title: 1999 periodisk rapport fra Kommission om Maltas fremskridt mod tiltrædelse

eurovoc_concepts:
EU relations
Malta
accession to the European Union
economic situation
political situation

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 13. 10. 1999 KOM(1999) 508 endelig 1999 PERIODISK RAPPORT FRA KOMMISSIONEN OM MALTAS FREMSKRIDT MOD TILTRÆDELSE Indholdsfortegnelse A. Indledning a) b) Forord Forbindelser mellem Den Europæiske Union og Malta Udvikling på basis af associeringsaftalen mellem EU og Malta (også i den bilaterale handel) Finansielt samarbejde Tiltrædelsespartnerskab/det nationale program for overtagelse af regelværket Førtiltrædelsesbistand 2000 B. Kriterier for medlemskab 1. Politiske kriterier Indledning Den seneste udvikling 1. 1. Demokrati og retsstatsforhold Parlamentet Den udøvende magt Den dømmende magt Foranstaltninger til bekæmpelse af korruption 1. 2. Menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal 1. 3. General evaluering Økonomiske kriterier Indledning 2. 2. 1. 2. 2. Den økonomiske udvikling Makroøkonomisk udvikling Strukturreformer 2. 3. Vurdering på baggrund af Københavnskriterierne En fungerende markedsøkonomi Evnen til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen 2. 4. Generel evaluering Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab 3. 3. 1. Det indre marked uden grænser 3. 2. De fire friheder Konkurrence Innovation Informationssamfundet Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender Forskning og teknologisk udvikling Telekommuni kati on Den audiovisuelle sektor 3. 4. 3. 3. Økonomiske og fiskale anliggender Den Økonomiske og Monetære Union Beskatning Statistik Sektorpolitik Industri Landbrug Fiskeri Energi Transport Små og mellemstore virksomheder 3. 5. Økonomisk og social samhørighed Beskæftigelse og sociale anliggender Regionalpolitik og samhørighed 3. 6. Livskvalitet og miljø Miljø Forbrugerbeskytte! se 3. 7. Retlige og indre anliggender 3. 8. Eksterne politikker Handel og internationale økonomiske forbindelser Udvikling Told Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik Finansielle spørgsmål Finanskontrol 3. 10. Generel evaluering 3. 9. Administrativ evne til at anvende Fællesskabets regelværk 4. 4. 1. Administrative strukturer 4. 2. Administrationens og retsvæsenets kapacitet: nøgleområder for gennemførelse af Fællesskabets regelværk C. Konklusion Bilag Menneskerettighedskonventioner, som ansøgerlandene har ratificeret Statistiske data A. Indledning a) Forord fra oktober 1998 (almindelige anliggender) anmodning På Rådets fremlagde Kommissionen i februar 1999 en rapport i tilknytning til sin udtalelse om Maltas land havde besluttet at forny sin ansøgning om medlemskab, efter at dette medlemskabsansøgning, der havde været stillet i bero siden november 1996. Det konkluderedes heri, at "Kommissionen vil udarbejde en periodisk rapport, som vil blive fremlagt ved årets udgang sammen med rapporterne om de øvrige ansøgerlande og deres fremskridt hen imod medlemskab, og hvori der gøres detaljeret rede for situationen med hensyn til Maltas forberedelser til medlemskabet. Kommissionen forventer, at Malta på det pågældende tidspunkt, når Det Europæiske Råd drøfter mulighederne for at udvide tiltrædelsesforhandlingerne, vil være i stand til at slutte sig til de øvrige ansøgerlande, med hvilke der allerede er forhandlinger i gang. " Denne periodiske rapport om Malta følger i store træk strukturen i rapporten fra februar 1999. Den: - beskriver forbindelserne mellem Malta og Den Europæiske Union, - analyserer situationen med hensyn til opfyldelsen af de politiske betingelser, der er fastsat af Det Europæiske Råd (demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal), - vurderer Maltas situation og prognoserne for de økonomiske betingelser, der er omtalt af Det Europæiske Råd til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen), og (en fungerende markedsøkonomi, evnen - vurderer Maltas evne til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab, dvs. til at overtage EU's regelværk, således som det er fastsat i traktaten, afledt ret og EU's politikker. På Det Europæiske Råds møde i Madrid understregedes nødvendigheden af, at ansøgerlandene foretager en tilpasning af deres administrative strukturer for at kunne garantere en harmonisk gennemførelse af EU's politikker efter tiltrædelse; dette område behandles også i rapporten. Der ses i rapporten nærmere på de fremskridt, der er gjort siden februar-rapporten. Det vurderes, om planlagte reformer, der blev omtalt i rapporten fra februar, er blevet gennemført, og der redegøres også for nye initiativer. Vurderingen af fremskridtene med hensyn til opfyldelse af de politiske kriterier og efterlevelse af regelværket er koncentreret om den udvikling, der har fundet sted siden februar-rapporten, mens den økonomiske vurdering bygger på Maltas økonomiske resultater over en længere periode. Vurderingen af fremskridtene med hensyn til overtagelse af regelværket er foretaget på grundlag af den lovgivning, der er vedtaget, snarere end den lovgivning, som befinder sig i forskellige forberedelsesfaser eller godkendelsesfaser i parlamentet. Denne fremgangsmåde sikrer alle ansøgerlandene en ligelig behandling og gør det muligt at foretage en objektiv vurdering og sammenligning af landene, hvad angår konkrete fremskridt i forberedelsen af tiltrædelsen. Denne rapport trækker på mange forskellige informationskilder. Malta