conformidad con el Reglamento (CE, Euratom) no 2185/96 (*) del Consejo, y las auditor(cid:237)as del Tribunal de Cuentas, cuando resulte apropiado, que se realizarÆn in situ. La Comisi(cid:243)n, de conformidad con el procedimiento con- templado en el art(cid:237)culo 11, tomarÆ las medidas necesarias para garantizar una protecci(cid:243)n adecuada de los intereses financieros de la Comunidad, de conformidad con el Reglamento (CE, Euratom) no 2988/95 del Consejo (**). ___________ (*) DO L 292, de 15. 11. 1996, p. 2. (**) DO L 312, de 23. 12. 1995, p. 1. » «Las medidas en virtud del presente Reglamento podrÆn cubrir los gastos de importaci(cid:243)n de bienes y servicios y los gastos locales necesarios para llevar a cabo los pro- yectos y programas. TambiØn podrÆ cubrirse el apoyo presupuestario directo en favor del socio beneficiario con el fin de apoyar la reforma econ(cid:243)mica. QuedarÆn excluidos de la financiaci(cid:243)n comunitaria los impuestos, derechos y gravÆmenes». b) Se substituirÆ el apartado 2 por el texto siguiente: «podrÆn cubrirse tambiØn los costes correspondientes a la identificaci(cid:243)n, preparaci(cid:243)n, gesti(cid:243)n, supervisi(cid:243)n, audito- r(cid:237)a y control de los programas o proyectos, que podrÆn incluir costes relativos a asistencia tØcnica y administra- tiva cuando redunden en beneficio tanto de la Comisi(cid:243)n como de los beneficiarios de la actividad y no constitu- yan las tareas permanentes de la funci(cid:243)n pœblica». 5) Se modificarÆ el art(cid:237)culo 9 de la manera siguiente: a) Los apartados 2, 3 y 4 se substituirÆn por el texto si- guiente: «2. Los programas indicativos, los planes de financia- ci(cid:243)n y cualquier modificaci(cid:243)n de los mismos serÆn adop- tados por la Comisi(cid:243)n de conformidad con el procedi- miento previsto en el apartado 2 del art(cid:237)culo 11. 3. Las decisiones de financiaci(cid:243)n distintas de las rela- tivas a las bonificaciones de tipo de interØs sobre los prØstamos del Banco y los capitales de riesgo que no estØn cubiertas por planes de financiaci(cid:243)n nacionales o regionales se adoptarÆn individualmente de conformidad con el procedimiento contemplado en el apartado 2 del art(cid:237)culo 11, no obstante el apartado 4 de dicho art(cid:237)culo. 4. Las decisiones de financiaci(cid:243)n a que hace referencia el apartado 3 con un valor no superior a 2 000 000 euros serÆn adoptadas por la Comisi(cid:243)n si forman parte de una asignaci(cid:243)n global. Las asignaciones globales se adoptarÆn de conformidad con el procedimiento estable- cido en el art(cid:237)culo 11. El ComitØ establecido en el apar- tado 1 del art(cid:237)culo 11 serÆ informado de manera siste- mÆtica y rÆpida y, en cualquier caso, antes de su si- guiente reuni(cid:243)n, sobre las decisiones de financiaci(cid:243)n cuando se trate de medidas que no excedan de 2 000 000 de euros. » b) Se suprimirÆn los apartados 5 y 6. 6) En el art(cid:237)culo 10 se substituirÆ el apartado 2 por el texto siguiente: En las decisiones de financiaci(cid:243)n adoptadas en virtud «2. del presente Reglamento y en las evaluaciones mencionadas en el art(cid:237)culo 15, la Comisi(cid:243)n respetarÆ los principios de la transparencia y la correcta gesti(cid:243)n financiera, en particular los de la econom(cid:237)a y de eficacia de los costes contemplados en el Reglamento Financiero. » C 89 E/6 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 3. 