title: Komission asetus (EY) N:o 2261/1999, annettu 26 päivänä lokakuuta 1999, tiettyjen sokerialan tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar
white sugar

formats: pdf print

text: 27. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 276/5 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2261/1999, annettu 26 päivänä lokakuuta 1999, tiettyjen sokerialan tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttami- sesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 13 päivänä syyskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2038/1999 (1), (EY) N:o 1441/1999 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2203/1999 (5), ja 2) asetuksessa (EY) N:o 1423/95 mainittujen sääntöjen soveltamisesta komission käytettävissä oleviin tietoihin seuraa, että mainitut, tällä hetkellä voimassa olevat määrät olisi vahvistettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti, sovellettavista ottaa huomioon muiden sokerialan tuotteiden kuin melassin tuonnissa säännöistä 23 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1423/95 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuk- sella (EY) N:o 624/98 (3), ja erityisesti sen 1 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ja 3 artiklan 1 kohdan, yksityiskohtaisista sekä katsoo, että ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 1423/95 1 artiklassa tarkoitettujen tuot- teiden edustavat hinnat ja niiden tuonnissa sovellettavat lisä- tullit vahvistetaan liitteen mukaisesti. 1) valkoisen sokerin, raakasokerin ja tiettyjen siirappien edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät vahvistetaan komission asetuksessa Tämä asetus tulee voimaan 27 päivänä lokakuuta 1999. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 26 päivänä lokakuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 252, 25. 9. 1999, s. 1. (2) EYVL L 141, 24. 6. 1995, s. 16. (3) EYVL L 85, 20. 3. 1998, s. 5. (4) EYVL L 166, 1. 7. 1999, s. 77. (5) EYVL L 268, 16. 10. 1999, s. 17. L 276/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 10. 1999 valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 99 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta 26 päivänä lokakuuta 1999 annettuun komission asetukseen LIITE CN-koodi 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Edustava hinta 100 kilogrammalta kyseistä tuotetta Lisätulli 100 kilogrammalta kyseistä tuotetta (EUR) 17,25 17,25 17,25 17,25 14,91 14,91 14,91 0,15 7,68 13,87 7,49 13,35 20,22 14,52 14,52 0,49 (1) Vahvistetaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 431/68 (EYVL L 89, 10. 4. 1968, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna, 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle. (2) Vahvistetaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/72 (EYVL L 94, 21. 4. 1972, s. 1) 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle. (3) Vahvistetaan 1 prosentin sakkaroosipitoisuutta kohden


title: 1999/833/EF: Kommissionens beslutning af 26. oktober 1999 om de af Forbundsrepublikken Tyskland meddelte nationale bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af creosot (meddelt under nummer K(1999) 3425) (EØS-relevant tekst.) (Kun den tyske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Germany
marketing restriction
national law
pesticide
public health
wood product

formats: html pdf print

text: 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/43 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 26. oktober 1999 om de af Forbundsrepublikken Tyskland meddelte nationale bestemmelser om begr(cid:230)nsning af markedsfłring og anvendelse af creosot (meddelt under nummer K(1999) 3425) (Kun den tyske udgave er autentisk) (E(cid:216)S-relevant tekst) (1999/833/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROP˘ISKE F˘LLESSKABER HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 95, stk. 6, og (= 0,005 masseprocent) og gr(cid:230)nsen for vandekstraher- bar tj(cid:230)resyre til hłjst 3 masseprocent (= 30 g/kg). Tr(cid:230), der er behandlet med creosot eller creosotholdige pr(cid:230)parater, som ikke opfylder disse krav, m(cid:229) ikke mar- kedsfłres. ud fra fłlgende betragtninger: I. SAGSFREMSTILLING 1. F(cid:230)llesskabets lovgivning: Direktiv 94/60/EF (1) R(cid:229)dets direktiv 76/769/E(cid:216)F af 27. juli 1976 om indbyr- des tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begr(cid:230)nsning af mar- kedsfłring og anvendelse af visse farlige stoffer og pr(cid:230)parater (1), senest (cid:230)ndret ved direktiv 1999/77/EF (2), indeholder bestemmelser om forbud mod og begr(cid:230)ns- ning af anvendelsen af visse farlige stoffer og pr(cid:230)parater. Direktiv 76/769/E(cid:216)F (cid:230)ndres j(cid:230)vnligt med henblik p(cid:229) at supplere bilaget med yderligere stoffer, som er farlige for mennesker og miljł. (2) Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 94/60/EF (3), som er den 14. (cid:230)ndring af direktiv 76/769/E(cid:216)F harmo- niserer bl. a. anvendelsen og markedsfłringen af creosot og lignende stenkulstj(cid:230)redestillater s(cid:229)vel som pr(cid:230)para- ter, der indeholder disse stoffer, ved at begr(cid:230)nse indhol- det af Øn specifik bestanddel, benzo-[a]-pyren, i det fłl- gende ben(cid:230)vnt BaP, og vandekstraherbar tj(cid:230)resyre til brug til tr(cid:230)beskyttelse (punkt 32 i bilaget til direktiv 94/60/EF). Gr(cid:230)nsen for BaP er fastsat til hłjst 50 ppm (1) EFT L 262 af 27. 9. 1976, s. 201. (2) EFT L 207 af 6. 8. 1999, s. 18. (3) EFT L 365 af 31. 12. 1994, s. 1. (3) Som en undtagelse tillader direktivet imidlertid anven- delse af creosot og creosotholdige pr(cid:230)parater med BaP op til 500 ppm (= 0,05 masseprocent) og med vandeks- traherbar tj(cid:230)resyre op til 30 g/kg til tr(cid:230)behandling i industrianl(cid:230)g. Disse stoffer m(cid:229) ikke s(cid:230)lges til privat brug, og emballagen skal v(cid:230)re m(cid:230)rket med s(cid:230)tningen »Udelukkende til brug i industrianl(cid:230)g«. Tr(cid:230) behandlet p(cid:229) denne m(cid:229)de, som markedsfłres for fłrste gang, m(cid:229) kun anvendes til erhvervsm(cid:230)ssig og industriel brug, dog ikke inde i bygninger, p(cid:229) steder, hvor det kan komme i berł- ring med produkter, der er bestemt til konsum eller foder, p(cid:229) legepladser og andre udendłrs faciliteter til rekreative form(cid:229)l eller i andre situationer, hvor der er fare for, at det kan komme i berłring med huden. Gam- melt behandlet tr(cid:230), der markedsfłres som brugt tr(cid:230), kan anvendes uanset den anvendte creosot-type, dog ikke i de ovenn(cid:230)vnte tilf(cid:230)lde. 2. De tyske bestemmelser (4) Den tyske lovgivning anvender betegnelsen »tj(cid:230)reolier« om de stoffer, der omhandles i de p(cid:229)g(cid:230)ldende bestem- melser. Den tykse tj(cid:230)reolieforordning (Teer(cid:246)lverord- nung), som indeholder de nationale bestemmelser om creosot, blev meddelt Kommissionen i 1990, offentlig- gjort den 5. juni 1991 og tr(cid:229)dte i kraft den 1. oktober 1991. Som del af den generelle omorganisering af lovgivningen om fremstilling, markedsfłring og anven- delse blev bestemmelserne i tj(cid:230)reolieforordningen den 1. november 1993 indfłrt i to forordninger, kemika- lieforbudsforordningen (Chemikalienverbotsverordnung, ChemVerbotsV) og forordningen om farlige stoffer (Ge- fahrstoffverordnung, GefStoffV), uden at der blev foreta- L 329/44 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 get v(cid:230)sentlige (cid:230)ndringer i indholdet. Bestemmelsrne i de to forordninger om tj(cid:230)reolier blev (cid:230)ndret ved bekendtgłrelse af 19. september 1994. (5) Betegnelsen »tj(cid:230)reolier« omfatter alle stoffer, der frem- stilles som flydende biprodukter ved forkoksning af kul eller tr(cid:230), herunder ogs(cid:229) stoffer, der betegnes som »creo- sot«. (6) Lovgivningen om tj(cid:230)reolier i Tyskland omfatter nu: (cid:151) bestemmelser vedrłrende markedsfłring, som er indfłjet i kemikalieforbudsforordningen i afsnit 17 i bilaget til § 1 (cid:151) bestemmelser vedrłrende s(cid:230)rlige m(cid:230)rkningskrav, som er indfłjet i forordningen om farlige stoffer i § 12 i forbindelse med bilag III, nr. 15 c) behandlet tr(cid:230) m(cid:229) ikke anvendes inde i bygnin- ger eller som et forbrugsprodukt, der falder ind under definitionerne i lov om levnedsmidler og forbrugsprodukter levnedsmiddelindpak- ning, hygiejneprodukter og legetłj). (f. eks. 3. Creosot med et BaP-indhold p(cid:229) mellem 5 til 50 ppm: a) markedsfłring er kun tilladt til brug i lukkede industrianl(cid:230)g ved anvendelse af visse impr(cid:230)g- neringsteknikker: (cid:151) trykimpr(cid:230)gnering med afsluttende vakuum (cid:151) andre impr(cid:230)gneringsprocesser delvis som sikrer en impr(cid:230)gnering af dybtg(cid:229)ende beskyttelse, is(cid:230)r neds(cid:230)nkning i varm-kold-processen med afsluttende reduk- tion af creosotindholdet p(cid:229) overfladen tr(cid:230)p(cid:230)le, til (cid:151) bestemmelser vedrłrende fremstilling og anvendelse, som er indfłjet i forordningen om farlige stoffer i § 15 i forbindelse med bilag IV, nr. 13. (cid:151) andre processer, som sikrer en tilsvarende eller bedre beskyttelse af mennesket og mil- jłet (7) Principielt fasts(cid:230)tter de tyske bestemmelser begr(cid:230)nsnin- ger med hensyn til produktion, markedsfłring og anven- delse af creosotholdige stoffer og pr(cid:230)parater og tr(cid:230) behandlet med s(cid:229)danne stoffer, i forhold til forskellige gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for BaP-indholdet: 5 ppm, 50 ppm og 500 ppm. (8) Den tyske lovgivning g(cid:230)lder b(cid:229)de creosot og creosothol- dige pr(cid:230)parater samt produkter fremstillet af tr(cid:230), som er delvis eller fuldst(cid:230)ndigt behandlet med creosot eller creosotholdige pr(cid:230)parater. b) c) salg af tr(cid:230), der er behandlet med s(cid:229)dant creosot er forbudt, hvis impr(cid:230)gneringen ikke er blevet udfłrt i henhold til en af ovenn(cid:230)vnte teknikker salg af behandlet tr(cid:230) er fuldst(cid:230)ndigt forbudt til indvendig brug i bygninger, p(cid:229) błrnelegepladser eller andre form(cid:229)l, hvor der opst(cid:229)r direkte kon- takt med huden, eller som forbrugsprodukt inden for definitionerne i lov om levnedsmidler og forbrugsprodukter (9) Begr(cid:230)nsningerne med hensyn til markedsfłring og anvendelse af creosot og creosotbehandlet tr(cid:230) er som fłlger: 4. Creosot med et BaP-indhold p(cid:229) mellem 50 til 500 ppm: 1. Fuldst(cid:230)ndigt forbud mod salg til private forbrugere af creosot og creosotholdige pr(cid:230)parater, uanset BaP- indholdet 2. Creosot med et BaP-indhold p(cid:229) under 5 ppm: a) anvendelse er kun tilladt i lukkede industrianl(cid:230)g b) salg af tr(cid:230) behandlet med s(cid:229)dant creosot i form af eller neds(cid:230)nkning er forbudt p(cid:229)fłring med p(cid:229)smłring, pensel a) b) anvendelse er kun tilladt til industriel behandling af jernbanesveller og elmaster i en trykimpr(cid:230)g- neringsproces med afsluttende vakuum salg af tr(cid:230) behandlet med s(cid:229)dant creosot er for- budt undtagen til brug som jernbanesveller eller elmaster beregnet til eksport til lande, hvor kli- maforholdende kr(cid:230)ver łget tr(cid:230)beskyttelse. 