er blevet anmodet om at fremlægge oplysninger om, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til forberedelse af medlemskabet siden offentliggørelsen af februar-rapporten. Screeningen af regelværket, der blev indledt i maj 1999, resulterede i yderligere oplysninger. Der er taget hensyn til Rådets drøftelser og beslutninger fra Europa- ved udarbejdelsen Parlamentet1. Kommissionen har også støttet sig til evalueringer, der er udarbejdet af forskellige internationale organisationer, herunder især bidrag fra Europarådet, OSCE, internationale finansielle institutioner og ikke-statslige organisationer. b) Forbindelser mellem Den Europæiske Union og Malta Rådet (generelle anliggender) besluttede i marts 1999, at screeningen skulle indledes hurtigst muligt. Malta blev opfordret til at fastlægge et nationalt program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Kommissionen blev anmodet om at fremsætte forslag til fastlæggelse af en specifik førtiltrædelsesstrategi for Malta. Det blev på grundlag heraf erklæret, at formandskabet ville invitere Malta til at deltage i det næste møde på Europa konferencen. Kommissionen indledte screeningen med Malta i maj 1999 med ni kapitler. I forbindelse med Det Europæiske Råd i Koln i juni 1999 udtryktes der tilfredshed med, at det på baggrund af rapporten i tilknytning til Kommissionens udtalelse om Maltas ansøgning om medlemskab nu var muligt at indlede en analytisk gennemgang af EU's regelværk med Malta. Det meddeltes også, at Kommissionen ville indsende en rapport i tide inden Det Europæiske Råds møde i Helsingfors om Maltas fremskridt hen imod medlemskab, der sammen med de tilsvarende rapporter om de øvrige ansøgerlande, skulle danne grundlaget for Det Europæiske Råds beslutninger på mødet i Helsingfors. Rådet (generelle anliggender) nåede i juni 1999 til enighed om at udbygge den igangværende multilaterale dialog med de central- og østeuropæiske lande og Cypern til også at omfatte Malta. Det blev her bl. a. konkluderet, at en udvidet dialog om udenrigs- og sikkerhedspolitiske spørgsmål med Malta kunne være nyttig for begge parter og gøre det muligt for Malta at gøre sig bekendt med og tilpasse sig de instrumenter, der anvendes under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og at indgå i et fuldt samarbejde med EU i internationale sammenhænge. Udvikling på basis af Associeringsaftalen mellem EU og Malta (også i den bilaterale handel) Der kan ikke meldes om nogen synderlig udvikling med hensyn til gennemførelsen af denne aftale. Etableringen af en toldunion over to femårige etaper har længe været et mål, og det mangler endnu at blive realiseret. Det blandede parlamentariske udvalg bestående af repræsentanter for Maltas parlament og Europa-Parlamentet mødtes i februar 1999 samtidig med offentliggørelsen af Kommissionens seneste rapport. For Europa-Parlamentet er ordførerne: A. Oostlander og E. Baron Crespo; medordførere: M. Aelvoet, J. Donner, O. Von Habsburg, E. Caccavale, F. Kristoffersen, M. Hoff, C. Carnero Gonzales, P. Bernard-Raymond, R. Speciale, J. Wiersma, J. W. Bertens og B. Malone. 5 EU er fortsat Maltas vigtigste handelspartner (EU er samhandelspartner i forbindelse med tre fjerdedele af landets udenrigshandel). Værdien af Maltas eksport til EU var 763 mio. EUR i 1998, mens der blev importeret for 2 mia. EUR fra EU. Finansielt samarbejde Det finansielle og tekniske samarbejde er baseret på den fjerde finansprotokol (juni 1995 - oktober 1998). I marts 1999 besluttede Rådet at forlænge den fjerde finansprotokols gyldighed med et år, frem til 31. december 1999. Der er 5 mio. EUR til rådighed for 1999. Der er allerede blevet disponeret over 2 mio. EUR til en operation med risikovillig kapital med EIB og over 844 000 EUR til et stipendieprogram. Der vil inden årets udgang være disponeret over 511000 EUR til teknisk bistand, der skal bringe det centrale statistiske kontors metoder i overensstemmelse med EUROSTAT's, og over 1 645 000 EUR til et program for teknisk bistand og administrativt samarbejde. Protokollen er det eneste finansielle instrument (bortset fra EIB-lån) til støtte af aktiviteter inden for rammerne af finansielt og teknisk samarbejde. Malta bør sikre, at fremtidig finansiel støtte fra EU anvendes effektivt. Tiltrædelsespartnerskab/det nationale program for overtagelse af regelværket Det er planlagt vedtagelse af et første tiltrædelsespartnerskab for Malta i 1999. Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for et enkelt sæt rammer at fastsætte prioriterede områder for det videre arbejde, de finansielle ressourcer, der er tilgængelige til at nå de opstillede mål, og de betingelser, der skal gælde for ydelse af denne bistand. Malta er i øjeblikket i gang med at forberede sit første nationale program for overtagelse af regelværket. Førtiltrædelsesbistand 2000 Kommissionen er ved at fastlægge regler for de aktiviteter, der skal finansieres under førtiltrædelsesstrategien i de kommende fem år. De finansierede aktiviteter vil især blive koncentreret omkring harmoniseringsprocessen (baseret på de prioriterede områder, der vil blive fastsat i tiltrædelsespartnerskabet med Malta). B. Kriterier for medlemskab 1. Politiske kriterier Indledning I rapporten medlemskab fra februar 1999 konkluderede Kommissionen: i tilknytning til Kommissionens udtalelse om Maltas ansøgning om "I politisk henseende bekræfter denne rapport konklusionerne i Kommissionens udtalelse fra 1993: institutionerne fungerer normalt, og der er ingen særlige problemer på menneskerettighedsområdet. Den offentlige tilstrækkelig stor arbejdsstyrke, men der skal gøres en særlig indsats for at gøre den mere effektiv. Tilsyneladende har Malta ingen større problemer med at forberede sine forvaltnings- og regeringsstrukturer til deltagelsen i Fællesskabets institutioner. " forvaltning har en Den seneste udvikling Embedsperioden for Republikkens Maltas præsident udløb i april 1999. Parlamentet udnævnte i april 1999 vicepremierminister og udenrigsminister professor Guido de Marco en delvis for Republikken Malta, hvilket regeringsomdannel se. til præsident førte til I marts 1999 blev der afholdt lokalvalg i 21 kommuner på Malta og Gozo. EU-medlemskabet prioriteres højt af det regerende nationalistparti, mens oppositionen, Maltas arbejderparti, fortsætter sin kritiske linje på dette område. Der er blevet etableret statslige og ikke-statslige organer med henblik på at forberede tiltrædelsesprocessen. 1. 1. Demokrati og retsstatsforhold Som nævnt i februar-rapporten, har Malta formået at skabe stabile institutioner, der garanterer demokratiet og retsstaten. I dette afsnit redegøres der derfor kun for de vigtigste udviklingstendenser i det forgangne år. Parlamentet Der har ikke været nogen ny udvikling. Den udøvende magt Det er nødvendigt at styrke den udøvende magts administration. Antallet af ansatte i den offentlige administration er stadig højt (ca. 33 000 personer). På trods af igangværende uddannelse af de ansatte og indførelse af informationsteknologi er Malta stadig nødt til at gøre en stor indsats for at styrke effektiviteten i den offentlige administration, bl. a. gennem uddannelse og omfordeling af menneskelige ressourcer, således at de modsvarer behovene bedre. Den dømmende magt Retssystemet er generelt temmelig trægt. Dette gælder ikke kun selve retsprocessen, men også eksekveringen af domme. Foranstaltninger til bekæmpelse af korruption Ombudsmandens kontor, som undersøger påstande om korruption, fungerer fortsat godt. Effektiviteten i den stående kommission til bekæmpelse af korruption, som har til opgave at beskytte borgernes rettigheder, bør imidlertid højnes, da den arbejder for langsomt. Malta har ikke undertegnet Det Europæiske Råds strafferetskonvention om korruption, som åbnedes for undertegnelser af Det Europæiske Råds medlemmer i januar 1999. Malta har endnu ikke tilsluttet sig OECD's pagt til bekæmpelse af bestikkelse (henstilling fra Rådet under OECD til medlemslandene vedrørende bestikkelse i internationale forretningstransaktioner). Malta deltager ikke i De Forenede Nationers program til korruptionsbekæmpelse, der skal sikre skærpet kontrol med narkotika og bedre forebyggelse af kriminalitet. 1. 2. Menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal I rapporten fra februar 1999 blev det konkluderet, at der ikke er problemer med respekten for de grundlæggende menneskerettigheder og frihedsrettigheder. Denne konklusion er i vidt omfang stadig gyldig. Malta har ratificeret de fleste menneskerettighedsinstrumenter (jf. bilag). De grundlæggende borgerrettigheder og politiske rettigheder respekteres fortsat på Malta. Dog findes der restriktioner vedrørende udlændinges køb af jord. Nylige hændelser har vist, at racisme ikke længere er et ukendt fænomen på Malta. Det er endvidere blevet rapporteret, at visse personer, der tilbageholdtes af politiet på Malta, ikke havde adgang til sagførerbistand lige fra starten af deres anholdelse, og at vilkårene for fængslede ikke er tilfredsstillende. Malta bør søge at forbedre vilkårene for fængslede, herunder med hensyn til oplysning om rettigheder ved anholdelse, adgang til sagførerbistand og lægebehandling. 1. 3. Generel evaluering Malta opfylder de politiske Københavnskriterier. 2. Økonomiske kriterier 2. 1. Indledning I rapporten i tilknytning til Kommissionens udtalelse om Maltas medlemsansøgning, som vedtoges af Kommissionen i februar 1999, blev det konkluderet, at det "vil være nødvendigt, at Malta gør en yderligere indsats for at sikre en stabil og sund makroøkonomi og viderefører reform- og liberaliseringsarbejdet. " Da Malta kun har en lille økonomi, skulle det være muligt for landet at gøre den nødvendige indsats på disse områder og derigennem opnå en vellykket integrering i EU's økonomi. Ved gennemgangen af den økonomiske udvikling i de øvrige ansøgerlande baserede Kommissionen sig på konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i København i juni 1993, hvor det blev fastslået at medlemskab af Den Europæiske Union kræver: • • en fungerende markedsøkonomi, og evne til at modstå konkurrencen og markedskræfterne i EU. Kommissionen har anvendt samme fremgangsmåde i det følgende. 2. 