2000 7) En el art(cid:237)culo 11, se substituirÆn los apartados 1, 2 y 3 por b) La primera frase del apartado 2 se substituirÆ por el texto el texto siguiente: siguiente: La Comisi(cid:243)n estarÆ asistida por el ComitØ MEDA (en «1. lo sucesivo (cid:147)el ComitØ(cid:148)). 2. En los casos en que se haga referencia al presente apartado, se aplicarÆ el procedimiento de gesti(cid:243)n previsto en el art(cid:237)culo 4 de la Decisi(cid:243)n 1999/468/CE, sin perjuicio del procedimiento del apartado 3 del art(cid:237)culo 7 de la misma. El periodo previsto en el apartado 3 del art(cid:237)culo 4 de 3. la Decisi(cid:243)n 1999/468/CE queda fijado en tres meses. 3 bis. cedimiento, sin derecho de voto. ». Un representante del Banco participarÆ en el pro- 8) Se modificarÆ el art(cid:237)culo 15 de la manera siguiente: «La Comisi(cid:243)n y el Banco evaluarÆn los principales pro- yectos y sectores de intervenci(cid:243)n que correspondan a cada uno de ellos con objeto de determinar si se han logrado los objetivos y de establecer directrices para au- mentar la efectividad de las futuras actividades». c) Se suprimirÆ el apartado 6. 9) El Anexo II quedarÆ modificado de acuerdo con el Anexo del presente Reglamento. Art(cid:237)culo 2 El presente Reglamento entrarÆ en vigor el tercer d(cid:237)a siguiente al de su publicaci(cid:243)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. a) En el apartado 1 se substituirÆ «30 de abril» por «30 de junio». El presente Reglamento serÆ obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. 28. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 89 E/7 El Anexo II, quedarÆ modificado de la manera siguiente: 1. La letra b) de la Parte I se sustituirÆ por el texto siguiente: ANEXO «b) Las acciones de apoyo a programas de reformas de los socios se llevarÆn a cabo con arreglo a los principios siguientes: (cid:151) los programas de apoyo se destinarÆn al restablecimiento o, llegado el caso, la consolidaci(cid:243)n de los equilibrios financieros mÆs importantes y a crear un entorno econ(cid:243)mico favorable para el crecimiento acelerado, al mismo tiempo, deberÆn mejorar el nivel de bienestar de la poblaci(cid:243)n; los programas de apoyo podrÆn tambiØn orientarse espec(cid:237)ficamente a la asistencia para reformas en los sectores clave con vistas a la creaci(cid:243)n de una zona de libre comercio con la Comunidad; (cid:151) los programas de apoyo se adaptarÆn a la situaci(cid:243)n particular de cada pa(cid:237)s y tendrÆn en cuenta las condi- ciones econ(cid:243)micas y sociales; (cid:151) los programas de apoyo incluirÆn medidas destinadas, en particular, a paliar las posibles consecuencias negativas del proceso de transici(cid:243)n econ(cid:243)mica y la creaci(cid:243)n de una zona de libre comercio EuromediterrÆnea sobre las condiciones sociales y el empleo, en particular en el caso de las poblaciones desfavorecidas; (cid:151) el desembolso de la ayuda se harÆ en pagos sucesivos en forma de ayuda presupuestaria directa ajustÆndose al cumplimiento de los objetivos o los fines sectoriales acordados en el programa de apoyo; DeberÆn cumplirse los siguientes criterios de subvencionabilidad: (cid:151) el pa(cid:237)s de que se trate deberÆ emprender un programa de reformas aprobado por las instituciones de Bretton Woods o aplicar programas considerados anÆlogos en concertaci(cid:243)n con dichas instituciones, pero no nece- sariamente apoyados financieramente por ellas, en funci(cid:243)n del Æmbito y la eficacia de las reformas; (cid:151) se tendrÆ en cuenta la situaci(cid:243)n econ(cid:243)mica del pa(cid:237)s, en particular de su nivel macroecon(cid:243)mico (endeuda- miento, coste del servicio de la deuda, balanza de pagos, situaci(cid:243)n presupuestaria, situaci(cid:243)n monetaria, nivel de la renta per cÆpita y de desempleo) y de su nivel de reformas sectoriales con miras a la creaci(cid:243)n de una zona de libre comercio con la Comunidad Europea. » 2. El duodØcimo gui(cid:243)n de la Parte II se substituirÆ por el texto siguiente: «(cid:151) la cooperaci(cid:243)n y la asistencia tØcnica para reforzar la cooperaci(cid:243)n en el Æmbito de la migraci(cid:243)n y de lucha contra la migraci(cid:243)n clandestina, incluida la repatriaci(cid:243)n de residentes ilegales y el trÆfico de seres humanos, el incre- mento de la cooperaci(cid:243)n judicial en asuntos civiles as(cid:237) como la cooperaci(cid:243)n en la prevenci(cid:243)n y lucha contra la delincuencia, incluido el trÆfico il(cid:237)cito de drogas. »


title: Forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 1488/96 om finansielle og tekniske ledsageforanstaltninger (MEDA) i forbindelse med reformen af de økonomiske og sociale strukturer inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet

text: C 89 E/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 28. 3. 2000 Forslag til R(cid:229)dets forordning (EF) om (cid:230)ndring af forordning (EF) nr. 1488/96 om finansielle og tekniske ledsageforanstaltninger (MEDA) i forbindelse med reformen af de łkonomiske og sociale strukturer inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet (2000/C 89 E/03) KOM(1999) 494 endelig udg. (cid:151) 1999/0214(CNS) (Forelagt af Kommissionen den 20. oktober 1999) R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 308, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og ud fra fłlgende betragtninger: (7) R(cid:229)dets afgłrelse 96/706/EF (3) indeholder retningslinjerne for de vejledende programmer om finansielle og tekniske ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af de łkonomiske og sociale strukturer inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet (MEDA); (8) de nationale og regionale vejledende programmer fast- s(cid:230)tter de vigtigste m(cid:229)l, retningslinjerne samt de priorite- rede sektorer for F(cid:230)llesskabets stłtte; (9) indfłrelsen af nationale og regionale finansieringsplaner baseret p(cid:229) de vejledende programmer letter strłmliningen af beslutningsprocedurerne; (1) ifłlge artikel 15, stk. 6, i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1488/96 (1), (cid:230)ndret ved forordning (EF) nr. 780/98 (2), juni skal den tages op til revision af R(cid:229)det 1999, og Kommissionen skal om nłdvendigt forel(cid:230)gge forslag vedrłrende de (cid:230)ndringer, der skal foretages i den; fłr 30. (2) Middelhavsregionen er et prioriteret omr(cid:229)de for Den Europ(cid:230)iske Union, og Middelhavspartnernes politiske, łkonomiske og sociale udvikling er en stadig stłrre udfor- dring; (3) det er vigtigt at viderefłre og intensivere det samarbejde, der er indledt inden for rammerne af Euro-Middelhavs- partnerskabet, som blev etableret ved Barcelona-erkl(cid:230)- ringen fra konferencen af 27. og 28. november 1995; (4) nye Euro-Middelhavsaftaler om associering er nu begyndt at tr(cid:230)de i kraft, og forberedelsen og gennemfłrelsen af disse aftaler kr(cid:230)ver, at Middelhavspartnerne udfolder bety- delige tilpasningsbestr(cid:230)belser. Disse bestr(cid:230)belser błr stłttes af EF; (5) forordning (EF) nr. 1488/96 er gennemfłrt tilfredsstillende i perioden 1995-98, men det er nu nłdvendigt at strłm- line beslutningsprocedurerne for at muliggłre en mere effektiv gennemfłrelse af F(cid:230)llesskabets bistand; (6) den vejledende planl(cid:230)gning błr derfor give klarere udtryk for den p(cid:229)t(cid:230)nkte virkning af planlagte MEDA-finansierede initiativer i forbindelse med Middelhavspartnernes reform- processer og oprettelsen af Euro-Middelhavs-partner- skabet; (1) EFT L 189 af 30. 