5. Desuden kan alle former for creosot med BaP-ind- hold op til 500 ppm markedsfłres udelukkende til 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/45 brug i tr(cid:230)beskyttelse. lande, hvor klimaforholdene kr(cid:230)ver łget 6. Tidligere behandlede jernbanesveller, elmaster og p(cid:230)le kan markedsfłres igen som s(cid:229)danne (selv n(cid:229)r de anfłrte gr(cid:230)nser overskrides). En s(cid:229)dan markeds- fłring er imidlertid forbudt, hvis: (cid:151) impr(cid:230)gneringen har fundet sted for mindre end 15 (cid:229)r siden (cid:151) friske snitsteder ikke er blevet permanent forseg- let eller d(cid:230)kket (cid:151) tr(cid:230)et er beregnet til indendłrs brug i bygninger, p(cid:229) błrnelegepladser eller andre form(cid:229)l, hvor der er direkte kontakt med huden (cid:151) tr(cid:230)produkterne er beregnet til private forbrugere (cid:151) produkterne er forbrugsprodukter i henhold til lov om levnedsmidler og forbrugsprodukter fasts(cid:230)tter et maksimalt mumsstłrrelse for beholdere med creosot, der indholder 50 til 500 ppm BaP eller specifikke m(cid:230)rkningskrav for pr(cid:230)parater, der indeholder s(cid:229)dant creosot, hvorimod direktivet indhold p(cid:229) 3 mas- seprocent af tj(cid:230)resyre og et specifikt krav om m(cid:230)rkning for creosot, der indeholder mere end 50 ppm BaP. Disse bestemmelser, som er mere restriktive end de oprinde- lige tyske bestemmelser, er blevet indfłjet i kemikaliefor- budsforordningen og forordningen om farlige stoffer ved (cid:230)ndringsforordningen er m(cid:230)rkningskravene lidt anderledes end F(cid:230)llesskabets bestemmelser. De tyske bestemmelser kr(cid:230)ver fłlgende ordlyd: »Udelukkende til brug ved trykimpr(cid:230)gnering med afsluttende vakuum for jernbanesveller og elma- ster«. Desuden begr(cid:230)nsede den anden (cid:230)ndringsbekendt- głrelse endnu mere brugen af gammelt behandlet tr(cid:230): ud over ovenn(cid:230)vnte restriktioner kan tidligere behand- lede jernbanesveller, elmaster og p(cid:230)le kun markedsfłres »som s(cid:229)danne« igen. Imidlertid 1996. i 3. Sammenligning mellem de tyske bestemmelser og direktiv 94/60/EF (10) Den tyske lovgivning om tj(cid:230)reolie blev (cid:230)ndret anden gang med forordning af 12. juni 1996. I denne forord- ning blev bestemmelserne i direktiv 94/60/EF gennem- fłrt i tysk lov. I den fłrste version indeholdt de tyske bestemmelser ikke angivelser om indholdet af vandeks- traherbar tj(cid:230)resyre i creosot, krav vedrłrende mini- (11) Tabel 1 viser en detaljeret gennemgang af forskellene mellem begr(cid:230)nsningerne af markedsfłring og brug af creosot og creosotbehandlet tr(cid:230) i forhold til BaP-indhol- det, som fastsat i direktiv 94/60/EF, og den tyske lovgiv- ning, der var g(cid:230)ldende da direktivet blev vedtaget. Tabel 1 Sammenligning mellem direktiv 94/60/EF og den tyske lovgivning R(cid:229)dets direktiv 94/60/EF De tyske bestemmelser BaP < 5 ppm Ingen begr(cid:230)nsning af salg eller anvendelse af creosot eller nyligt behandlet tr(cid:230) Salg af creosot til private forbrugere og anven- delse inde i bygninger er forbudt Industriel brug kun i lukkede anl(cid:230)g Salg af behandlet tr(cid:230) er forbudt, hvis creosot blev p(cid:229)fłrt ved pensling, p(cid:229)smłring eller neds(cid:230)nkning, eller til brug inden i bygninger eller som et forbrugsprodukt inden for defini- tionerne i lov om levnedsmidler og forbruger- produkter L 329/46 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 R(cid:229)dets direktiv 94/60/EF De tyske bestemmelser BaP 5-50 ppm Ingen begr(cid:230)nsning af salg eller anvendelse af creosot eller nyligt behandelt tr(cid:230) Salg af creosot til private forbrugere er forbudt Industrielt brug kun i med visse impr(cid:230)gneringsteknikker: lukkede industrianl(cid:230)g (cid:151) trykimpr(cid:230)gnering med afsluttende vakuum (cid:151) andre processer med tilsvarende beskyt- telse af menneskets sundhed og miljłet (cid:151) andre impr(cid:230)gneringsprocesser til delvis impr(cid:230)gnering af tr(cid:230)stolper, som sikrer en dybtg(cid:229)ende beskyttelse, is(cid:230)r neds(cid:230)nkning i varm-kold-proces med afsluttende reduk- tion af creosotindholdet p(cid:229) overfladen Salg af behandlet tr(cid:230) er forbudt, hvis impr(cid:230)g- neringen ikke er blevet udfłrt med anvendelse af ovenn(cid:230)vnte teknikker. Salg af behandlet tr(cid:230) er fuldst(cid:230)ndigt forbudt til indendłrs brug, p(cid:229) form(cid:229)l med błrnelegepladser regelm(cid:230)ssig hudkontakt, eller som forbrugs- produkt inden for definitionerne i lov om lev- nedsmidler og forbrugsprodukter andre eller BaP 50-500 ppm Begr(cid:230)nsning af salg af creosot: (cid:151) intet salg til private forbrugere (cid:151) anvendelse kun tilladt i industrianl(cid:230)g Salg af creosot til private forbudt. Imidlertid kan alle former for creosot med et BaP-indhold p(cid:229) op til 500 ppm markedsfłres udelukkende lande, hvor de klimatiske forhold til brug i kr(cid:230)ver stłrre tr(cid:230)beskyttelse (cid:151) m(cid:229) kun markedsfłres i emballager med rumfang p(cid:229) mindst 200 l. Der et kr(cid:230)ves s(cid:230)rlig m(cid:230)rkning Anvendelse kun tilladt til industriel behandling af jernbanesveller og elmaster i en proces med trykimpr(cid:230)gnering med afsluttende vakuum Salg af behandlet tr(cid:230) er forbudt undtagen til brug som jernbanesveller eller elmaster bereg- net til eksport til lande, hvor de klimatiske for- hold kr(cid:230)ver łget tr(cid:230)beskyttelse Creosotbehandlet tr(cid:230) m(cid:229) kun anvendes til erhvervsm(cid:230)ssig og industriel brug: (cid:151) jernbaner (cid:151) elmaster (cid:151) hegn (cid:151) vandveje Udtrykkelige begr(cid:230)nsninger for anvendelsen af behandlet tr(cid:230). Det m(cid:229) ikke anvendes: (cid:151) inde i bygninger (cid:151) i berłring med levnedsmidler og foder (cid:151) til beholdere, der skal anvendes til dyrk- ning (cid:151) p(cid:229) legepladser og andre steder, hvor der er fare for, at det kommer i kontakt med huden 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/47 R(cid:229)dets direktiv 94/60/EF De tyske bestemmelser BaP > 500 ppm eller vandekstraher- bare tj(cid:230)resyre >3 % Salg og anvendelse af creosot og behandlede produkter forbudt Total forbud mod salg og anvendelse af creo- sot og behandlede produkter, n(cid:229)r BaP-indhol- det er stłrre end 500 ppm (ingen bestemmel- ser om vandoplłselig tj(cid:230)resyre) Gammelt behandlet tr(cid:230) anvendelse Kontrolleret behandlet med creosot mellem 50 og 500 ppm som for tr(cid:230) indeholdende BaP Tidligere behandlede jernbanesveller, elmaster og p(cid:230)le kan markedsfłres igen (selv n(cid:229)r de angivne gr(cid:230)nser er overskredet). Markedsfłrin- gen er imidlertid forbudt, hvis: (cid:151) impr(cid:230)gneringen blev foretaget for mindre end 15 (cid:229)r siden (cid:151) friske snitsteder ikke er blevet forseglet (cid:151) tr(cid:230)et er beregnet til indendłrs brug, p(cid:229) błrnelegepladser eller andre steder, hvor der er fare for, at det kommer i kontakt med huden (cid:151) tr(cid:230)produkterne er beregnet til private for- brugere (cid:151) produkterne er forbrugsprodukter i hen- hold til lov om levnedsmidler og forbrugs- produkter (12) Sammenlagt kan det siges, at de tyske bestemmelser er mere restriktive p(cid:229) flere punkter: (cid:151) markedsfłring og anvendelse af tidligere behandlet tr(cid:230) er yderligere begr(cid:230)nset sammenlignet med EU- direktivet. (cid:151) creosot og creosotholdige pr(cid:230)parater kan ikke s(cid:230)lges til private forbrugere uanset BaP-indholdet II. PROCEDUREN (cid:151) markedsfłring af creosot og creosotholdige pr(cid:230)para- ter med et BaP-indhold p(cid:229) op til 500 ppm er kun mulig ved eksport til lande med klimatiske forhold, der głr łget tr(cid:230)beskyttelse p(cid:229)kr(cid:230)vet og i Tyskland industrielt brug. Endvidere er der blevet fastsat til specifikke forpligtelser for brug af creosot og creo- sotholdige pr(cid:230)parater med hensyn til procestekno- logi (5, 5-50, og af BaP-indholdet 50-500 ppm) afh(cid:230)ngig (cid:151) nyligt behandlet tr(cid:230) kan ikke markedsfłres med mindre visse krav med hensyn til behandlingsproces- sen er opfyldt. Desuden g(cid:230)lder der yderligere restrik- tioner for anvendelse af tr(cid:230) behandlet med creosot, der indeholder under 50 ppm. Tr(cid:230) behandlet med creosot, der indeholder BaP p(cid:229) mellem 50-500 ppm kan kun anvendes til to specifikke anvendelser (jern- banesveller, elmaster til eksport) (13) Direktiv 94/60/EF blev vedtaget den 20. december 1994. Direktivet skulle oms(cid:230)ttes i medlemsstaternes nationale lovgivning senest Øt (cid:229)r efter vedtagelsen, dvs. den 20. december 1995 (artikel 2, stk. 1, fłrste afsnit), og de nationale bestemmelser skulle anvendes fra den 20. juni 1996 (artikel 2, stk. 1, andet afsnit). i hensynet (14) Ved brev af 4. juli 1995 fremsendte Tyskland en rapport juni 1995), hvorved de meddelte Europa- (dateret 19. til Kommissionen, at Tyskland begrundet sundhedsbeskyttelsen havde fundet det nłdvendigt fort- sat at anvende de g(cid:230)ldende nationale bestemmelser om »tj(cid:230)reolier«, og at det derfor anmodede om at kunne afvige fra direktiv 94/60/EF for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r creosot under henvisning til EF-traktatens tidligere artikel 100 A, stk. 4. Det blev ogs(cid:229) meddelt, at der ville blive foreta- get nogle (cid:230)ndringer, s(cid:229) en del af bestemmelserne i EF- direktivet kunne indpasses i den nationale lovgivning. Der blev givet meddelelse om disse (cid:230)ndringer den 8. juli 1996. L 329/48 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 (15) Ved skrivelse af 6. december 1995 bad Kommissionen de andre medlemsstater om at frems(cid:230)tte deres bem(cid:230)rk- ninger til den tyske anmodning i henhold til den tid- ligere artikel 100 A, stk. 4. Kommissionen modtog bem(cid:230)rkninger fra Danmark, Sverige, Nederlandene, (cid:216)strig og Det Forenede Kongerige. (16) Danmark gentager, at creosot efter dets opfattelse er et farligt stof b(cid:229)de for mennesker og miljłet, og at dets anvendelse s(cid:229) vidt muligt błr begr(cid:230)nses eller fuldst(cid:230)n- digt forbydes. Danmark stłtter derfor fuldt ud, at Tysk- land f(cid:229)r mulighed for at anvende strengere nationale bestemmelser med hensyn til creosot. at (17) Sverige deler Tysklands synspunkter med hensyn til den risiko, som creosot og creosotbehandlet tr(cid:230) udgłr, og har ingen indvendinger mod de meddelte strengere tyske bestemmelser. Sverige understreger, creosot har bivirkninger for miljłet, da det er meget giftigt for visse vandlevende organismer og visse bestanddele bioakku- muleres. Anvendelse af creosot og creosotbehandlet tr(cid:230) m(cid:229) derfor begr(cid:230)nses for at minimere risikoen for ska- der. Sverige understreger, at det ogs(cid:229) har givet medde- lelse om, at det har til hensigt at opretholde de nationale bestemmelser om creosot med henvisningen til, at der głr sig s(cid:230)rlige omst(cid:230)ndigheder g(cid:230)ldende p(cid:229) dets omr(cid:229)de. (18) Nederlandene anfłrer, at det fremsatte en erkl(cid:230)ring i R(cid:229)det, hvori det understregede, at det beskyttelsesniveau for den offentlige sundhed, arbejdspladsen og miljłet, der var fastsat i direktivet, var utilstr(cid:230)kkeligt. Nederlan- dene havde allerede selv fremsendt en anmodning om afvigelse i henhold til den tidligere artikel 100 A, stk. 4. Nederlandene finder, at de tyske forholdsregler imłde- kommer et reelt behov, og ser det ikke som en skjult handelshindring og g(cid:229)r derfor ind for, at Kommissionen bekr(cid:230)fter dem. (19) Ifłlge (cid:216)strig er hovedform(cid:229)let med de tyske bestemmel- ser at beskytte forbrugernes sundhed, hvilket er form(cid:229)let med den tidligere artikel 100 A, stk. 3. (cid:216)strig deler den holdning, at forbrugerne bliver udsat for en kr(cid:230)ftrisiko ved direkte hudeksponering for BaP indeholdende tj(cid:230)re- olier, eller tr(cid:230) behandlet med s(cid:229)danne tj(cid:230)reolier er bety- delig, da risikoen er hłjest ved direkte p(cid:229)strygning af produktet med pensel (hudeksponering og inhalatorisk eksponering) og (unłdvendig) anvendelse af behandlet tr(cid:230) indendłrs. (cid:216)strig finder derfor, at den fortsatte anvendelse af de nationale bestemmelser er berettiget. De tyske bestemmelser er proportionelle, idet de mind- sker eksponeringsrisikoen ved at omhandle specifikke situationer, mens de frie varebev(cid:230)gelser kun begr(cid:230)nses i et meget begr(cid:230)nset omfang. Desuden synes de nationale bestemmelser at f(cid:229) stłrst virkning