2. Den økonomiske udvikling BNP-væksten i faste priser anslås at have været på omkring 4% i 1998 med en svag afdæmpning af de tidligere opnåede vækstrater. En vedvarende ringe indenlandsk efterspørgsel har bidraget til at halvere det nuværende underskud på den løbende betalingsbalance i forhold til 1995-1996, hvor det var tæt på 11% af BNP. Inflationen faldt til 1,4% i sidste kvartal af 1998, hvilket gav en gennemsnitlig årlig inflation på 2,4%. Arbejdsløsheden steg til mere end 5% i de første måneder af 1999 på trods af stor efterspørgsel efter arbejdskraft i den private sektor. Det vigtigste mål med Maltas økonomiske politik er at få nedbragt underskuddet på de offentlige finanser, som er tæt på 12% af BNP. Makroøkonomisk udvikling Mens væksten i BNP i faste priser i årene 1993-1996 mindst var 4%, lå den i 1998 på lidt over 4%. Siden 1993 har der således været en stigning i Maltas BNP pr. indbygger på en fjerdedel i faste priser, hvilket dog er lavt i forhold til EU-gennemsnittet (de maltesiske statistikker gør det endnu ikke muligt at foretage en direkte sammenligning på grundlag af købekraft). Arbejdsløsheden var ved udgangen af 1998 på 5,1% og steg lidt i de første måneder af 1999. Antallet af erhvervsaktive gik imidlertid op i 1998, mens nedgangen i beskæftigelsen i den offentlige sektor blev mere end opvejet af jobskabelsen i sektoren for private markedsmæssige tjenester. Samtidigt stagnerede beskæftigelsen i den direkte produktion, og antallet af selverhvervende, som tegner sig for 11% af de erhvervsaktive, gik ned. 10 En afmatning i den indenlandske efterspørgsel har resulteret i et mindre underskud på handelsbalancen og på betalingsbalancens løbende poster sammenlignet med situationen for 2 år siden. I 1998 blev denne tendens forstærket af en usædvanligt stor vækst i elektronikeksporten og et fald i energipriserne, selv om effekten af dette fald blev neddæmpet på grund af tidligere terminskøb. 1998 var også et godt år for turismen: der var 6,4% flere turister end i 1997. Et af verdens førende krydstogtselskaber besluttede at gøre Malta til udgangspunkt for sine togter fra og med 1999. Med hensyn til finansiering løbende poster skal det bemærkes, at de af underskuddet på betalingsbalancens langfristede kapitaltilførsler er blevet øget i de seneste to år på bekostning af de kortsigtede tilførsler. Inflationen blev reduceret til 2,4% i 1998; i december var forbrugerprisindekset kun 1,3% højere end i december 1997. Efter indførelsen af momsen i januar 1999 steg den årlige inflation til 1,9% i februar, men faldt til 1,4% i maj. Den nylige uro på de internationale finansmarkeder havde ikke nogen synderlig indvirkning på den maltesiske økonomi. Efter en nedsættelse på Vi% i årets første halvdel er centralbankens interventionsrente tilbage, hvor den var for to år siden, men i mellemtiden er forskellen i forhold til EU's rente forblevet et godt stykke over 1% som følge af nedsættelsen af eurozone-rentesatserne. Maltas centralbank forsinkede nedsættelsen af rentesatserne med henvisning til, at væksten i 1998 (10%) i kreditter til husholdningerne og virksomhederne (inkl. statsejede virksomheder) stadig var stor, og at stigningen i den indenlandske efterspørgsel på ny ville øge presset på udenrigsbalancen. Den maltesiske lira har siden 1989 været knyttet til en "kurv" bestående af tre valutaer: ECU, det engelske pund og den amerikanske dollar. Liraen blev tilpasset med henblik på indførelsen af euroen den 1. januar 1999; vægtningen i kurven er uændret 56,8% for euroen og 21,6% for pund og dollar hver især. På trods af tegn på en strammere finanspolitik voksede budgetunderskuddet fra 4% i 1995 til 11,8% af BNP i 1998. Statens låntagning i denne periode til finansiering af det voksende budgetunderskud er øget meget betydeligt. De voksende driftsudgifter, herunder lønninger til de offentligt ansatte, bidrog stærkt til forringelsen af de offentlige finanser. Hertil kom, at statens indtægter faldt på trods af den økonomiske vækst. Dette fald skyldtes især en nedgang i skatteindtægterne, som var resultatet af et ændret tidspunkt for indbetaling af skat og en ændring af den indirekte beskatning tilbage i juli 1997. Siden begyndelsen af 1990'erne er kløften mellem bidrag og ydelser under socialsikringen blevet stadigt større. En anden vigtig årsag til det stigende offentlige underskud er betalingen af renter. Ved udgangen af 1998 udgjorde den offentlige gæld 55,2% af BNP. 11 Vigtigste økonomiske trends Malta Vækst i BNP i faste priser Inflationstakt - årsgennemsnit - december-december Arbejdsløshedsprocent ved årets udgang - ILO's definition % % % % Den samlede offentlige sektors budgetbalance-^ % af BNP 1995 1996 1997 1998 seneste 1999 6,2 4,0 4,9 4,1 4,0 januar marts 4,0 2,5 3,1 2,4 3,7 -3,5 4,4 -7,7 5,0 5,1 5,1 juni Betalingsbalancens løbende poster % af BNP mio. ECU/EUR -11,0 -274 -10,7 -281 -6,2 -183 -4,8 -150 -3,5 -26,7 januar marts januar marts Udlandsgæld-^ - gæld/eksport - bruttoudlandsgæld Indgående udenlandske direkte investeringer - betalingsbalancedata Kilde: Nationale kilder, OECD's Strukturreformer % mia. ECU/EUR % af BNP mio. ECU/EUR 5,6 140 9,7 256 97 3,2 90 2,6 3,8 113 udlandsgældsslalis tikker og IMF's sta tsfinansstatistikker. Den nuværende regerings økonomiske program er baseret på en mellemfristet finanspolitik, der har til formål at nedbringe det offentlige underskud til 4% af BNP senest i 2004. Denne politik bygger på en forbedret forvaltning af skatter og afgifter samt anvendelse af skatteforhøjelser, når der er udsigt til, at udviklingen i udgifterne vil bringe den planlagte nedbringelse af underskuddet i fare. Regeringen har i den forbindelse vedtaget en tidsplan for afvikling af afgiftssystemet. I denne politik indgår også strukturelle reformer for statens udgifter kombineret med et tilsagn om sikring af social bistand og en ordning for omskoling af arbejdsløse. Regeringen understreger, at sådanne foranstaltninger ikke blot er nødvendige for Malta, men også vil medvirke til at fremme medlemskabet af EU. Den maltesiske regering er først for nylig gået i gang med privatiseringen og omstruktureringen af den offentlige sektor. Der er til det formål blevet oprettet en task force med deltagelse af repræsentanter for den offentlige og den private sektor. Forsyningsvirksomhederne er stadig statsejede, og virksomheder som f. eks. tørdokke og 2 Bortset fra lokalmyndigheder. 