7. 1996, s. 1. (2) EFT L 113 af 15. 4. 1998, s. 3. (10) R(cid:229)dets f(cid:230)lles finansielle interesser (4) etablerer forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europ(cid:230)iske F(cid:230)lles- retlige skabers rammer for alle omr(cid:229)der af F(cid:230)llesskabets egne indt(cid:230)gter og udgifter. R(cid:229)dets forordning (EF, Euratom) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion p(cid:229) stedet med henblik p(cid:229) beskyttelse af De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelm(cid:230)ssigheder (5) finder anvendelse p(cid:229) alle omr(cid:229)der af f(cid:230)llesskabernes aktiviteter uden at berłre de bestemmelser specifikke for de forskellige politiske omr(cid:229)der; i EF-reglerne, der er (11) da foranstaltningerne til gennemfłrelse af denne forord- ning er foranstaltninger til gennemfłrelse af et program som omhandlet i artikel 2 i R(cid:229)dets afgłrelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fasts(cid:230)ttelse af de n(cid:230)rmere vilk(cid:229)r for udłvelsen af de gennemfłrelsesbefłjelser, der till(cid:230)gges Kommissionen (6), błr disse foranstaltninger vedtages jf. artikel 4 i n(cid:230)vnte afgł- efter forvaltningsproceduren, relse; (12) Kommissionen og Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank har forpligtet sig til at sikre en yderligere forbedring af deres samarbejde om gennemfłrelsen af tiltag i forbindelse med risikovillig kapital og rentegodtgłrelser; (13) derfor błr forordning (EF) nr. 1488/96 (cid:230)ndres; (14) EF-traktaten indeholder ingen anden hjemmel for udste- delsen af denne forordning end artikel 308 (cid:151) (3) EFT L 325 af 14. 12. 1996, s. 20. (4) EFT L 312 af 23. 12. 1995, s. 1. (5) EFT L 292 af 15. 11. 1996, s. 2. (6) EFT L 184 af 17. 7. 1999, s. 23. 28. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 89 E/5 UDSTEDT F(cid:216)LGENDE FORORDNING: 4) Artikel 7 (cid:230)ndres s(cid:229)ledes: Artikel 1 a) Stk. 1, fłrste afsnit, affattes s(cid:229)ledes: I forordning (EF) nr. 1488/96 foretages fłlgende (cid:230)ndringer: 1) Artikel 1, stk. 3, oph(cid:230)ves. 2) Artikel 5 (cid:230)ndres s(cid:229)ledes: a) I slutningen af stk. 2 inds(cid:230)ttes fłlgende nye afsnit: »Disse programmer beskriver de reformer, der skal gennemfłres af partnerne i de prioriterede sektorer, og skal indeholde en evaluering af de fremskridt, som er sket i forbindelse hermed. « b) Fłlgende inds(cid:230)ttes som stk. 2a og 2b: »2a. Nationale og regionale finansieringsplaner vedtages som regel (cid:229)rligt p(cid:229) grundlag af de vejledende programmer, der er omhandlet i stk. 2. Planerne skal skal omfatte en liste over projekter, der finansieres. Planerne skal v(cid:230)re tilstr(cid:230)kkeligt detalje- rede til, at det udvalg, der er nedsat ved artikel 11, stk. 1, kan afgive udtalelse. 