for tyske firmaer. (cid:216)strig finder derfor, at de strengere foranstaltninger hverken udgłr en vilk(cid:229)rlig forskelsbehandling eller en skjult handelshindring. (20) Derimod er Det Forenede Kongerige af under vedtagelsen imod den tyske anmodning. De britiske myndigheder finder, at den tyske anmodning er baseret p(cid:229) en uoverensstemmelse med den videnskabelige konsensus, der blev opn(cid:229)et p(cid:229) f(cid:230)llesskabsniveau direktiv 94/60/EF. I henhold til Det Forenede Kongerige błr alle medlemsstater godkende de standarder, der fasts(cid:230)ttes i forbindelse med det foranstaltninger, medmindre der er s(cid:230)rlige forhold, som medfłrer en łget risiko i en medlemsstat, hvis lignende bestemmelser er g(cid:230)ldende. UK har ikke kendskab til nogle s(cid:230)rlige for- hold i Tyskland, som kan głre anvendelse af strengere foranstaltninger berettiget. UK understreger ogs(cid:229), at gr(cid:230)nsen p(cid:229) 50 ppm BaP, der er fastsat i direktivet, fuldt ud svarer til de klassificeringskriterier, der er anvendt i direktiv 67/548/E(cid:216)F. indre markeds (21) Amsterdam-traktaten om (cid:230)ndring af traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union, traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab og visse dertil knyttede akter, undertegnet i Amsterdam den 2. oktober 1997, tr(cid:229)dte i kraft den 1. maj 1999. Ved skrivelse af 24. august 1999 har Kommissionens generalsekretariat meddelt de tyske myndigheder, at deres meddelelse vedrłrende markeds- fłring og anvendelse af creosot ville blive behandlet inden for rammerne af traktatens nye bestemmelser. III. VURDERING 1. De g(cid:230)ldende regler (22) Med Amsterdam-traktaten er der sket v(cid:230)sentlige (cid:230)ndrin- ger i bestemmelserne i den tidligere artikel 100 A i trak- taten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, idet denne artikels stk. 3, 4 og 5 er blevet erstattet med otte nye stykker, stk. 3-10. Som fłlge af den nye nummere- ring af samtlige artikler er den (cid:230)ndrede artikel nu artikel 95 i traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)lles- skab. (23) Amsterdam-traktaten indeholder ikke s(cid:230)rlige overgangs- bestemmelser for reglerne om meddelelser, der er frem- sendt inden traktatens ikrafttr(cid:230)den, som f. eks. den tyske meddelelse, der er genstand for n(cid:230)rv(cid:230)rende beslutning. (24) Da der ikke er s(cid:230)rlige bestemmelser, der forl(cid:230)nger anvendelsen af de gamle bestemmelser i EF-traktatens artikel 100 A, stk. 4, anses disse for at v(cid:230)re oph(cid:230)vet fra 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/49 dagen for de nye bestemmelsers ikrafttr(cid:230)den (1. maj traktatens nye bestemmelser 1999). straks fra denne dato til undersłgelsen af denne medde- lelse. stedet g(cid:230)lder I 2. Vurdering af, om betingelserne for anvendelse af traktatens undtagelsesbestemmelse er opfyldt (25) Tyskland giver i sin meddelelse udtryk for, at de łnsker tilladelse til at opretholde nationale bestemmelser, der strider mod direktiv 94/60/EF, som er en harmonise- ringsforanstaltning vedtaget p(cid:229) grundlag af EF-traktatens gamle artikel 100 A (nu artikel 95). (26) I traktatens artikel 95, stk. 4, hedder det: »Hvis en med- lemsstat, efter at R(cid:229)det eller Kommissionen har vedtaget en harmoniseringsforanstaltning, finder det nłdvendigt at opretholde nationale bestemmelser, som er begrundet i vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller som vedrłrer miljłbeskyttelse af arbejdsmiljłet, giver den Kommissionen meddelelse om disse bestemmelser og om grundene til deres oprethol- delse. « eller beskyttelse (27) Direktiv 94/60/EF skulle implementeres af medlemssta- terne senest den 20. december 1995 og anvendes senest fra den 20. juni 1996. Tyskland meddelte den tyske lov- givning om creosot, som den havde til hensigt at opret- holde, den 4. juli 1995, dvs. inden den fastsatte frist for gennemfłrelsen af de nationale bestemmelser, der imple- menterer direktivet, udlłb. (28) De nationale bestemmelser, som der blev słgt und- tagelse for, tr(cid:229)dte i kraft den 1. oktober 1991 og s(cid:229)ledes inden direktiv 94/60/EF blev vedtaget (20. december 1994). (29) restriktive, I meddelelsen anfłrte Tyskland, at det havde til hensigt at (cid:230)ndre den nationale lovgivning, for at gennemfłre de dele af bestemmelserne i direktiv 94/60/EF, som var mere lovgivning. Ved i den nationale (cid:230)ndringsforordning af 12. juni 1996, som blev meddelt Kommissionen den 8. august 1996, blev der fastsat et maksimalt tilladeligt indhold af vandekstraherbar tj(cid:230)re- syre, en liste over s(cid:230)rlige stoffer, som er omfattet af betegnelsen »tj(cid:230)reolie«, samt minimumsstłrrelsen af emballager og et s(cid:230)rligt m(cid:230)rkningskrav for tj(cid:230)reolier, der indeholder fra 50 til 500 ppm BaP. som en medlemsstat har meddelt, at den łnsker til- ladelse til at opretholde efter gennemfłrelsesdatoen for en f(cid:230)lles harmoniseringsforanstaltning, de bestemmelser, v(cid:230)re vedtaget inden vedtagelsen af den p(cid:229)g(cid:230)ldende har- moniseringsforanstaltning. N(cid:230)rv(cid:230)rende beslutning ved- rłrer derfor udelukkende den lovgivning, der var g(cid:230)ldende inden vedtagelsen af direktiv 94/60/EF som meddelt i anmodningen af 4. juli 1995. De bestemmel- ser, der blev indfłrt ved (cid:230)ndringsbekendtgłrelse af 12. juni 1996 (meddelt den 8. august 1996) (cid:151) og for hvilke der ikke er anmodet om godkendelse (cid:151) gennem- fłrer visse bestemmelser i direktiv 94/60/EF og er ikke genstand for denne beslutning. 3. Vurdering af sagens omst(cid:230)ndigheder (31) traktatens artikel 95 skal Kommissionen I medfłr af sikre sig, at alle betingelserne for, at en medlemsstat kan benytte de i denne artikel fastsatte undtagelsesmulighe- der er til stede. Kommissionen skal navnlig undersłge, om de af medlemsstaten meddelte bestemmelser er begrundet i vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller om de vedrłrer miljłbeskyttelse eller beskyt- telse af arbejdsmiljłet. Herudover skal Kommissionen, hvis den skłnner, at foranstaltningerne er begrundede, undersłge, om de er et middel til vilk(cid:229)rlig forskels- behandling eller en skjult begr(cid:230)nsning af samhandelen mellem medlemsstaterne, og om de udgłr en hindring for det indre markeds funktion (artikel 95, stk. 6). stoffer (32) Tyskland har begrundet sin anmodning i behovet for beskyttelse af sundhed og miljł. Til stłtte for anmodnin- gen om afvigelse forelagde Tyskland en kort begrundelse for de mere restriktive nationale bestemmelser, som blev stłttet af tre dokumenter: en rapport fra den tyske forsk- ningssammenslutnings kommission for undersłgelse af sundhedsskadelige (MAK-Kommissionen) om BaP’s egnethed som markłrstof for blandinger af polycy- kliske for- br(cid:230)ndingsprocesser (afsluttet i 1984), en undersłgelse om kr(cid:230)ftfremkaldende egenskaber ved BaP (4), og en samling af data om alternative tr(cid:230)beskyttelsesstoffers identitet, tilg(cid:230)ngelighed og anvendelse, herunder deres toksikologiske og łkotoksikologiske virkninger. Det var imidlertid ikke muligt at undersłge omst(cid:230)ndighederne omkring anmodningen udelukkende p(cid:229) grundlag af disse oplysninger. aromatiske hydrocarboner, der skyldes (30) lyset af ovenst(cid:229)ende mener Kommissionen, at For- I bundsrepublikken Tysklands anmodning om undtagelse fra direktiv 94/60/EF, som meddelt den 4. juli 1995, i henhold til den tidligere artikel 100 A, stk. 4, opfylder betingelserne i EF-traktatens artikel 95, stk. 4. I henhold til artikel 95, stk. 4, skal de nationale bestemmelser, (33) For at undersłge, om de tyske bestemmelser om salg og anvendelse af creosotbehandlet tr(cid:230) virkelig er nłdven- (4) J. M. Holland, E. L. Frome, Advances i Modern Environmental Toxi- cology, Vol. VI, Applied Toxicology of Petroleum Hydrocarbons, ed. MacFarland et al. , Princeton Scientific Publishers 1984. L 329/50 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 dige og rimelige i forhold til m(cid:229)let, bestilte Kommissio- nen en undersłgelse fra en ekstern konsulent for at vur- i Tyskland (5). dere creosotkontamineringen af miljłet Herudover bygger vurderingen af Tysklands anmodning p(cid:229) resultaterne af tre andre undersłgelser (6), som Kom- forbindelse med lignende i missonen havde bestilt anmodninger fra andre lande. 3. 1. Vurdering af begrundelsen i vigtige behov 3. 1. 1. Creosot (cid:151) generelle oplysninger (34) Det skal bem(cid:230)rkes, at p(cid:229) baggrund af den tidsramme, der er fastlagt i artikel 95, stk. 6, og som ikke eksisterer i den tidligere artikel 100 A, stk. 4, som den tyske anmodning blev meddelt i henhold til, kan denne bety- delige indsats fra Kommissionens side for at konstatere, om opretholdelsen af de tyske bestemmelser var begrun- det, ikke danne pr(cid:230)cedens for fremtiden. N(cid:229)r Kommis- sionen undersłger, om nationale foranstaltninger med- delt i medfłr af artikel 95, stk. 4, er begrundet i et vig- tigt behov, skal den henholde sig til »de grunde«, den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat głr g(cid:230)ldende for at begrunde opretholdelsen af sine nationale bestemmelser. Dette betyder, at ansvaret for at bevise, at s(cid:229)danne foranstalt- ninger er begrundede, i henhold til traktatens bestem- melser, ligger hos den ansłgende medlemsstat. I betragt- ning af den procedure, der skal fłlges i henhold til arti- kel 95, m(cid:229) Kommissionen normalt begr(cid:230)nse sig til at undersłge, om de af den ansłgende medlemsstat frem- lagte oplysninger er relevante, uden selv at słge at til- vejebringe mulige grunde til stłtte herfor. (35) Ingen af ovenn(cid:230)vnte undersłgelser n(cid:229)ede frem til helt klare resultater med hensyn til sundhedsvirkningerne af creosot, navnlig stoffets kr(cid:230)ftfremkaldende virkninger, da en s(cid:230)rlig langtidsundersłgelse af de kr(cid:230)ftfremkal- dende virkninger stadig ikke var afsluttet. Denne under- słgelse (7) kom Kommissionen i h(cid:230)nde i begyndelsen af 1998. Resultaterne af alle disse undersłgelser er frem- stillet nedenfor. Endvidere er alle undersłgelserne blevet forelagt Den Videnskabelige KomitØ for Toksicitet, (cid:216)ko- toksicitet og Miljł, som den 27. november 1998 afgav en forelłbig udtalelse om forbrugernes uds(cid:230)ttelse for risikoen for kr(cid:230)ft fra creosot og/eller tr(cid:230) behandlet med creosot. Udtalelsen blev revideret den 4. marts 1999. (5) Environmental Resources Management, Scientific Evaluation of the German Request for Derogation from Provision of Council Direc- tive 94/60/EC Concerning Creosote, Final Report, 24 April 1996. (6) G. Grimmer, Study on the Justification in Scientific Terms of Allo- wing The Netherlands to retain its National Laws on Creosote in Place of Council Directive 94/60/EC. Final report, Biochemisches Institut f(cid:252)r Umweltcarcinogene, Gro(cid:223)hansdorf (Germany), Decem- ber 1995. Dr. P. M. Sorgo, Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing Denmark to Retain its National Laws on Creosote, Final Report, November 1996. WS Atkins International Ltd, Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing Sweden to Retain its National Laws on Creosote in Place of Council Directive 94/60/EC, Final Report, August 1997. (7) Fraunhofer Institute of Toxicology and Aerosol Research, Dermal Carcinogenicity Study of two Coal Tar Products (CTP) by Chronic Epicutaneous Application in Male CD-1 Mice (78 Weeks), Final report, Hannover, October 1997. (36) Creosot er en kompleks blanding af over 200 kemiske forbindelser, hovedsagelig aromatiske hydrocarboner s(cid:229)vel som phenolforbindelser og aromatiske nitrogen- og svovlforbindelser. Det er et mellemsv(cid:230)rt destillat af stenkulstj(cid:230)re (kogepunkt ca. 200-400 (cid:176)C). (37) Creosot kan indeholde over 30 polycykliske aromatiske hydrocarboner (PAH) med et muligt totalt PAH-indhold p(cid:229) 