3 Oplysningerne er blevet til i samarbejde mellem BIS, IMF, OECD og Verdensbanken. Denne kilde burde være mere pålidelig: dækningen er bredere, dobbelttælling undgås, og man er mere up to date. 12 skibsværfter subsidieres fortsat i vidt omfang af staten. Den statsgaranterede gæld i tabsgivende statslige virksomheder udgør på nuværende tidspunkt mere end 40% af BNP. Ethvert privatiseringsinitiativ vil sandsynligvis møde hårdnakket modstand, og der øves stigende pres på medlemmerne i den omtalte task force. I juni 1999 solgte Maltas regering sin andel på 70% i Mid-Med Bank, Maltas største bank, til Midland Bank. Salget omfattede også de aktier, der indirekte var i statens besiddelse via andre statskontrollerede virksomheder; disse aktier udgjorde en indirekte andel på næsten 3% af Mid-Med Bank. Midland Bank er en filial af the Hong Kong and Shanghai Banking Corporation (HSBC), som anslås at have betalt 86 mio. MTL for statens andel. Arbejderpartiet protesterede voldsomt mod handelen og hævdede, at 50% af det nationale bankmarked herved ville overgå til en udenlandsk virksomhed, hvilket var til fare for Maltas suverænitet Vigtigste indikatorer for den økono miske struktur i 1998 Befolkning (gennemsnit) BNP pr. indbygger tusind 378 KKS-EUR %af EU- gennemsn. Landbrugets4 andel i: - brutttoværditilv. - beskæftigelsen Investeringer/BNP Bruttoudlandsgæld/ BNP Vare- og tjenesteeksport/BNP % % % % % Saml. udenlandske investeringer iflg. EBRD mia. EUR EUR pr. indbygger 2,8 1,8 - 100,7 87,5 Kilde: Nationale kilder, OECD's u IMF og EBRD. dlandsgældsstatistikker, Landbrug, jagt, skovbrug og fiskeri. 13 2. 3. Vurdering på baggrund af Københavnskriterierne En fungerende markedsøkonomi Som nævnt i Agenda 2000 forudsætter en fungerende markedsøkonomi, at priser og handel liberaliseres, og at der findes et velfungerende retssystem, som også indbefatter ejendomsrettigheder. Makroøkonomisk stabilitet og konsensus omkring den økonomiske politik er til gavn for markedsøkonomien. En veludviklet finansiel sektor og et marked uden væsentlige hindringer for markedsadgang og -udgang fremmer den økonomiske effektivitet. Maltas nye regering råder over et komfortabelt flertal til at foretage de politiske justeringer, der er nødvendige for at komme tættere på den makroøkonomiske stabilitet, der omtales i EU-traktaten. Hovedmålet med den økonomiske politik er at reducere det offentlige underskud til et niveau, der er holdbart i det lange løb og gør det muligt for Malta at opretholde et balanceret budget på mellemlangt sigt efter EU-tiltrædelsen. Dette ville også kunne bidrage til at reducere renteforskelle i forhold til EU. Malta genindførte momsen den 1. januar 1999, efter at en tidligere momsordning var blevet erstattet af en alternativ indirekte skattestruktur midt i 1997. Genindførelsen af momsen blev kombineret med højere punktafgifter på cigaretter og olie. Punktafgifterne på andre produkter blev sænket for at opveje indførelsen af momsen. Valget i september 1998 gjorde det også muligt at annullere den stigning i vand- og elafgifterne, der fandt sted i slutningen af 1997. I november 1998 var de fleste regninger fra offentlige forsyningsværker med de tidligere prisstigninger endnu ikke blevet betalt. Som nævnt ovenfor har den maltesiske regering en tidsplan for afskaffelse af det stadigt store antal importafgifter (jf. afsnittet om fri bevægelighed for varer). Den har også gjort det klart, at den påtænker at fjerne den tilbageværende kontrol med kapitalbevægelser. Malta har siden midten af 1999 anvendt internationale normer for risikovurdering i banksektoren. Bankernes risikosamvejede solvensnøgletal var ved udgangen af 1998 15,3%. Der føres nu nøje kontrol med valutakursrisici i forbindelse med renteudsving, og reglerne i finanssektoren strammes op med henblik på yderligere liberalisering af kapitalkontrollen. Malta har en fungerende markedsøkonomi. Den makroøkonomiske stabilitet bør genetableres gennem en nedbringelse af det meget store underskud på det offentliges finanser. Malta bør også fortsat åbne sin økonomi gennem yderligere liberalisering af handel og kapitalposter. Evnen til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen Som nævnt i Agenda 2000 afhænger Maltas evne til at opfylde dette kriterium af, om der findes en markedsøkonomi og stabile makroøkonomiske rammer, der giver de økonomiske aktører mulighed for at træffe beslutninger i tillid til de bestående forhold. 