2b. Kommissionen og Banken sikrer, at planl(cid:230)gningen af foranstaltninger vedrłrende risikovillig kapital og rentegodtgłrelser supplerer og har sammenh(cid:230)ng med vejledende og programmer og med de nationale og regionale finansieringsplaner. « nationale regionale de c) Stk. 3 affattes s(cid:229)ledes: Finansieringsafgłrelserne er baseret p(cid:229) de vejle- »3. dende programmer eller finansieringsplanerne. « 3) Artikel 6 (cid:230)ndres s(cid:229)ledes: a) Stk. 1, tredje punktum, affattes s(cid:229)ledes: »Under hensyntagen til markedsforholdene udgłr godtgł- relsen mellem 1 % og 3 %. « b) Stk. 3, fłrste afsnit, affattes s(cid:229)ledes: »Finansieringsafgłrelser og finansieringsaftaler, der fłlger heraf, skal udtrykkeligt indeholde bestemmelser om bl. a. tilsyn og finanskontrol af Kommissionen, herunder kontrol og inspektioner i henhold til R(cid:229)dets forordning (EF, Euratom) nr. 2185/96 (*), og revision foretaget af Revisionsretten, i givet fald p(cid:229) stedet. foretaget foranstaltninger Kommissionen tr(cid:230)ffer i henhold til proceduren i artikel 11, stk. 2, for at sikre en tilstr(cid:230)kkelig beskyttelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs finansielle interesser, forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (**). jf. R(cid:229)dets ___________ (*) EFT L 292 af 15. 11. 1996, s. 2. (**) EFT L 312 af 23. 12. 1995, s. 1. « »Foranstaltninger i henhold til denne forordning kan d(cid:230)kke udgifter til import af varer og tjenesteydelser samt lokale udgifter, som er nłdvendige for at gennem- fłre projekterne og programmerne. Direkte budgetstłtte til partnere kan ogs(cid:229) d(cid:230)kkes for at stłtte łkonomiske reformer. Skatter, afgifter og gebyrer finansieres ikke af F(cid:230)llesskabet. « b) Stk. 2 affattes s(cid:229)ledes: »Omkostningerne ved identifikation, forberedelse, forvalt- ning, overv(cid:229)gning, revision og kontrol af programmer eller projekter kan ogs(cid:229) d(cid:230)kkes. Dette kan omfatte omkostninger i forbindelse med faglig og administrativ bistand, n(cid:229)r det er til gensidig gavn for Kommissionen og modtagerne af aktiviteten, og ikke er det offentliges faste opgaver. « 5) Artikel 9 (cid:230)ndres s(cid:229)ledes: a) Stk. 2, 3 og 4 affattes s(cid:229)ledes: »2. De vejledende programmer, finansieringsplanerne og eventuelle (cid:230)ndringer hertil vedtages af Kommissionen efter proceduren i artikel 11, stk. 2. 3. Finansieringsafgłrelser, som ikke vedrłrer rente- godtgłrelser for Bankens l(cid:229)n og risikovillig kapital, og som ikke er omfattet af de nationale eller regionale finansieringsplaner, tr(cid:230)ffes individuelt efter proceduren i artikel 11, stk. 2, med forbehold af n(cid:230)rv(cid:230)rende artikels stk. 4. tildeling. En samlet 4. De i stk. 3 n(cid:230)vnte finansieringsafgłrelser, som g(cid:230)lder belłb p(cid:229) 2 000 000 EUR eller derunder, vedtages af Kommissionen, hvis de ligger inden for rammerne af tildeling vedtages efter en samlet proceduren i artikel 11, stk. 2. Udvalget nedsat ved artikel 11, stk. 1, underrettes systematisk og hurtigt og under alle omst(cid:230)ndigheder fłr det fłlgende młde om finansieringsafgłrelser for aktioner, som g(cid:230)lder belłb p(cid:229) 2 000 000 EUR eller derunder. « b) Stk. 5 og 6 oph(cid:230)ves. 6) Artikel 10, stk. 2, affattes s(cid:229)ledes: I finansieringsafgłrelser, der tr(cid:230)ffes i henhold til »2. denne forordning, samt de i artikel 15 omhandlede evalue- ringer tager Kommissionen hensyn til de principper for forsvarlig łkonomisk forvaltning, herunder navnlig for tilba- geholdenhed og omkostningseffektivitet, der er omhandlet i finansforordningen. « C 89 E/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 28. 3. 