85 %. De vigtigste er: (cid:151) acenaphthen (cid:151) naphtalen (cid:151) phenanthren (cid:151) anthracen (cid:151) fluoren (cid:151) fluoranthen (cid:151) chrysen (cid:151) triphenylen (cid:151) benzo[a]anthracen (cid:151) benzo[b]fluoranthen (cid:151) benzo[k]fluoranthen (cid:151) benzo[a]pyren (38) Benzo-[a]-pyren (BaP) er en af de grundigst undersłgte PAH’er, og BaP-indholdet anvendes som et indikator- eller markłrstof til klassificeringsform(cid:229)l og er ikke i sig selv udtryk for det samlede PAH-indhold i creosot. Afh(cid:230)ngig af creosottype kan BaP-indholdet variere mel- lem 0,003 og 0,3 v(cid:230)gtprocent (30-3 000 ppm). Gen- nem raffineret destillation af stenkulstj(cid:230)re og udv(cid:230)lgelse af fraktionerne kan man opn(cid:229) lavere BaP- eller phenol- tr(cid:230)impr(cid:230)g- indhold. Det vesteurop(cid:230)iske institut nering (Western European Institute for Wood Preserva- tion) har udviklet forskellige industristandarder, hovedsa- gelig baseret p(cid:229) forskelligt indhold af n(cid:230)rmere specifice- rede destillationsfraktioner og, hvad der er vigtigst i denne sammenh(cid:230)ng, forskelligt BaP-indhold. for (39) Det er muligt at (cid:230)ndre b(cid:229)de de fysiske og kemiske egen- til de skaber ved creosot, hvis dette er nłdvendigt 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/51 p(cid:229)g(cid:230)ldende anvendelsesform(cid:229)l eller af miljłhensyn. Ved at iblande komponenter med et lavere kogepunkt kan man frembringe et produkt med lavere viskositet, til tider ben(cid:230)vnt karbolineum. I direktiv 94/60/EF skelnes der ikke: det omfatter en lang r(cid:230)kke forskellige sten- kulstj(cid:230)redestillater under Øt, alle specificeret ved deres navne, EINECS- og CAS-numre. (40) Creosot anvendes n(cid:230)sten udelukkende som tr(cid:230)impr(cid:230)g- Industrielle og erhvervsm(cid:230)ssige anven- neringsmiddel. delser i stor m(cid:229)lestok er langt de vigtigste: jernbanesvel- ler, elmaster, vandbygning (bredbeskyttelse), landbrug og frugtproduktion. Creosot og lignende produkter anven- des ogs(cid:229) af private forbrugere til tr(cid:230)impr(cid:230)gnering. (41) De vigtigste egenskaber ved creosot er: (cid:151) effektivt svampebek(cid:230)mpelsesmiddel (cid:151) effektivt insektbek(cid:230)mpelsesmiddel (cid:151) langvarig persistens (cid:151) modstandsdygtighed over for udvaskning og p(cid:229)virk- ning fra vejret. (42) En meget begr(cid:230)nset m(cid:230)ngde creosot anvendes i l(cid:230)ge- midler til behandling af visse hudlidelser, f. eks. psoriasis. C r e o s o t s t o k s i c i t e t Sundhedsvirkninger (43) Skłnt creosot har v(cid:230)ret anvendt som tr(cid:230)impr(cid:230)g- neringsmiddel i over et (cid:229)rhundrede, er der kun publice- ret f(cid:229) oplysninger om sundhedsvirkningerne af langvarig uds(cid:230)tning for creosot. Mange af undersłgelserne er af ret gammel dato og opfylder ikke altid nutidens krav til dokumentation. (44) Eksponering kan ske gennem ind(cid:229)nding, indtagelse eller berłring med huden. Creosot vurderes som v(cid:230)rende svagt til moderat giftigt ved indtagelse. Stłrstedelen af de virkninger, der er p(cid:229)vist i dyreforsłg og i samtlige epidemiologiske undersłgelser, skyldes dermal ekspone- ring. (45) Hudens stenkulstj(cid:230)re lysfłlsomhed fremkaldt af er beskrevet i en r(cid:230)kke undersłgelser. Hos creosotekspone- rede arbejdstagere er der rapporteret tilf(cid:230)lde af irrita- tionssymptomer, hyperkeratose fremkaldt af beg, mis- farvning af huden og laset hud. Den seneste undersł- gelse af creosoteksponerede arbejdstagere i Sverige og i 1992 (8). Undersłgelsen Norge blev offentliggjort (8) S. Karlehagen et al. , Cancer Incidence Among Creosote-Exposed omfatter arbejdstagere, som var udsat for creosot mel- lem 1950 og 1975. Forskerne fandt en noget lavere samlet kr(cid:230)ftforekomst end ventet og en łget risiko for hud- og l(cid:230)bekr(cid:230)ft og ikke-Hodgkin-lymphomer. Creoso- tens sammens(cid:230)tning var imidlertid ikke dokumenteret, og forfatterne konkluderer, at antallet af tilf(cid:230)lde var for lille til, at der kunne drages brugbare konklusioner. Stig- ningen i antallet af sygdomstilf(cid:230)lde kunne tilskrives uds(cid:230)tning for b(cid:229)de creosot og sollys. En anden undersł- gelse (9) kunne p(cid:229)vise en łget risiko for dłdelighed som fłlge af skortalkr(cid:230)ft hos arbejdstagere i murstenfabrika- tionen, der var eksponeret i perioden 1911-1938. Heller ikke i dette tilf(cid:230)lde kendes creoso- tens BaP-indhold, og der er heller ikke registreret noget klart dosis/reponds-forhold. for creosot (46) Det (mus) hud gennem deres Internationale Kr(cid:230)ftforskningscenter (IARC) har klassificeret creosot som humant carcinogen (gruppe 2A), hovedsageligt baseret p(cid:229) det dyreforsłg, hvor for- levetid (10) słgsdyrenes regelm(cid:230)ssigt blev udsat for BaP-oplłsninger i acetone. IARC skłnner, at der for stoffer i denne kategori er til- str(cid:230)kkelig dokumentation for, at creosot er kr(cid:230)ftfrem- kaldende hos dyr, og en vis dokumentation fra epide- miologiske undersłgelser for, at creosot kan v(cid:230)re kr(cid:230)ftfremkaldende hos mennesker. Senere undersłgelser har ikke givet signifikante nye resultater, som (cid:230)ndrer denne konklusion. (47) Eksperter fra medlemsstaterne har i flere (cid:229)r behandlet spłrgsm(cid:229)let med klassificering af creosot, andre sten- kulstj(cid:230)redestillater og yderligere s(cid:229)kaldte komplekse stoffer i tilknytning til R(cid:229)dets direktiv 67/548/E(cid:216)F af 27. juni 1967 om klassificering, emballering og etikette- farlige stoffer (11), senest (cid:230)ndret ved direktiv ring af 1999/33/EF (12). P(cid:229) grundlag af stort set de samme oplysninger, som blev anvendt af IARC, n(cid:229)ede man i forbindelse med udarbejdelsen af Kommissionens direk- tiv 94/69/EF (13) tilpasning til den tekniske udvikling) frem til, at creosot og visse andre stenkuls- destillater skal klassificeres som kr(cid:230)ftfremkaldende stof- fer i kategori 2, og at de skal m(cid:230)rkes med risikos(cid:230)tning 45 »Kan for(cid:229)rsage kr(cid:230)ft«. ikke nłdvendigvis klassificeres som kr(cid:230)ftfremkaldende, hvis det kan p(cid:229)vises, at det indeholder mindre end 0,005 v(cid:230)gtprocent BaP (= 50 ppm) (14). Heri afviger direktivet fra IARC-klassifikationen, som g(cid:230)lder uden hensyntagen til BaP-indholdet. Imidlertid skal stoffet (den 21. (48) Det var kun gennem en f(cid:230)lles erkl(cid:230)ring fra Kommissio- nen og medlemsstaterne, at valget af en gr(cid:230)nse p(cid:229) (9) IARC, Monograph on the Evaluation of Carcinogenic Risk to Humans, Vol. 35, Polynuclear Aromatic Compounds, Part 4, Bitu- men, Coal Tars and Derived Products, Shale Soils and Soots, Lyon, 1985. (10) Se fodnote 4. (11) EFT L 196 af 16. 8. 1967, s. 1. (12) EFT L 199 af 30. 7. 1999, s. 57. (13) EFT L 381 af 31. 12. 1994, s. 1. (14) Note M i forordet til bilag I i R(cid:229)dets direktiv 67/548/E(cid:216)F g(cid:230)lder Workers, Scand. J. Work Environ, Health, 1992:18, p. 26. for creosot. L 329/52 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 i 50 ppm for koncentrationen af BaP som grundlag for at skelne mellem kr(cid:230)ftkaldende og ikke-kr(cid:230)ftfremaldende stenkulstj(cid:230)redestillater f(cid:230)llesskabslovgivningen blev accepteret af medlemsstaterne i arbejdsgruppen for til- pasning af direktiv 67/548/E(cid:216)F til den tekniske udvik- ling. I erkl(cid:230)ringen hedder det, at situationen skal tages op p(cid:229) ny, n(cid:229)r resultaterne af den ovenn(cid:230)vnte videnska- belige undersłgelse ved Fraunhofer-instituttet forel(cid:229). Denne undersłgelse, som erhvervsbranchen havde ind- ledt i samarbejde med IARC, var endnu ikke afsluttet p(cid:229) det tidspunkt. Det skal erkendes, at der i 1994 ikke forel(cid:229) eksperimentelle data, som kunne vise, om creosot med et indhold p(cid:229) under 50 ppm BaP var kr(cid:230)ftfremkal- dende eller ej. Denne situation har siden (cid:230)ndret sig, og resultaterne af Fraunhofer-undersłgelsen vil blive frem- lagt nedenfor. (49) Man har kun beskedent kendskab til creosots toksikoki- netik hos mennesker og forsłgsdyr. Kun i de allerseneste undersłgelser har man undersłgt den kvantitative absorption af PAH’er gennem huden ved m(cid:229)ling af udsondrede pyren-metabolitter (15): absorptionen synes at variere mellem individer og mellem forskellige steder hos samme individ. I en separat undersłgelse (16) m(cid:229)ltes den dermale absorption af forskellige PAH-forbindelser. PAH’er med hłjere molekylv(cid:230)gt s(cid:229)som pyren, f. eks. BaP, absorberes langsommere. Vurdering af BaP-absorptionen ud fra pyren-markłren vil derfor fłre til overvurdering og kan betragtes som et konservativt skłn. (50) Det skal bem(cid:230)rkes, at alle effekter, der er iagttaget i dyreforsłg eller i epidemiologiske undersłgelser, er baseret p(cid:229) kronisk eksponering for store doser. Litteratu- ren indeholder ikke eksempler p(cid:229) hudkr(cid:230)ft (eller kr(cid:230)ft andre steder), som kan tilskrives eksponering for creosot i ikke-erhvervsm(cid:230)ssig sammenh(cid:230)ng. indeholder creosot (51) Private kan eksponeres for creosot gennem anvendelse (eller karboli- af pr(cid:230)parater, der neum), til impr(cid:230)gnering af tr(cid:230) ved p(cid:229)strygning med pensel (eksponering via huden eller via ind(cid:229)nding) eller gennem anvendelse af behandlet tr(cid:230) (for voksne f. eks. i forbindelse med bygning af hegn eller andre tr(cid:230)struktu- rer til privat brug, for błrn, der leger p(cid:229) strukturer af behandlet tr(cid:230)). Der foreligger ingen oplysninger om for- brugernes eksponering for creosot, enten direkte gen- nem anvendelse af produktet eller indirekte gennem berłring med creosot-impr(cid:230)gneret tr(cid:230). Der er opstillet forskellige modeller og beregninger for eksponering i undersłgelserne, og de vil blive drłftet senere. (15) Van Rooij, J. G. M. , et al. , Absorption of Polycyclic Aromatic Hydrocarbons Through Human Skin: Differences between Anato- mical Sites and Individuals, J. Tox. Environ. Health, 38, 1993, s. 355. (16) Van Rooij, J. G. M. , Dermal Exposure to Polycyclic Aromatic ISBN 90-9007080-X, Hydrocarbons Among Workers, Thesis Nijmwegen 1993. Miljłvirkninger (52) Der er indberettet tilf(cid:230)lde af miljłforurening med creo- sot i en r(cid:230)kke lande, hvor gamle tr(cid:230)impr(cid:230)gnerings- anl(cid:230)g ofte har v(cid:230)ret kilde til forureningen. Det er s(cid:229)le- des udslip af creosot i industrien og forurening fra for- ladte creosotanl(cid:230)g, der er kilde til hovedparten af de foreliggende oplysninger om creosots sk(cid:230)bne i miljłet. Miljłforureningen er sporet ved analyse af udvalgte PAH-forbindelser, navnlig BaP. (53) Creosot er giftig for visse jordorganismer og meget giftig for vandlevende organismer (hvor 96h LC-50 v(cid:230)rdierne ofte er under 1 mg/l). Mange af creosots bestanddele er bioakkumulerende. (54) De vigtigste egenskaber ved PAH’er i miljłet er (cid:151) PAH’er binder st(cid:230)rkt til organisk materiale i jorden (cid:151) PAH’er nedbrydes s(cid:230)dvanligvis langsomt i jord og andre dele af miljłet. Creosot-rester kan forblive i miljłet i mange (cid:229)r (mindst 20-30 (cid:229)r) (cid:151) de vigtigste nedbrydningsprocesser er fotonedbryd- ning (dvs. som fłlge af solstr(cid:229)ling) og mikrobiel ned- brydning (dvs. ved visse bakterier). Mikrobiel ned- brydning kan finde sted under aerobe og anaerobe betingelser. PAH-forbindelser med fire ringe og der- over kan v(cid:230)re sv(cid:230)rt nedbrydelige (cid:151) PAH’er, der ledes ud i vandlłb, transporteres hurtigt til sedimentet (cid:151) i vandlłb forsvinder de fleste af PAH’erne med lav molekylv(cid:230)gt prim(cid:230)rt gennem mikrobiel nedbryd- ning, mens forbindelserne med hłjere molekylv(cid:230)gt forsvinder som fłlge af fotooxidering og sedimente- ring. Mikrobiel nedbrydning af de lettere