14 fysiske tilstrækkelige menneskelige og ressourcer, herunder Det kræver også infrastruktur. Statsvirksomhederne skal omstruktureres, og alle virksomheder er nødt til at investere for at forbedre deres effektivitet. Jo større adgang virksomhederne har til udenlandsk finansiering, og jo bedre de er til at omstrukturere og innovere, desto bedre vil de også kunne tilpasse sig. Jo højere grad af økonomisk integration et land og dets økonomi opnår med Unionen forud for tiltrædelsen, desto bedre vil det som helhed betragtet være i stand til at overtage forpligtelserne ved medlemskab. Dette kommer klart til udtryk i udbuddet og mængden af varer, der indgår i samhandelen med EU's medlemsstater. Hvad angår tidsplanen for afskaffelse af importafgifter, har Maltas regering erklæret, at der vil blive truffet foranstaltninger til at bistå små virksomheder, der i særlig grad berøres af liberaliseringen af handelen. Regeringen mener også, at yderligere fjernelse af kapitalkontrollen kan styrke Maltas position som mål for direkte udenlandsk investering og har til hensigt at understøtte sin fremgangsmåde med en one-window-po\itik for potentielle investorer og effektiv støtte, når først virksomhederne er blevet etableret. Den elektroniske sektor, den elektromekaniske sektor og turismen udgør de vigtigste er investerings- og beskæftigelsesområder. Udenlandske direkte omskiftelige og betinget af store privatiseringer som f. eks. HSBC's overtagelse af Mid- Med Bank. investeringer EU er fortsat Maltas vigtigste eksportmarked og aftager mere end halvdelen af den samlede eksport. Ca. 70% af Maltas import kommer fra EU. Maltas store afhængighed af turisme og et begrænset antal eksportprodukter gør, at landets handel er sårbar over for op- og nedgange i den internationale efterspørgsel. Landbrugets og fiskeriets BNP-andel er beskeden og udgør kun 3%. Malta burde være i stand til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen, hvis landet træffer passende foranstaltninger, navnlig i form af fortsat industriel omstrukturering. 2. 4. General evaluering til at klare Malta er en fungerende markedsøkonomi og skulle være i stand konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen, forudsat at der træffes passende foranstaltninger og navnlig ved fortsat omstrukturering af industrien. Maltas økonomiske vækst faldt i 1998 med en vedvarende ringe efterspørgsel, der førte til et fald i underskuddet på de løbende poster. Inflationen faldt i slutningen af 1998, mens arbejdsløsheden steg til trods for et pres på arbejdsmarkedet. De største udfordringer for den maltesiske økonomi i de kommende år vil være at nedbringe underskuddet på statsfinanserne og at forbedre inkasseringen af statens indtægter. Malta vil også skulle fortsætte med at åbne sin økonomi gennem en yderligere liberalisering af handelen og kapitalposterne. Landet skal arbejde videre med at styrke og virkeliggøre regeringens økonomiske politik. 15 3. Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab Formålet med dette afsnit er at ajourføre februar-rapporten med hensyn til Maltas evne til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab - dvs. til at overtage de lovgivningsmæssige og institutionelle rammer, kaldet regelværket, som EU anvender til at nå sine opstillede mål med. I februar-rapporten konkluderede Kommissionen: "For så vidt angår overtagelsen af regelværket, indeholder associeringsaftalen fra 1971 og tillægsprotokollerne dertil et stort antal af de instrumenter, der er nødvendige til den gradvise overtagelse af regelværket. Det endelige mål i form af en toldunion er dog endnu ikke ført ud i livet ved hjælp af disse instrumenter. Med hensyn til det indre marked har Malta gjort fremskridt på visse områder, siden udtalelsen blev afgivet i 1993. Som hovedregel synes der ikke at være større problemer med Maltas overtagelse af regelværket. Der er gjort fremskridt ved vedtagelse af ny lovgivning på områderne offentlige indkøb, selskabsret og regnskabsføring, selv om det er nødvendigt med yderligere tilpasninger. Det er dog stadig nødvendigt med mærkbare forbedringer på områderne industrielle ejendomsrettigheder og beskyttelse af personlige data. Desuden kan det blive nødvendigt at gøre en omfattende indsats med hensyn til håndhævelsesaspekterne. intellektuelle og Med hensyn institutionelle til fri bevægelighed for varer er en række vigtige foranstaltninger med tilknytning til gennemførelsen af regelværket, navnlig den nye approach, endnu ikke truffet eller bragt til afslutning. Hvad angår fri bevægelighed for kapital, bør Malta fastlægge en nøjagtig tidsplan for at kunne følge en velordnet liberaliseringsplan. Med hensyn til fri bevægelighed for tjenesteydelser er det stadig nødvendigt at træffe visse foranstaltninger såsom vedtagelse af en indlånsgarantiordning og overvågning på et konsolideret grundlag. Det vil være nødvendigt at tilpasse den maltesiske lovgivning om betalingssystemer efter EU's direktiver. Hvad angår fri bevægelighed for personer, vil det være nødvendigt at foretage en mere detaljeret undersøgelse af spørgsmålet om, i hvilken udstrækning bestemmelserne om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser er forenelige med EF's direktiver. Desuden kan der i forskelligt omfang konstateres fremskridt med overtagelsen af regelværket på de fleste områder. Der bør dog lægges større vægt på en række områder, hvor det stadig er nødvendigt med vigtige forbedringer. En række vigtige overtagelses- og gennemførelsesaktiviteter vil kræve en betydelig indsats fra de maltesiske myndigheders side, hvis de i de kommende år skal opnå fuld overensstemmelse med det samlede regelværk. " Følgende redegørelse er opbygget på samme måde som de periodiske rapporter for de øvrige ansøgerlande og fokuserer på de fremskridt, der er gjort siden februar 1999. Under hver overskrift beskrives de lovgivningsbeslutninger, der er truffet, og de fremskridt, der er gjort med henblik på at gennemføre og håndhæve lovgivningen. 16 3. 