2000 7) Artikel 11, stk. 1, 2 og 3, affattes s(cid:229)ledes: Kommissionen bist(cid:229)s af »MEDA-udvalget«, »1. ben(cid:230)vnt »Udvalget«). (herefter »Kommissionen og Banken evaluerer de vigtigste af de projekter og indsatssektorer, der vedrłrer dem begge, for at afgłre, om m(cid:229)lene er n(cid:229)et, og for at opstille retnings- linjer med det form(cid:229)l at głre de fremtidige aktiviteter mere effektive. « 2. N(cid:229)r der henvises til dette stykke, finder forvaltnings- proceduren efter artikel 4 i afgłrelse 1999/468/EF anven- delse i henhold til dennes artikel 7, stk. 3. c) Stk. 6 oph(cid:230)ves. Den i artikel 4, stk. 3, 3. omhandlede frist er p(cid:229) tre m(cid:229)neder. i beslutning 1999/468/EF 3a. En repr(cid:230)sentant gerne, men uden stemmeret. « for Banken deltager i forhandlin- 8) Artikel 15 (cid:230)ndres s(cid:229)ledes: a) I stk. 1 (cid:230)ndres »30. april« til »30. juni«. b) Stk. 2, fłrste punktum, affattes s(cid:229)ledes: 9) Bilag II (cid:230)ndres som angivet i bilaget til denne forordning. Artikel 2 Denne forordning tr(cid:230)der i kraft p(cid:229) tredjedagen efter offentlig- głrelsen i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og g(cid:230)lder umiddelbart i hver medlemsstat. 28. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 89 E/7 Bilag II (cid:230)ndres s(cid:229)ledes: 1) Del I litra b) affattes s(cid:229)ledes: BILAG »b) Den omfatter ogs(cid:229) foranstaltninger til stłtte for partnernes reformprogrammer, der iv(cid:230)rks(cid:230)ttes efter fłlgende principper: (cid:151) stłtteprogrammerne skal tage sigte p(cid:229) at genoprette subsidi(cid:230)rt eller konsolidere den overordnede finansielle balance og skabe et łkonomisk klima, der virker v(cid:230)kstfremmende, ligesom de skal tage sigte p(cid:229) at forbedre befolkningens velf(cid:230)rd; stłtteprogrammerne kan ogs(cid:229) rettes mod reform af nłglesektorer med henblik p(cid:229) oprettelse af et frihandelsomr(cid:229)de med EF (cid:151) stłtteprogrammerne skal v(cid:230)re tilpasset den s(cid:230)rlige situation i det enkelte land og tage hensyn til de łkonomiske og sociale vilk(cid:229)r (cid:151) stłtteprogrammerne skal omfatte foranstaltninger, der navnlig skal tage sigte p(cid:229) at afbłde de negative fłlger, som processen for łkonomisk omstilling og gennemfłrelsen af et Euro-Middelhavs-frihandelsomr(cid:229)de vil kunne f(cid:229) socialt og besk(cid:230)ftigelsesm(cid:230)ssigt, is(cid:230)r for d(cid:229)rligt stillede befolkningsgrupper (cid:151) stłtten vil blive udbetalt i trancher i form af direkte budgetstłtte, efterh(cid:229)nden som de (sektor)m(cid:229)l, der er aftalt i stłtteprogrammet, opfyldes. For at kunne modtager stłtte skal fłlgende kriterier v(cid:230)re opfyldt: (cid:151) det p(cid:229)g(cid:230)ldende land skal s(cid:230)tte sig for at gennemfłre et reformprogram, der er godkendt af Bretton Woods- institutionerne, eller iv(cid:230)rks(cid:230)tte programmer, der er godkendt som svarende hertil, i samr(cid:229)d med disse institutioner, men ikke nłdvendigvis med finansiel stłtte fra disse, afh(cid:230)ngigt af reformernes omfang og effektivitet (cid:151) der skal tages hensyn til landets łkonomiske situation p(cid:229) makrołkonomisk plan (g(cid:230)ldsbyrden, omkost- ningerne til renter og afdrag, betalingsbalancen, budgetsituationen, den monet(cid:230)re situation, indkomsten pr. indbygger og arbejdslłshedstallene) og p(cid:229) sektor-reformplan med henblik p(cid:229) at skabe et frihandelsomr(cid:229)de med Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab. « 2) Del II, ellevte led, affattes s(cid:229)ledes: »(cid:151) samarbejde og faglig bistand til styrkelse af samarbejdet p(cid:229) omr(cid:229)det migration og bek(cid:230)mpelse af ulovlig migration, herunder repatriering af ulovlige indvandrere og menneskehandel, styrkelse af domstolssamarbejdet i civilretlige anliggender og samarbejde om forebyggelse og bek(cid:230)mpelse af kriminalitet, herunder ulovlig narko- tikahandel;«