vandoplł- selige PAH’er sker under aerobe og anaerobe betin- gelser. Det er p(cid:229)vist, at PAH-bestanddelene er bio- akkumulerende i vandlevende arter. (55) PAH-udslip til luft, vand og jord kan finde sted i forbin- delse med impr(cid:230)gneringsprocessen og oplagring p(cid:229) forbindelse med impr(cid:230)gneringsanl(cid:230)gget anvendelse af impr(cid:230)gneret tr(cid:230). De PAH’er, der findes i de forskellige miljłmedier, stammer imidlertid fra mange forskellige kilder (f. eks. alle forbr(cid:230)ndingsprocesser, trafik osv. ), og det er ofte vanskeligt at henfłre forekomsten heraf til Øn enkelt kilde, som f. eks. creosotbehandlet tr(cid:230). s(cid:229)vel som i 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/53 (56) En undersłgelse (17) i Sverige har vist, at creosotimpr(cid:230)g- nerede p(cid:230)le efter 40 (cid:229)r i jorden havde afgivet en del af de forbindelser, der findes i creosot, navnlig dem med det laveste kogepunkt (under 270 (cid:176)C). Tabet var stłrst fra den overjordiske del af p(cid:230)lene. De udvaskede forbin- delsers mobilitet var imidlertid meget begr(cid:230)nset, da de kun kunne p(cid:229)vises i jorden t(cid:230)t ved p(cid:230)lene. Dette stem- mer overens med iagttagelsen af, at PAH’ers mobilitet i jorden er uhyre lav som fłlge af stoffernes st(cid:230)rke bin- ding til organisk materiale. (57) Tilstedev(cid:230)relsen af store m(cid:230)ngder PAH i vandmiljłet er ofte blevet tilskrevet tilstedev(cid:230)relsen af creosotbehandlet tr(cid:230). Migrationen af creosot-bestanddele fra behandlet tr(cid:230) til vand er stłrre til ferskvand end til havvand, hvil- ket er blevet p(cid:229)vist i mange undersłgelser. En af under- słgelserne viste, at p(cid:230)lev(cid:230)rk efter ti (cid:229)r i havet fortsat indeholdt 93 % af creosotforbindelsernes oprindelige sammens(cid:230)tning (18). Forurening af sedimenter med creo- sot, der udvaskes fra bredsikringsstrukturer, er blevet p(cid:229)vist i Nederlandene (19) og ogs(cid:229) i undersłgelser af for- urening fra nedlagte impr(cid:230)gneringsanl(cid:230)g. (58) Hvad ang(cid:229)r eksponering af mennesker, foreligger der kun f(cid:229) m(cid:229)ledata om miljłforurening med PAH’er hidrł- rende fra creosot. 3. 1. 2. Det tyske standpunkt (59) Tykslands begrundelse for anmodningen om at opret- holde de mere restriktive nationale bestemmelser i stedet for direktiv 94/60/EF bygger udelukkende p(cid:229) p(cid:229)standen om, at f(cid:230)llesskabsbestemmelsernes sundhedsbeskyttelse generelt er utilstr(cid:230)kkelig, is(cid:230)r hvad ang(cid:229)r forbrugernes sundhedsfare. Tyskland deler ikke vurderingen af, at risi- koen ved brug af creosot, der indeholder under 50 ppm BaP og tr(cid:230), behandlet hermed, er meget lav, som der var direktiv 67/548/E(cid:216)F, den 21. tilpasning til den tekniske udvik- ling, hvori det er fastsat, at kultj(cid:230)redestillater, der inde- holder BaP i koncentrationer p(cid:229) under gr(cid:230)nsev(cid:230)rdien p(cid:229) 50 ppm BaP ikke skal klassificeres som kr(cid:230)ftfremkal- dende. Tyskland baserer sin vurdering p(cid:229) en undersł- gelse (20) fra 1984 vedrłrende kr(cid:230)ftrisikoen ved BaP. udarbejdelsen om ved enighed af (17) S. Holmroos, Analys av kreosotstolpar I Siml(cid:229)ngsdalen efter 40 (cid:229)rs exponering i f(cid:228)lt. Rapport nr. M205-252. 092. ˜lvkarleby: Vatten- fall Utveckling. 1994. (18) L. L. Ingram et al. , Migration of Creosote and Its Components from Treated Piling Sections in a Marine Environment, Proc. Ann. Meet. Am. Wood Preserv. Assoc. 78, 1982, p. 120. Se ogs(cid:229) fod- note 8 og 13. (19) Se fodnote 8. (20) Se fodnote 4. (60) Det er Tysklands opfattelse, at det er nłdvendigt at fast- s(cid:230)tte strengere nationale bestemmelser som fłlge af tj(cid:230)reoliers hłje carcinogene potentiale. En neds(cid:230)ttelse af beskyttelsesniveauet som fastsat i direktiv 94/60/EF vil fłre til en uacceptabel forłgelse af kr(cid:230)ftrisikoen for befolkningen. (61) Tj(cid:230)reoliernes enkelt forskellige kr(cid:230)ftfremkaldende virkning afh(cid:230)nger af deres oprindelse og fremstillingsprocessen. Det er umuligt at foretage en individuel prłvning af hver kr(cid:230)ftfremkaldende virkning. For at głre det muligt at tage stilling til virk- ningsniveauet har MAK-Kommissionen udfłrt en omfat- tende evaluering af de foreliggende data og konkluderet at: tj(cid:230)reoliekomponents (cid:151) BaP kan anvendes som referencestof til vurdering af tj(cid:230)reoliers kr(cid:230)ftfremkaldende virkning (cid:151) tj(cid:230)reoliers kr(cid:230)ftfremkaldende virkning er 7-20 gange stłrre end virkningen af BaP-indholdet alene. (62) Tyksland er derfor enig i, at tj(cid:230)reoliernes virknings- niveau af pragmatiske grunde kan vurderes p(cid:229) grundlag af deres indhold af visse bestanddele, f. eks. BaP. Dette medfłrer imidlertid ikke en fuld kvalificeret vurdering, idet indholdet af de forskellige kr(cid:230)ftfremkaldende stoffer i forskellige tj(cid:230)reolier ikke er identisk og fordi alle stof- fer ikke er blevet identificeret eller klassificeret. For mange stoffers vedkommende kendes det pr(cid:230)cise virk- ningsniveau ikke. (63) I henhold til Tyksland er hovedform(cid:229)let med de natio- nale bestemmelser, der begr(cid:230)nser tj(cid:230)reolie, at beskytte de private forbrugeres helbred. Derudover har bestem- melserne de positive virkninger, at de ogs(cid:229) beskytter arbejdstagere og miljłet. Da den afgłrende faktor for de bredere begr(cid:230)nsninger var faren for de private forbruge- res helbred, foretager Tyskland ikke yderligere analyser af de erhvervsm(cid:230)ssige brugeres eksponering eller mil- jłet. (64) I forbindelse med vurderingen af faren for de private forbrugere har Tyskland identificeret fłlgende former for potentiel eksponering: (cid:151) hudkontakt ved anvendelse af tj(cid:230)reolie (normalt ved p(cid:229)fłring med pensel) (cid:151) hudkontakt i forbindelse med anbringelse/udfłrelse af tr(cid:230)arbejde p(cid:229) det behandlede tr(cid:230) (cid:151) hudkontakt med det anbragte behandlede tr(cid:230) (cid:151) eksponering ved inhalering i forbindelse med anven- delse af tj(cid:230)reolier (cid:151) eksponering ved inhalering af tj(cid:230)reoliekomponenter, som frigives som gasser fra det behandlede tr(cid:230). L 329/54 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 (65) Det er generelt anerkendt, at niveauet for den faktiske eksponering for tj(cid:230)reolie i udpr(cid:230)get grad er afh(cid:230)ngig af den individuelle opfłrsel, som det er s(cid:230)dvanligt inden for forbrugersektoren. N(cid:229)r eksponeringsbestemmelserne vurderes, skal der derfor tages hensyn til de situationer, hvor eksponeringsniveauet ligger langt over gennemsnit- tet (worst-case-scenarier). (66) Tyskland finder, at i henhold til dataene fra den eneste undersłgelse, der fastsl(cid:229)r en dosis-responsrelation for eksponeringen for BaP (21), fremkalder en oplłsning, der indeholder 50 ppm BaP, hudkr(cid:230)ft hos 95 % af dyrene. indeholder En mindre koncentreret oplłsning, der 25 ppm af BaP, fremkalder stadig svulster hos 44 % af dyrene, hvilket beviser, at der ogs(cid:229) ved denne koncentra- tion af BaP er en st(cid:230)rk risiko for hudkr(cid:230)ft hos mus. (67) Tyskland begrunder sin anmodning med, at det beskyt- telsesniveau, der er fastsat i direktiv 94/60/EF, er util- str(cid:230)kkeligt ved at foretage en mere grundig analyse af en af de fem eksponeringsscenarier, der er n(cid:230)vnt oven- for, ved beregning af risikovurderingen for błrn, der leger p(cid:229) creosotbehandlet tr(cid:230), der indeholder 25 ppm BaP. Kontaktfrekvensen antages at v(cid:230)re en gang ugent- ligt i fem (cid:229)r, men en overfłrsel p(cid:229) 10 (cid:181)l af tj(cid:230)reolie hver gang. Ved en antaget levetid p(cid:229) 70 (cid:229)r kalkulerer Tyskland den kumulative levetidsrisiko til at v(cid:230)re 0,02 (2 %). (68) Tyskland n(cid:229)r s(cid:229)ledes frem til, at den kumulative levetids- risiko er i %-stłrrelsen. Internationalt godkendte kr(cid:230)ftri- sici for individuelle stoffer er derimod beliggende inden for rammerne af 1 (cid:215) 10ﬂ5 (dvs. 0,001 %). Den potentielle kr(cid:230)ftrisiko ved tj(cid:230)reolier, der indeholder 25 ppm BaP og tr(cid:230) behandlet hermed, kan derfor ikke godkendes. Desuden bygger eksponeringsdosis p(cid:229) et skłn for błrn, der leger p(cid:229) behandlet tr(cid:230), s(cid:229)ledes at der kun tages hen- syn til den dermale eksponering, og Tyskland mener derfor, at den faktiske risiko sandsynligvis undervurderes (idet den kunne v(cid:230)re hłjere p(cid:229) grund af ind(cid:229)nding og oral indtagelse). (69) Tyskland begrunder ogs(cid:229) den anden del af de mere restriktive nationale bestemmelser, kravet om bestemte impr(cid:230)gneringsteknologier og restriktionerne vedrłrende markedsfłring og anvendelse af behandlet tr(cid:230), ved at henvise til denne evaluering, i henhold til hvilken for- brugernes sundhedsrisiko ellers ville v(cid:230)re uacceptabel. Det er kun de p(cid:229)budte impr(cid:230)gneringsprocesser, der sik- rer en hłj dybdeindtr(cid:230)ngning af tj(cid:230)reolier og derved en permanent og effektiv beskyttelse af tr(cid:230)et. Neds(cid:230)ttelsen af tj(cid:230)reolieindholdet p(cid:229) tr(cid:230)ets overflade, som er p(cid:229)budt efter behandlingen, er nłdvendig for at minimere faren for helbredet. Simpel p(cid:229)smłring med pensel foretaget af forbrugerne fłrer til en ineffektiv impr(cid:230)gnering samt en hłj eksponering under p(cid:229)fłringen og som fłlge heraf (21) Se fodnote 4. forhłjede overfladekoncentrationer. Det er nłdvendigt med begr(cid:230)nsninger af markedsfłringen og anvendelse af creosotbehandlet tr(cid:230), der indeholder BaP i stłrrelses- ordenen 50 til 500 ppm, idet der trods en mindskelse af tj(cid:230)reolieindholdet p(cid:229) det s(cid:229)ledes behandlede tr(cid:230)s over- flade, stadig er en v(cid:230)sentlig sundhedsrisiko i tilf(cid:230)lde af relativ hyppig og lejlighedsvis kontakt. Der er ikke fore- lagt hverken m(cid:229)lte eller skłnnede data til stłtte for disse p(cid:229)stande. (70) Ang(cid:229)ende begr(cid:230)nsningerne i forbindelse med salg af brugt tr(cid:230), som tidligere er behandlet, anses de for at v(cid:230)re nłdvendige som fłlge af en uacceptabel kr(cid:230)ftrisiko ved hudkontakt, da tj(cid:230)reolier tidligere havde et hłjere BaP-indhold, og indholdet af tj(cid:230)reolie p(cid:229) tr(cid:230)ets over- flade, is(cid:230)r ved uds(cid:230)ttelse for sol, kan v(cid:230)re ret stort selv efter en r(cid:230)kke (cid:229)r, og tj(cid:230)reolier kan migrere fra nyligt afsk(cid:229)rne steder p(cid:229) tr(cid:230)et. Der er ikke forelagt hverken m(cid:229)lte eller skłnnede data til stłtte for denne p(cid:229)stand. (71) Endelig anfłrer Tyskland, at der findes mindre farlige og lige s(cid:229) effektive erstatninger for creosot til alle de anven- delser, hvor den nationale lovgivning forbyder eller i hłjere grad begr(cid:230)nser anvendelsen af tj(cid:230)reolie end EU- direktivet. Til stłtte for denne udtalelse indeholder den tyske anmodning en rapport om forskellige tr(cid:230)beskyttel- sesstoffer, med deres navne samt de sundheds- og miljł- risici som disse erstatninger indeb(cid:230)rer. Tj(cid:230)reolie er imidlertid ikke medtaget i rapporten. 3. 1. 3. Vurdering af det tyske standpunkt M i l j ł v i r k n i n g e r (72) Den undersłgelse, der blev foretaget af ERM, gik ud p(cid:229) at undersłge alle foreliggende oplysninger med hensyn til den tyske befolknings mulige direkte eksponering for us(cid:230)dvanligt hłje creosotdoser via produkter, der s(cid:230)lges til forbrugerne og ved kontakt med creosotbehandlet tr(cid:230), samt med hensyn til det tyske vandmiljłs direkte eksponering for PAH-doser fra creosotbehandlet tr(cid:230) for at fastsl(cid:229), om der forel(cid:229) en s(cid:230)rlig situation (cid:151) skłnt Tyskland ikke havde fremfłrt dette til stłtte for sin anmodning (cid:151) som kunne głre det berettiget at opret- holde direktiv 94/60/EF. (73) Som n(cid:230)vnt i kapitlet om de generelle oplysninger om creosot er p(cid:229)fłring af kultj(cid:230)redestillater til tr(cid:230)beskyt- telse kun en mulig kilde for emission af BaP og andre forbindelse PAH i miljłet. Emissionerne finder sted i med en lang r(cid:230)kke af menneskets aktiviteter, hvoraf hovedkilderne i dag er trafik, industrielle aktiviteter og fremstilling af energi. Tabel 2, som kommer fra ERM- undersłgelsen, indeholder en oversigt over de skłnnede BaP-emissioner i flere europ(cid:230)iske lande. 