1. Det indre marked uden grænser Unionens indre marked er i traktatens artikel 14 defineret som et område uden indre grænser, hvor den fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital er sikret. Dette indre marked, der står i centrum for integrationsprocessen, er baseret på en åben markedsøkonomi, hvor konkurrence og økonomisk og social samhørighed slår fuldt igennem. En effektiv virkeliggørelse og håndhævelse af disse fire friheder kræver ikke kun efterlevelse af vigtige principper som f. eks. principperne om ikke-forskelsbehandling eller gensidig anerkendelse af national lovgivning, men også en effektiv anvendelse af fælles regler på områder som sikkerhed, miljøbeskyttelse eller forbrugerbeskyttelse. De kræver også effektive genoprettelsesmidler. De samme principper gælder for visse fælles regler, f. eks. på områderne offentlige indkøb, intellektuelle ejendomsrettigheder og databeskyttelse, der er vigtige midler til at skabe den overordnede ramme for økonomiernes virke. I 1996 trådte en ny lovgivning i kraft for offentlige indkøb. Denne lovgivning stemmer til dels overens med EF-direktiverne. Malta mangler stadig at udvide anvendelsesområdet for lovgivningen til de lokale myndigheder. Der findes kontrolprocedurer, men de skal bringes 1999 opgav man præferenceordningen for lokale producenter og leverandører. Siden februar er der indgået kontrakter for i alt ca. 90 mio. EUR. i overensstemmelse med regelværket. I august Der er behov for en hurtig modernisering af Maltas nuværende lovgivning om intellektuelle rettigheder og for en tilpasning til regelværket. Siden februar har der ikke været nogen udvikling med hensyn til ophavsret og beslægtede rettigheder. Det er nødvendigt med en vedvarende indsats for at gennemføre og håndhæve ny lovgivning og for at komme piratvirksomhed og forfalskninger til livs. På området industrielle ejendomsrettigheder vil Malta skulle vedtage ny lovgivning for patenter og varemærker. Der kræves specifikke uddannelsesprogrammer både i forbindelse med intellektuelle rettigheder og industrielle ejendomsrettigheder. Der bør indføres supplerende beskyttelsescertifikater for lægemidler og plantebeskyttelsesmidler. i februar-rapporten temmelig god Det blev overensstemmelse med regelværket på selskabsrettens område". Der kan ikke rapporteres om yderligere fremskridt på dette område. slået fast, at Malta har "opnået Malta bør hurtigst muligt vedtage lovgivning om beskyttelse af personlige data. Der skal i den forbindelse etableres en uafhængig tilsynsførende myndighed. Malta har endnu ikke ratificeret Europarådets konvention om beskyttelse af personlige data. De fire friheder Med hensyn til fri bevægelighed for varer fastslog Kommissionen i sin februar-rapport, at der ikke fandtes eller ikke var færdigbehandlet institutionelle ordninger til gennemførelse af regelværket, herunder den nye approach. Malta bør i forbindelse med fri bevægelighed 17 for kapital fastlægge en præcis tidsplan for en veltilrettelagt liberalisering. Med hensyn til fri bevægelighed for tjenesteydelser og personer mangler Malta endnu at bringe sin lovgivning i fuld overensstemmelse med regelværket. Fri bevægelighed for varer Afskaffelse af afgifter på import fra EU er en forudsætning for Maltas egentlige gennemførelse af EF-traktatens artikel 28. I juli 1999 traf regeringen beslutning om en tidsplan for ophævelse af afgifter på ikke-landbrugsprodukter. Pr. oktober vil kun 56 afgifter være ophævet, 121 afgifter vil være ophævet pr. 1. januar 2000, 392 vil blive ophævet i et langsommere tempo (20% den 1. januar 2001, 30% den 1. januar 2002 og 50% den 1. januar 2003). Den lange periode, der således er tale om, står i skærende kontrast til det tilsagn Malta tidligere gav om at ophæve 400 afgifter ved udgangen af 1996. Der er endnu ikke truffet beslutning om en tidsplan for fjernelse af afgifter på landbrugsprodukter, men det spørgsmål bør snarest tages op. På området varernes fri bevægelighed mangler Malta generelt lovgivning, der er i overensstemmelse med EU's regelværk, og bør derfor overveje at vedtage et program for tilnærmelse til det indre marked. På området standardisering og certificering er der ikke gjort fremskridt. Det er behov for at få fastlagt lovgivningsrammer for gennemførelse af EU's regler for til autorisation, metrologi og markedsovervågning og for et effektivt overensstemmelsesvurdering. system Med hensyn til sektorspecifik lovgivning kan der rapporteres om følgende fremskridt: • EF-direktiverne om elektrisk lavspændingsudstyr, elektromagnetisk kompatibilitet og udstyr til eksplosionsfarlige atmosfærer er blevet gennemført med sekundære retsakter. Der bør stadig gøres fremskridt med trykudstyr, legetøj, fritidsfartøjer, metrologi og færdigpakning, mekanisk udstyr, personlige værnemidler, medicinsk udstyr, apparater, der anvender luftformige brændstoffer, og byggeprodukter. • Hvad angår fødevarer, blev der mellem marts og juli 1999 indført lovgivning til gennemførelse af regelværket på områderne ekstraktion med opløsningsmidler, fødevarer til anvendelse i slankekost, sukker, honning, marmelade, frugtgelé og kastanjecreme. På kemikalieområdet er der ikke gjort fremskridt med hensyn til grænser, god laboratoriepraksis og vaske- og rengøringsmidler. Der findes ingen krav til forhåndsregistrering af den sidste gruppe produkter. Der kan ikke rapporteres om lovgivningsforanstaltninger til gennemførelse af direktivet om produktansvar. 