title: Komission asetus (EY) N:o 2229/1999, annettu 20 päivänä lokakuuta 1999, asetuksen (EY) N:o 1667/98 muuttamisesta ja Ruotsin interventioelimen hallussaan pitämän ohran vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun kohteena olevan määrän nostamisesta 572 550 tonniin

eurovoc_concepts:
Sweden
award of contract
barley
export
intervention agency
third country

text: L 271/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 10. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2229/1999, annettu 20 päivänä lokakuuta 1999, asetuksen (EY) N:o 1667/98 muuttamisesta ja Ruotsin interventioelimen hallussaan pitämän ohran vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun kohteena olevan määrän nostamisesta 572 550 tonniin EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ja erityisesti sen 5 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) Komission asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 39/1999 (4), vahvistetaan interventioelinten hallussa olevien viljojen myyntiin saattamisen menettelyt ja edel- lytykset, Komission asetuksella (EY) N:o 1667/98 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2050/1999 (6), avataan pysyvä tarjouskilpailu Ruotsin interventioelimen hallussaan pitämän 439 595 ohra- tonnin viemiseksi; Ruotsi on ilmoittanut komissiolle 132 955 aikomuksesta interventioelimensä tonnilla vientiä varten tarjouskilpailutettavaa määrää; Ruotsin interventioelimen hallussaan pitämän ohran vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun kohteena oleva kokonaismäärä olisi nostettava 572 550 tonniin, lisätä määrien luetteloa; olisi muutettava erityisesti asetuksen (EY) N:o 1667/98 liitettä I, ja 4) Tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat viljan ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 1667/98 seuraavasti: 1) Korvataan 2 artikla seuraavasti: ”2 artikla Tarjouskilpailu koskee enintään 572 550:tta ohra- 1. tonnia, lukuun joka viedään kaikkiin kolmansiin maihin, ottamatta Amerikan yhdysvaltoja, Kanadaa ja Meksikoa. Alueet, joissa 572 550 tonnia ohraa on varastoituna, 2. mainitaan liitteessä I. ” 2) Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä. 2 artikla 3) perusteella Tarjouskilpailutettavien määrien vaikuttaa tarpeelliselta muuttaa alueiden ja varastoitujen kasvun Tämä asetus Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 191, 31. 7. 1993, s. 76. (4) EYVL L 5, 9. 1. 1999, s. 64. (5) EYVL L 211, 29. 7. 1998, s. 17. (6) EYVL L 255, 30. 9. 1999, s. 13. 21. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 271/19 LIITE ”LIITE I Varastointipaikka Ättersta Brännarp Broddbo 1 Broddbo 2 Djurön Ervalla Falun Fammarp Funbo-Lövsta Gamleby Gårdsjö Gävle Gimo Gistad Gullspång Halmstad (Engströms) Hästholmen Helsingborg Hova Kalmar Karlshamn Katrineholm Köping Laholm Mariestad Mjölby Moraby Motala Norrtälje Ormesta Österbybruk Otterbäcken Rimforsa Rök Signestorp Simonstorp Skivarp Söråker Stallarholmen Stavreviken Stockholm (Kvarnholmen) Tjustorp Värnamo Velanda Vimmerby (tonneina) Määrät 7 584 2 624 5 997 6 076 112 474 934 878 19 046 6 579 2 835 2 565 10 847 23 901 3 761 2 391 4 659 5 089 37 526 12 981 15 738 87 536 2 068 24 064 2 737 1 956 1 804 1 637 2 807 10 014 17 988 10 878 4 075 21 449 4 994 2 672 5 022 9 415 13 053 2 062 1 479 29 957 9 879 5 742 10 780 3 997”