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/55 Tabel 2 Skłnnede BaP-emissioner i udvalgte europ(cid:230)iske lande (22) Land Samlede emissioner (t/(cid:229)r) Kilde (%) Forbr(cid:230)nding Transport Industri Danmark Sverige Norge Tyskland UK Frankrig Nederlandene Europa 1 6 8 215 49 54 7 1 409 57,5 42,0 14,9 79,9 61,2 26,2 20,0 69,3 0,0 2,0 72,6 1,3 0,7 34,5 4,8 6,0 21,2 48,2 9,6 17,1 32,8 34,3 67,5 23,3 Andre 21,3 7,8 2,9 1,7 5,3 5,0 7,7 1,8 (74) Det fremg(cid:229)r klart af tabel 2, at brug af creosot (som falder ind under kategorien »andre« eller »indu- stri«) kun bidrager med en lille del til de samlede BaP-niveauer i det tyske miljł. (75) En nylig undersłgelse(23), som bygger p(cid:229) den tyske artsbank (stłttet af det tyske miljłministerium), som er en historisk databank over en r(cid:230)kke forskellige arter fra udvalgte lokaliteter i Tyskland, har konkluderet, at PAH-koncentrationerne var faldet v(cid:230)sentligt i det atmosf(cid:230)riske og marine miljł i perioden 1985-1994. (76) Tabel 3 indeholder en oversigt over forbruget af creosotbehandlet tr(cid:230) i Europa. Tabel 3 Forbruget af creosotbehandlet tr(cid:230) i Europa (1990) (24) Land ¯rlig brug 1990 (m3/(cid:229)r) ¯rlig brug pr. indbygger (10ﬂ3 m3/indb. og (cid:229)r) ¯rlig brug pr. km2 (m3/km2 og (cid:229)r) Tyskland Nederlandene Spanien Italien Det Forenede Kongerige Sverige Frankrig Belgien Norge Irland Finland Danmark Europa 150 000 100 000 93 000 74 000 65 000 57 000 45 000 26 000 20 000 20 000 13 000 5 000 1 000 000 2,3 6,7 2,4 1,3 1,1 7,1 0,8 2,6 5,0 5,0 2,6 1,0 2,0 0,4 2,9 0,2 0,3 0,3 0,1 0,08 0,8 0,06 0,3 0,04 0,1 0,2 (22) Kilde: van den Hout KD, 1994. »The impact of atmospheric deposition of non-acidifying pollutants on the quality of European forest soils and the North Sea«, Main report of the ESQUAD project, pp 145. (23) J. Jakob, G. Grimmer, A. Hildebrandt, Trends in Environmental Pollution by PAH in Germany during the Period 1985-1995, published in Polycyclic Aromatic Compounds (1996). (24) bhk consulting engineers, Foundation of the appeal against the EC-directive on creosote, Final report, Delft, 1 July 1995, p. 6. L 329/56 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 (77) I Europa blev der i 1990 anvendte i alt 1 mio. m3 creo- sotbehandlet tr(cid:230). I absolutte tal er Tyskland den stłrste bruger af creosotbehandlet tr(cid:230). Imidlertid er brugen pr. indbygger ikke us(cid:230)dvanlig hłj (nummer 8 ud af 12), forbruget pr. km2 ligger over gennemsnittet, men langt lavere end i Nederlandene. Det er vigtigt at notere, at dataene er fra 1990, dvs. inden de tyske bestemmelser om tj(cid:230)reolier tr(cid:229)dte i kraft. (78) Det fremg(cid:229)r klart, at der ikke foreligger data, som tyder p(cid:229), at der foreligger en s(cid:230)rlig situation i Tyskland med hensyn til miljłforurening med PAH og BaP som fłlge af anvendelse af creosot og creosotbehandlet tr(cid:230) eller den samlede brug af creosotbehandlet tr(cid:230), som kunne nłdvendiggłre en mere restriktiv national politik. S u n d h e d s v i r k n i n g e r (79) Inden de faktiske evalueringer med hensyn til helbreds- risikoen kommenteres, skal det bem(cid:230)rkes, at ingen af de problemer, der er n(cid:230)vnt i dette kapitel, er s(cid:230)regne for Tyskland, og at de alle kunne g(cid:230)lde tilsvarende for andre medlemsstater. (80) Med hensyn til sundhedsrisikoen skal det bem(cid:230)rkes, at Tyskland hverken forel(cid:230)gger nye data (dvs. data som ikke forel(cid:229) da drłftelserne vedrłrende udarbejdelsen af direktiv 94/60/EF fandt sted) og at det heller ikke freml(cid:230)gger data, som kan p(cid:229)vise en hłjere eksponering for creosot af den almene befolkning i Tyskland sam- menlignet med andre medlemsstater. P(cid:229)standen om at kr(cid:230)ftrisikoen ved creosot, der indeholder under 50 ppm BaP er blevet undervurderet stłttes af en reference til nłjagtig den samme undersłgelse, som IARC anvendte til klassificering og som ogs(cid:229) blev drłftet som grundlag for at vurdere kr(cid:230)ftrisikoen ved BaP og tj(cid:230)reolier p(cid:229) »Workshop on the carcinogenicity of complex and petroleum derived substances«, som EU afholdt i Ispra i 1992, og som fłrte til klassificeringsbestemmelserne i direktiv 67/548/E(cid:216)F. Dette betyder, at der er blevet taget skyldigt hensyn til undersłgelsen inden direktiv 94/60/EF blev vedtaget. (81) Tysklands skłn i forbindelse med risikovurderingen for błrn, der leger p(cid:229) creosotbehandlet tr(cid:230), bygger p(cid:229) en r(cid:230)kke formodninger, som błr sammenlignes med lig- nende evalueringer foretaget af andre r(cid:229)dgivere, bl. a. de hollandske myndigheder og den undersłgelse, som Kommissionen igangsatte i forbindelse med den svenske anmodning om afvigelse i henhold til den tidligere arti- kel 100 A, stk. 4, vedrłrende samme direktiv, samt Den Videnskabelige KomitØ for Toksicitet, (cid:216)kotoksicitet og Miljł. (82) Den tyske vurdering adskiller sig grundl(cid:230)ggende fra de andre, idet eksponeringsdosis for BaP ganske enkelt for- modes at v(cid:230)re identisk med den samlede m(cid:230)ngde af BaP, som overfłres til huden, og ikke er beregnet p(cid:229) grundlag af m(cid:229)lte absorptionsdata. I henhold til Tysk- land for BaP 39,3 ng/dag (ud fra en formodet overfłrsel en gang om ugen af 10 (cid:181)l creosot med en t(cid:230)thed p(cid:229) 1,1 g/ml inde- holdende 25 ppm BaP). eksponeringsdosis daglige den er (83) I mods(cid:230)tning til andre undersłgelser tager Tyskland legemsv(cid:230)gt og hudspecificiteter for de ikke hensyn til eksponerede enkeltpersoner ved direkte at anvende et dosis-repons forhold fra en undersłgelse, der er foreta- get p(cid:229) mus. Ved at normalisere den beregnede ekspone- ring for en legemsv(cid:230)gt (lgv) p(cid:229) 15 kg (som de łvrige r(cid:229)dgivere har gjort), bliver den daglige dosis p(cid:229) 2,62 ng/kg lgv/dag. Dette er lidt hłjere, men ikke meget forskelligt fra de nederlandske myndigheders resultater (2 ng/kg lgv/dag) og den undersłgelse, Kommissionen fik gennemfłrt i forbindelse med den svenske anmod- ning (0,85 henholdsvis 1,7 ng/kg lgv/dag). (84) P(cid:229) trods af at den daglige eksponeringsdosis for BaP, som Tyskland har beregnet (n(cid:229)r den normaliseres til legemsv(cid:230)gten), s(cid:229)ledes ikke adskiller sig meget fra den dosis, som de nederlandske myndigheder har skłnnet, og den dosis, der er angivet i den undersłgelse, som Kommissionen igangsatte i forbindelse med den svenske anmodning, er resultaterne af den beregnede risiko rent faktisk meget forskellige. I henhold til de nederlandske myndigheder ligger risikoen kun lidt over det acceptable niveau (i stłrrelsesforholdet 1 (cid:215) 10ﬂ5) for tr(cid:230) behandlet med creosot, der indeholder 50 ppm BaP og en daglig eksponering i ti (cid:229)r. I mods(cid:230)tning hertil beregner Tysk- land en risiko, som er af en meget hłjere stłrrelsesorden (2 (cid:215) 10ﬂ2) for creosotbehandlet tr(cid:230), som kun indeholder 25 ppm BaP med en ugentlig eksponering i fem (cid:229)r, dvs. meget lavere eksponeringsresultater med en meget hłjere risiko. Tysklands formodninger kunne derfor fłre til en klar overvurdering af de foreliggende risici. (85) Dette skłn stłttes af ERM-undersłgelsen (25), hvori den risikovurdering, der er foretaget for błrn, der leger p(cid:229) tr(cid:230) og som er vedlagt den tyske creosotbehandlet anmodning, kritiseres for ikke at v(cid:230)re omfattende nok og ikke kvantitativ. ERM głr opm(cid:230)rksom p(cid:229), at hvis Tysklands formodninger og beregninger blev anvendt p(cid:229) eksponeringsdata m(cid:229)lt for arbejdstagere i erhvervsm(cid:230)s- sige undersłgelser, skulle alle arbejdstagere v(cid:230)re blevet ramt af hudcancer (risikoen er hłjere end 300 %) hvilket naturligvis ikke var tilf(cid:230)ldet. (25) Se fodnote 5. 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/57 (86) P(cid:229) grundlag af de vurderinger, som de nederlandske myndigheder har foretaget og de vurderinger, der er indeholdt i de to af Kommissionen igangsatte undersł- gelser inden for rammerne af den tyske og den svenske anmodning om afvigelse i henhold til den tidligere arti- kel 100 A, stk. 4, fremg(cid:229)r det imidlertid, at den sand- synlige eksponering for BaP for błrn, der leger p(cid:229) creo- sotbehandlet tr(cid:230), som n(cid:230)vnt ovenfor, er af en s(cid:229)dan art, at Tysklands p(cid:229)stand om, at risikoen er uacceptabel, ikke kan afvises fuldst(cid:230)ndigt. Endvidere blev det i de uafh(cid:230)n- gige undersłgelser anbefalet, at Kommissionen ventede med at indtil resultaterne af den endnu igangv(cid:230)rende langsigtede carcinogenicitetsunder- słgelse (26) (modtaget i begyndelsen af 1998) forel(cid:229). Den Videnskabelige KomitØ for Toksicitet, (cid:216)kotoksicitet og Miljł har gennemg(cid:229)et resultaterne af denne undersł- gelse, og der głres rede for analysen nedenfor. tr(cid:230)ffe en afgłrelse, 3. 1. 4. Vurdering foretaget af Den Videnskabelige KomitØ for Toksicitet, (cid:216)kotoksicitet og Miljł (87) I forbindelse med udarbejdelsen af direktiv 94/69/EF, den 21. tilpasning af direktiv 67/548/E(cid:216)F til den tekni- ske udvikling, havde medlemsstaterne accepteret et BaP- indhold p(cid:229) 50 ppm som v(cid:230)rende risikofrit. Som allerede n(cid:230)vnt i fłrste kapitel, afgav Kommissionen og medlems- staterne en f(cid:230)lles erkl(cid:230)ring om, at situationen skulle tages op p(cid:229) ny i lyset af resultaterne af den undersłgelse af de kr(cid:230)ftfremkaldende egenskaber ved stenkulstj(cid:230)- redestillater, som var iv(cid:230)rksat p(cid:229) initiativ af industri- branchen og i samarbejde med IARC. (88) Denne undersłgelse (27) blev forelagt Kommissionen i januar 1998. I undersłgelsen er de kr(cid:230)ftfremkaldende virkninger af to creosot-produkter, som sponsorvirksom- heden (R(cid:252)ttgers-VfT AG, Germany) havde tilvejebragt, blevet testet. Produkterne indeholdt henholdsvis 10 og 275 ppm BaP. Da produkterne var st(cid:230)rkt viskłse, kunne de ikke p(cid:229)fłres musenes hud direkte, men skulle oplłses i toluen. Oplłsninger med forskellige koncentrationer af produktet og dermed forskellige BaP-koncentrationer s(cid:229)vel som rene BaP-oplłsninger og et kontrolstof best(cid:229)- ende af ren toluen blev p(cid:229)fłrt to grupper med 62 mus i 78 uger (to gange om ugen 25 (cid:181)l). Udvikling af tumorer blev observeret i dette tidsrum, og forsłgsdyrene blev underkastet en omhyggelig undersłgelse efter forsłgets afslutning. (89) Kommissionen forelagde Den Videnskabelige KomitØ for Toksicitet, (cid:216)kotoksicitet og Miljł denne undersłgelse og al anden dokumentation, der indeholdt videnskabelige oplysninger om creosot og creosoteksponering. Komi- tØen blev anmodet om at vurdere, om der var tilstr(cid:230)kke- lig videnskabelig evidens til stłtte for den antagelse, at forbrugerne uds(cid:230)ttes for kr(cid:230)ftrisiko fra creosot indehol- (26) Se fodnote 7. (27) Se fodnote 7. dende under 50 ppm BaP og/eller fra tr(cid:230) behandlet med denne creosot, og, hvis der foreligger en s(cid:229)dan risiko, om det er muligt at vurdere eller kvantificere dens omfang. KomitØen vedtog sin udtalelse den 27. novem- ber 1998. (90) KomitØen bem(cid:230)rker, at Fraunhofer-undersłgelsen er vel tilrettelagt, og at den p(cid:229) ny bekr(cid:230)fter de kr(cid:230)ftfremkal- dende egenskaber ved stenkulstj(cid:230)repr(cid:230)parater. Som fłlge af de genotoksiske egenskaber ved PAH’er, her- under BaP, er der ingen t(cid:230)rskelkoncentration til bestem- melse af carcinogenicitet. Undersłgelsen viser klart et line(cid:230)rt dosis/respons-forhold mellem BaP-indholdet i de administrerede pr(cid:230)parater og antallet af dyr, som udvik- lede tumorer. Begge pr(cid:230)parater har hudkr(cid:230)ftinduce- rende egenskaber, der er fem gange st(cid:230)rkere end rent andre BaP, kr(cid:230)ftfremkaldende stoffer. Det kan sluttes af undersłgel- sen, at creosot indeholdende 50 ppm BaP ville medfłre en betydelig hudkr(cid:230)ftincidens hos mus. formodentlig indeholder creosot fordi (91) Dataene er ikke tilstr(cid:230)kkelige til, at det med fuld sikker- hed kan vurderes, om de observerede virkninger i en undersłgelse med hudpensling af mus er relevante for situationer med human eksponering. Ekstrapolering af hudkr(cid:230)ftdata fra mus til mennesker indeb(cid:230)rer endvidere en r(cid:230)kke usikkerhedsmomenter, der głr det vanskeligt direkte at vurdere kr(cid:230)ftrisikoen hos mennesker p(cid:229) grundlag af data om kr(cid:230)ftfremkaldende egenskaber fra forsłg med mus. Den artsafh(cid:230)ngige fłlsomhed over for dermal creosots kr(cid:230)ftfremkaldende egenskaber p(cid:229)virkes af hudens morfologi og fysiologi, af hudens stofskifteaktivering og -inaktivering og af repr(cid:230)- sentationsprocesser. P(cid:229) grundlag af de foreliggende oplysninger er det derfor vanskeligt at foretage en viden- skabeligt baseret vurdering af kr(cid:230)ftrisikoen, f. eks. ved dermal eksponering for błrn, der leger p(cid:229) creosotbe- handlet tr(cid:230). eksponering for (92) Ud fra dataene i Fraunhofer-undersłgelsen beregnede KomitØen T25-v(cid:230)rdien for de kr(cid:230)ftfremkaldende egen- skaber for rent BaP til 13 (cid:181)g/kg lgv/dag. T25 er den kro- niske daglige dosis pr. kg legemsv(cid:230)gt, som hos 25 % af specifikt forsłgsdyrene v(cid:230)vssted inden for den p(cid:229)g(cid:230)ldende arts normale levetid. De kr(cid:230)ftfremkaldende egenskaber ved de afprłvede creosot-pr(cid:230)parater var globalt st(cid:230)rkere (2,7 (cid:181)g/kg lgv/dag). tumorer p(cid:229) fem gange fremkalder et (93) Hvis den eksponeringsv(cid:230)rdi, som Tyskland har skłnnet i scenariet for błrn, der leger p(cid:229) creosotbehandlet tr(cid:230) (2,62 ng BaP pr. kg lgv/dag) n(cid:230)rmer sig den sande eks- ponering, ville dette resultere i en kr(cid:230)ftrisiko p(cid:229) 2,52 (cid:215) 10ﬂ4 for livslang daglig eksponering, hvilket klart er foruroligende, en risiko p(cid:229) 3,6 (cid:215) 10ﬂ5 for livslang dag- lig eksponering i ti (cid:229)r ud af 70 (nederlandsk skłn) og L 329/58 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 1,8 (cid:215) 10ﬂ5 for en daglig eksponering i fem (cid:229)r ud af 70 (den tyske antagelse). Anvendes de eksponeringsdoser, der er beregnet af de nederlandske myndigheder (2 ng/kg lgv/dag) eller i den af Kommissionen igangsatte undersł- gelse i forbindelse med Sverige (0,85 eller 1,7 ng/kg lgv/ dag), ville disse risikov(cid:230)rdier blive nedsat forholdsm(cid:230)s- sigt. (94) Baseret p(cid:229) den seneste undersłgelse af dosis/repons-for- holdet for creosots kr(cid:230)ftfremkaldende virkning ved der- mal eksponering, som beregnet af komitØen, og den af Tyskland valgte eksponeringsmodel er den beregnede risiko flere stłrrelsesordener lavere end beregnet af Tyskland. Afh(cid:230)ngig af eksponeringsmodel er risikoen imidlertid en anelse eller klart over den v(cid:230)rdi p(cid:229) 1 (cid:215) 10ﬂ5, som Verdenssundhedsorganisationen har fore- sl(cid:229)et som et acceptabelt risikoniveau for genotoksiske carcinogener i drikkevand. (95) KomitØen n(cid:230)vner ogs(cid:229), at v(cid:230)rdien p(cid:229) 2 ng BaP pr. kg lgv/dag som et »worst-case scenario« for eksponering for BaP ved leg p(cid:229) creosotbehandlet tr(cid:230) skal sammenlignes med skłn over indtagelsen af BaP gennem fłden. Den (cid:229)rlige indtagelse af BaP gennem fłden er blevet vurderet til 0,3-1,6 mg, hvilket ville fłre til daglig eksponering p(cid:229) 12-63 ng/kg lgv for en person p(cid:229) 70 kg (dvs. langt hłjere end den dermale eksponering). (96) Generelt konkluderer komitØen som fłlger: 1. (cid:151) I betragtning af BaP’s genotoksicitet og resultatet af Fraunhofer-hudpenslingsundersłgelsen er der tilstr(cid:230)kkelig videnskabelig dokumentation for at antage, at forbrugerne uds(cid:230)ttes for en kr(cid:230)ftri- siko fra creosot indeholdende under 50 ppm BaP og/eller fra tr(cid:230) behandlet med denne creo- sot. (cid:151) BaP er en god indikator for kr(cid:230)ftrisikoen ved det undersłgte creosotpr(cid:230)parat, da der var et forhold mellem kr(cid:230)ftincidens og BaP- line(cid:230)rt dosis. kr(cid:230)ftfremkaldende Creosotpr(cid:230)paratets egenskaber var imidlertid fem gange st(cid:230)rkere end bedłmt ud fra pr(cid:230)paratets BaP-indhold. 2. (cid:151) P(cid:229) grundlag af de foreliggende oplysninger giver risikoens omfang klart grund til bekymring, selv i betragtning af den betydelige usikkerhed ved vurderingen af risikoen for błrn, der kommer i berłring med creosotbehandlet tr(cid:230). Den hłjeste beregnede eksponering er imidlertid ca. 6-30 gange lavere end den voksne befolknings orale eksponering for BaP gennem fłden. (cid:151) For at f(cid:229) et bedre skłn over eksponeringssitua- tionen ville det v(cid:230)re nłdvendigt at udfłre en massebalanceundersłgelse af eksponerede błrn. En s(cid:229)dan undersłgelse ville imidlertid, ud over at v(cid:230)re uhyre kompliceret og ressourcekr(cid:230)- vende, rejse etiske spłrgsm(cid:229)l. 3. 1. 5. Generel vurdering (97) Tyskland har aldrig p(cid:229)st(cid:229)et, og det har heller ikke gen- nem yderligere forskning kunnet p(cid:229)vises, at forholdene i Tyskland er specielle med hensyn til den generelle for- urening med PAH’er eller menneskers og miljłets eks- ponering for PAH’er som fłlge af anvendelsen af creosot og creosotbehandlet tr(cid:230), eller at det ville v(cid:230)re tilf(cid:230)ldet, hvis Tyskland anvendte bestemmelserne i direktiv 94/60/EF. (98) Kommissionen har imidlertid modtaget yderligere oplys- ninger i forbindelse med tilsvarende anmodninger fra Nederlandene, Sverige og Danmark om undtagelse fra direktiv 94/60/EF i henhold til EF-traktatens tidligere artikel 100 A, stk. 4, og ny videnskabelig dokumenta- tion fra en omfattende undersłgelse, der er gennemfłrt efter direktivets vedtagelse. (99) P(cid:229) grundlag af disse seneste eksperimentelle data har Den Videnskabelige KomitØ skłnnet, at creosot, der indeholder mindre end 50 ppm BaP, og tr(cid:230) behandlet med s(cid:229)dan creosot indeb(cid:230)rer en kr(cid:230)ftrisiko for menne- sker. Det kan imidlertid ikke vurderes nłjagtigt, hvor stor denne risiko er. I betragtning af den usikkerhed, der hersker med hensyn til eksponeringens omfang, anser Kommissionen foranstaltninger til at mindske sandsyn- ligheden for langvarig dermal eksponering for creosot, enten gennem direkte berłring med creosot eller med tr(cid:230) behandlet med creosot, for at v(cid:230)re berettigede ud fra forsigtighedsprincippet. (100) De bestemmelser, som Tyskland har meddelt Kommis- sionen, tager hensyn til det generelle proportionalitets- princip, dvs. at de ikke synes at g(cid:229) udover, hvad der er rimeligt og nłdvendigt for at kunne forfłlge det legitime m(cid:229)l, da denne lovgivning giver mulighed for at anvende creosot og creosotholdige produkter, n(cid:229)r det er forene- ligt med hensyn til sundhed og miljł. (101) I medfłr af traktatens artikel 95, stk. 7, er Kommissio- nen allerede i f(cid:230)rd med at undersłge, om bestemmel- 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/59 serne om creosot i direktiv 94/60/EF błr tilpasses til den tekniske udvikling. Derudover vil Kommissionen (cid:151) som led i det undersłgelsesprogram, der er omhandlet i artikel 16 i Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsfłring af bio- cidholdige produkter (28) (cid:151) vurdere anvendelsen af creosot inden for en tidsramme, der er forenelig med den generelle tidsplan for dette undersłgelsesprogram, idet den ved iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af programmet ogs(cid:229) vil tage hensyn til eventuelle andre prioriteter, der m(cid:229)tte v(cid:230)re peget p(cid:229). Desuden gennemg(cid:229)r et igangv(cid:230)rende projekt under det 4. rammeprogram for forskning og teknolo- gisk udvikling produktionsk(cid:230)den og brugslevetiden for creosotbehandlede elmaster (29). (105) Kommissionen bestilte en uafh(cid:230)ngig undersłgelse (30) af, hvilke konsekvenser opretholdelsen af de nationale bestemmelser i Tyskland ville f(cid:229) for handel og konkur- rence. Undersłgelsen skulle indsamle alle foreliggende oplysninger om omfanget og v(cid:230)rdien af handelen med andre berłrte medlemsstater, om Tysklands eventuelle interesse i at anvende de nationale bestemmelser til at fremme en national interesse i erstatningsstoffer og Tysklands eventuelle interesse i at anvende de nationale bestemmelser til at fremme alternativer til creosotbe- handlet tr(cid:230). I dette łjemed blev der gjort forespłrgsler hos lovgiverne i Tyskland, hos industriens repr(cid:230)sentan- ter og de relevante brancheforeninger. 3. 2. Vurdering af, om de p(cid:229)g(cid:230)ldende foranstaltninger er et middel til vilk(cid:229)rlig forskelsbehandling (102) I henhold til artikel 95, stk. 6, skal Kommissionen kon- statere, at de nationale foranstaltninger ikke er et middel til vilk(cid:229)rlig forskelsbehandling. Ifłlge Domstolens afgł- relse er der tale om forskelsbehandling, n(cid:229)r identiske situationer behandles forskellige situationer behandles identisk. forskelligt, eller n(cid:229)r (103) Begr(cid:230)nsningerne vedrłrende markedsfłring og anven- delse af creosotholdige produkter i det tyske forordnin- ger er baseret p(cid:229) deres indhold af BaP; dvs. 5, 50 eller 500 ppm. Begr(cid:230)nsningerne g(cid:230)lder for alle produkter, uanset om de er fremstillet i Tyskland eller er importe- ret. Det samme g(cid:230)lder for tr(cid:230), der er behandlet med creosotholdige pr(cid:230)parater. Der er intet, der tyder p(cid:229), at bestemmelserne kan anvendes som middel til vilk(cid:229)rlig forskelsbehandling mellem łkonomiske aktłrer i F(cid:230)lles- skabet. 3. 3. Vurdering af, om de p(cid:229)g(cid:230)ldende foranstaltninger er en skjult begr(cid:230)nsning af samhandelen mellem medlemsstaterne (104) Mere restriktive nationale foranstaltninger til begr(cid:230)ns- ning af markedsfłring og anvendelse af produkter, i form af en fravigelse fra bestemmelserne i et f(cid:230)llesskabs- direktiv, udgłr normalt en handelshindring. Dvs. at pro- dukter, som lovligt kan markedsfłres i resten af EU, ikke kan markedsfłres i de p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstater. Det princip, der er nedf(cid:230)ldet i artikel 95, stk. 6, skal forhin- dre, at restriktioner baseret p(cid:229) kriterierne i stk. 4 anven- des af uretm(cid:230)ssige grunde og i virkeligheden er łkono- miske foranstaltninger, der skal forhindre import af pro- dukter fra andre medlemsstater som middel til indirekte at beskytte den nationale produktion. (106) til I henhold til undersłgelsen importerer Tyskland al creo- sot til indenlandsk forbrug (ca. 6 000 t). P(cid:229) den anden side eksporteres hele produktionen hos den eneste pro- ducent af creosot i Tyskland (30 000 t, hovedsagelig til USA). Imidlertid skal der tages hensyn til, at eksport af creosot, der indeholder op til 500 ppm BaP kun er til- ladt lande med specifikke klimatiske vilk(cid:229)r, som kr(cid:230)ver łget tr(cid:230)beskyttelse. Dette betyder, at de samme begr(cid:230)nsninger i praksis g(cid:230)lder for eksport som for det indenlandske marked. Den nationale lovgivning om creosot har derfor ikke til form(cid:229)l at beskytte hjemme- markedet ved at skabe hindringer for importen samtidig med at eksport er tilladt uden begr(cid:230)nsninger. Tyskland synes ogs(cid:229) at importere creosotbehandlet tr(cid:230); der forel(cid:229) imidlertid ikke nłjagtige tal. (107) Nyere og bedre biocider til tr(cid:230)behandling (som metal- eller borsalte) kan erstatte creosot. Disse produceres og importeres til Tyskland p(cid:229) lignende m(cid:229)de som creosot. (108) Det blev fastsl(cid:229)et fłr, at der er reelle bekymringer med hensyn til menneskers sundhed i forbindelse med anven- delse af creosot og behandlet tr(cid:230). Det ser derfor ikke ud til at form(cid:229)let med at opretholde den nationale lovgiv- ning er at skabe skjulte handelshindringer, men tv(cid:230)rti- mod at sikre beskyttelse af sundheden. (109) P(cid:229) denne baggrund mener Kommissionen, at der ikke er dokumentation for, at de tyske bestemmelser om anven- delsen af creosot har haft en skjult begr(cid:230)nsning mellem medlemsstaterne til fłlge. 3. 4. Vurdering af, om de p(cid:229)g(cid:230)ldende foranstaltninger udgłr en hindring for det indre markeds funktion (110) Denne betingelse, som er fastsat i artikel 95, stk. 6, fłr- ste afsnit, er ny sammenlignet med teksten i EF-trakta- tens tidligere artikel 100 A, stk. 4. Betingelsen kan ikke (28) EFT L 123 af 24. 4. 1998, s. 1. (29) Research Contract FAIR5-CT98-3933 (4. rammeprogram for FTU), Integrating the processes involved in the production of creosoted utility poles. (30) Environmental Resources Management, Trade and Competition Assessment of the German and Danish Request for Derogations on the Marketing and Use of Creosote, Final Report, June 1996. L 329/60 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 indre marked. Rent fortolkes s(cid:229)ledes, at den forbyder godkendelse af enhver national foranstaltning, som vil kunne p(cid:229)virke etablerin- gen af det faktisk udgłr enhver national foranstaltning, som afviger fra en harmonise- ringsforanstaltning, der g(cid:229)r ud p(cid:229) at etablere og f(cid:229) det indre marked til at fungere, reelt en foranstaltning, som vil kunne p(cid:229)virke det indre marked. For at bevare den nyttige karakter af den afvigelsesprocedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 95, finder Kommissionen derfor, at begrebet hindring for det indre markeds funktion i forbindelse med artikel 95, stk. 6, błr forst(cid:229)s som en uforholdsm(cid:230)ssig stor virkning i forhold til det forfulgte m(cid:229)l. (111) Tyskland forsikrer, at virkningerne af de mere restriktive tyske bestemmelser for det indre markeds funktion m(cid:229) anses for at v(cid:230)re sm(cid:229) af fłlgende (cid:229)rsager: (cid:151) tj(cid:230)reolier er uundg(cid:229)elige biprodukter ved kokspro- duktionen og har en lav łkonomisk v(cid:230)rdi. De vig- tigste producenter findes i Tyskland og Det Forenede Kongerige (cid:151) de parter, der i stłrste grad berłres af de strengere nationale bestemmelser er derfor de tyske producen- ter, hvilket klart beviser, at de nationale bestemmel- ser ikke er blevet gennemfłrt for at skabe łkono- misk forskelsbehandling eller skjulte handelshindrin- ger. (112) Tyskland bekr(cid:230)fter desuden at der ikke er andre mulige foranstaltninger, som ville f(cid:229) en mindre bivirkning for det indre markeds funktion, samtidig med at der opret- holdes et sammenligneligt beskyttelseniveau. (113) Ifłlge ERM-undersłgelsen (31) er de europ(cid:230)iske creosot- producenter karakteriseret ved fłlgende: (cid:151) creosot fremstilles som et biprodukt, ikke som et prim(cid:230)rt produkt (cid:151) produktionen overskrider langt forbruget (cid:151) der er kun et lille antal creosotproducenter (cid:151) efterspłrgslen er dalende. (114) Som fłlge af denne situation er leverandłrerne generelt rede til at opfylde kundernes produktspecifikationer (hvis de har teknisk mulighed for det). (115) Der er creosotproducenter i Tyskland, (cid:216)strig, Belgien, Danmark, Frankrig, Nederlandene, Italien, Spanien og Det Forenede Kongerige. 90 % af creosoten anvendes til industriel tr(cid:230)impr(cid:230)gnering i professionelle tr(cid:230)impr(cid:230)g- neringsvirksomheder. De resterende 10 % anvendes af private forbrugere, hovedsagelig i Det Forenede Konge- rige og Irland. (116) tr(cid:230), Impr(cid:230)gneringsvirksomhederne behandler prim(cid:230)rt der skal anvendes til el- og telefonmaster og jernbane- sveller. Creosotens sammens(cid:230)tning varierer alt efter den anvendte stenkulstj(cid:230)re, de anvendte produktionsmetoder og kundens krav. De fleste store brugere har s(cid:229)ledes udviklet deres egne detaljerede specifikationer med hen- syn til kogepunktskurver og koncentrationen af speci- fikke bestanddele i creosoten. De fleste, men ikke alle, producenter kan fremstille creosot med et BaP-indhold p(cid:229) under 50 ppm. (117) Tabel 4 nedenfor giver et overblik over situationen ved- rłrende antallet af producenter af creosot, deres geogra- fiske lokalisering, om de kan fremstille creosot med et BaP-indhold under 50 ppm, og om de har handlet med Tyskland. Tabel 4 Produktion, salg og handel med creosot i Europa (32) Land Antal producenter Mulighed for at producere creosot med BaP < 50 ppm Salg af creosot 1995 (t/(cid:229)r) Handel med Tyskland (cid:216)strig Belgien Danmark 1 1 1 Nej Ja Ja (cid:151) 3 900 0 Ja Nej Ja (31) Se fodnote 30. (32) Kilde: Se fodnote 30, og: W. D. Betts, Study of the Effects on Trade and Competition of the Retention by The Netherlands of its Natio- nal Rules in Place of the Rules to be Established by Directive 94/60/EC, Tar Industries Services, Chesterfield (UK), December 1995. 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/61 Land Antal producenter Mulighed for at producere creosot med BaP < 50 ppm Salg af creosot 1995 (t/(cid:229)r) Handel med Tyskland Frankrig Tyskland Nederlandene Spanien Det Forenede Kongerige Italien Gr(cid:230)kenland Irland Sverige Finland 1 1 1 2 2 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) Ja Ja Ja Ja/Nej Ja (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 6 750 5 000 5 000 13 950 20 000 11 100 6 700 3 000 6 000 5 000 Nej (cid:151) Ja Nej Nej Nej Nej Nej Ja Ja (118) Markedsfłring og anvendelse af creosot har v(cid:230)ret regu- leret i Tyskland siden 1991. Virkningen af lovgivningen har hovedsagelig v(cid:230)ret at fjerne p(cid:229)fłrsel med pensel fra markedet (private forbrugere) og at indfłre begr(cid:230)nsnin- ger med hensyn til det erhvervsm(cid:230)ssige marked (be- handlingsproces, anvendelse af creosot, der indeholder under 50 ppm BaP undtagen for jernbanesveller og elmaster til eksport). konkurrenceforvridning med behandlet tr(cid:230) som fłlge af, at det kun er tr(cid:230) behandlet med creosot, der indeholder under 50 ppm BaP, der kan importeres, hvorimod tr(cid:230), der er behandlet med creosot, der indeholder op til 500 ppm BaP, kan eksporteres. Undersłgelsen viser imidlertid, at eksportm(cid:230)ngden af s(cid:229)dant tr(cid:230) synes at v(cid:230)re meget lille. (119) Som fłlge heraf omfatter det tyske creosotmarked kun producenter, som er i stand til at fremstille creosot med et BaP-indhold p(cid:229) under 50 ppm, hvilket udelukkede den łstrigske creosotproducent fra det tyske marked. De fleste producenter i de łvrige medlemsstater kan opfylde de tyske bestemmelser. I virkeligheden importeres stort set hele det indenlandske creosotforbrug fra andre med- lemsstater. Der synes stadig at v(cid:230)re et meget lille mar- ked for creosot, der indeholder op til 500 ppm BaP (undtagelse i de nationale bestemmelser for eksport), og dette marked overv(cid:229)ges praktisk talt ikke. (120) Som fłlge af restriktionerne er der blevet łget konkur- rence, og fortjenesten er faldet for creosotprodukter, der markedsfłres og anvendes i Tyskland. Nedgangen p(cid:229) markedet har hovedsagelig og i hłjere grad end andre berłrt den tyske producent, som m(cid:229)tte nedsk(cid:230)re sin creosotproduktion, fokusere p(cid:229) eksportmarkeder og af omdirigere overskudsproduktionen til produkter lavere v(cid:230)rdi som kłnrłg og beg. Denne situation synes ikke at v(cid:230)re blevet forandret efter vedtagelsen af direktiv 94/60/E(cid:216)F. (122) Markedet for jernbanesveller er faldet fra det toppede med 200 000 sveller (cid:229)rligt i 1950’erne til ca. 30 000 sveller pr. (cid:229)r i 1995. Hoved(cid:229)rsagen hertil er, at beton har erstattet tr(cid:230), da der er łget behov for jernbanesvel- ler til de moderne jernbanelinjer, som hłjhastigheds- togene benytter. Markedet for creosotbehandlede master er ogs(cid:229) faldende, da saltbehandling i stadig hłjere grad anvendes ved alle anvendelser (elforsyning, telekommu- nikation, landbrug). En oversigt fra det tyske miljłagen- tur over det tyske marked for behandlet tr(cid:230) i 1992 kon- kluderede, at der anvendes ca. 2 mio. m3 tr(cid:230) (cid:229)rligt i Tyskland. 750 000 m3 heraf trykbehandles med salt, som omfatter 70-90 % af det samlede tr(cid:230)beskyttelses- marked. (123) Markedet for creosotbehandlet tr(cid:230) synes at have v(cid:230)ret faldende allerede forud for gennemfłrelsen af den tyske lovgivning, selv om lovgivningen synes at have fremmet denne tendens. Tendensen til at anvende alternativer til de vigtigste anvendelser af behandlet tr(cid:230) (jernbanesveller og master) eksisterede allerede inden gennemfłrelsen af de tyske bestemmelser og blev derfor blot yderligere forst(cid:230)rket. (121) Vedrłrende creosotbehandlet tr(cid:230) er der i Tyskland ca. fem firmaer, der behandler tr(cid:230) med creosot (tryk/vakuu- mimpr(cid:230)gnering), og det anvendes hovedsagelig til jern- banesveller og el/telefonmaster. Der kunne v(cid:230)re tale om (124) Det kan konkluderes, at den creosotm(cid:230)ngde og v(cid:230)rdien heraf, som direkte berłres af de tyske bestemmelser, er lille, da anvendelsen af creosot allerede er faldet meget. Da de nationale bestemmelser har eksisteret siden 1991, L 329/62 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 (cid:230)ndrer opretholdelsen af de nationale bestemmelser efter godkendelsen af direktiv 94/60/EF ikke den tid- ligere situation, som ikke synes at have medfłrt v(cid:230)sent- lige forvridninger af det indre marked for tr(cid:230) eller for creosot. (125) I lyset af ovenst(cid:229)ende skłnner Kommissionen, at der ikke er dokumentation for, at de tyske bestemmelser, der er genstand for n(cid:230)rv(cid:230)rende beslutning, udgłr en indre markeds uforholdsm(cid:230)ssig stor hindring for det funktion i forhold til de forfulgte m(cid:229)l. IV. KONKLUSION (126) P(cid:229) grundlag af ovenst(cid:229)ende betragtninger mener Kom- missionen, at de bestemmelser vedrłrende anvendelse af creosot, som Forbundsrepublikken Tyskland har meddelt i medfłr af EF-traktatens tidligere artikel 100 A, stk. 4, og som Kommissionen har gennemg(cid:229)et i medfłr af EF- traktatens artikel 95, stk. 4, og 6: (127) Kommissionen har derfor grund til at skłnne, at de meddelte nationale bestemmelser kan godkendes (cid:151) VEDTAGET F(cid:216)LGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Bestemmelserne vedrłrende markedsfłring og anvendelse af tj(cid:230)reolier, der er indeholdt i forordningen om forbudte kemi- ske stoffer, afsnit 17 i bilaget til § 1, og forordningen om far- lige stoffer, § 12 i forbindelse med bilag III, nr. 15 og § 15 i forbindelse med bilag IV, nr. 13, som meddelt den 4. juli 1995, godkendes hermed. Artikel 2 (cid:151) opfylder de formelle krav i de n(cid:230)vnte bestemmelser og błr godtages Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland. (cid:151) kan anses for begrundede i vigtige behov, som ved- rłrer beskyttelse af menneskers sundhed Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 26. oktober 1999. (cid:151) ikke er et middel til vilk(cid:229)rlig forskelsbehandling, en skjult begr(cid:230)nsning af samhandelen mellem med- lemsstaterne eller en uforholdm(cid:230)ssig stor hindring for det indre markeds funktion. P(cid:229) Kommissionens vegne Erkki LIIKANEN Medlem af Kommissionen