18 Fri bevægelighed for kapital halter Malta kapitalbevægelsesområdet, selv om der er truffet flere siden sidste rapport. bagefter med stadig tilpasningen til på liberaliseringsforanstaltninger regelværket i autorisationsprocedure Grænserne for borgernes udgående kapitaltransaktioner er forhøjet mærkbart. Den forbindelse med bankernes udenlandske almindelige risikoeksponering er blevet afskaffet og erstattet af et loft for en sådan eksponering på 20% af egenkapitalen. Den maksimale periode, hvori eksporterende virksomheder kan opretholde udenlandske indtægter på kontoer i fremmed valuta, er blevet forlænget. Det samme gælder fristen for opretholdelse af swap-tilladelser og overtrækstilladelser hos udenlandske banker. Malteserne har endvidere fået mulighed for at optage langfristede lån i udlandet. På trods af disse ændringer findes der stadig ganske omfattende restriktioner for kapitalbevægelser og navnlig for udgående transaktioner. Indgående transaktioner lettes ved relativt fordelagtige fritagelser. Indgående direkte investeringer er således gratis, når der ses bort fra nogle få sektorer. Der gives normalt godkendelse til køb af fast ejendom til erhvervsformål, der skønnes at være til gavn for Malta, og til køb af boliger af høj standard. Fri bevægelighed for tjenesteydelser Generelt har Malta allerede opnået en høj grad af overensstemmelse med EU's lovgivning på området finansielle tjenesteydelser. Fra midten af 1999 anvender Malta også internationale normer (svarende til EU's) ved risikovurdering i banksektoren. Disse ændringer tager sigte på gennemførelse af kapitalkravsdirektivet. Maltas centralbank har ansvaret for tilsynet med bankerne. Der er blevet gennemført 16 kontroller på stedet siden februar, elleve i kreditinstitutioner og fem i finansielle (ikke- bankvirksomhedsdrivende) ledende medarbejdere i de berørte institutioner og evalueres derefter internt af centralbanken. Der forelægges tilsynsrapporter for den eksterne revisor. institutioner. Resultaterne herfra drøftes med Malta ændrede i 1998 sin forsikringslovgivning for at følge EF-direktiverne. Siden da er der ikke meldt om lovgivningsforanstaltninger i sektoren. Maltas center for finansielle fem maltesiske tjenesteydelser har forsikringsselskaber. Det har desuden undersøgt regnskaberne i 31 selskaber, der fungerer som agenter for forsikringsselskaber, og i 20 selskaber, der har autorisation til at drive mæglervirksomhed. Der er ikke blevet gennemført kontrol på stedet siden februar. februar undersøgt regnskaberne siden i Hovedparten af EU's børslovgivning er allerede blevet inkorporeret i Maltas børslov. Der er behov for yderligere tilpasning af lovgivningen i værdipapirssektoren. Hvad angår store betalinger, har omfanget af transaktionerne hidtil ikke krævet indførelse af et tidstro afregningssystem (RTGS). Der bør imidlertid indføres et sådant system for at bringe det maltesiske betalingssystem på linje med det, der findes i EU's medlemsstater. 19 system 1994-forordningen om hvidvaskning af penge pålægger det finansielle forpligtelser med hensyn til identifikation, regnskabsføring, uddannelse og indberetning af mistænkelige transaktioner. Denne forordning gennemfører kun delvist Rådets direktiv 91/308/EØF om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge. Fri bevægelighed for personer Hvad angår fri bevægelighed for personer, frihed til at etablere sig og gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og kvalifikationer, er der ikke gjort egentlige fremskridt. En vedvarende indsats er nødvendig for at sikre reel overensstemmelse med regelværket på dette område. Malta vil være nødt til at afskaffe personkontrollen ved de indre grænser i forbindelse med luft- og søtransport i EU. Konkurrence Den gældende konkurrencelov ligger tæt op ad EU's grundlæggende antitrustregler. Malta har imidlertid ingen specifik fusionskontrol. Malta har endnu ikke noget specifikt kontrolsystem for statsstøtte. Der ydes flere forskellige former for statsstøtte (eksportstøtte, driftsstøtte m. m. ), og de kriterier, der anvendes ved tildelingen, skal bringes i overensstemmelse med EU's regler, navnlig med hensyn til skibsbygning og skibsreparationer. Malta bør sikre fuld gennemsigtighed ved at fremlægge årlige statsstøtterapporter efter EU-modellen og udarbejde en fuldstændig opgørelse over eksisterende støtte. Der skal ligeledes etableres en myndighed, der skal føre tilsyn med statsstøtte, og som har de nødvendige beføjelser og ressourcer. Der findes statsmonopoler på Malta i flere sektorer (telekommunikation, postvæsen, el- og vandforsyning m. m. ), og de bør være omfattet af konkurrenceregler. Kommercielle monopoler bør være i fuld overensstemmelse med traktatens artikel 31. Malta har ingen bestemmelse svarende til traktatens artikel 86. Konkurrencereglerne anvendes derfor i almindelighed ikke på offentlige eller private virksomheder, der har særlige rettigheder eller eksklusivrettigheder. Denne situation skal der rettes op på. Konklusion Der er ikke gjort mærkbare fremskridt siden februar, og Malta bør prioritere det indre marked højt. Der skal især satses på indførelse af ny lovgivning og etablering af administrative strukturer til gennemførelse af regelværket, navnlig på følgende områder: intellektuelle og for varer, kapitalliberalisering, konkurrence (statsstøtte, antitrust og kommercielle statsmonopoler). industrielle ejendomsrettigheder, databeskyttelse, fri bevægelighed 20 Fortsat brug af afgifter på import fra EU stemmer ikke overens med filosofien bag det indre marked, og deres ophævelse bør fastlægges endeligt i en tidsplan med kortere frister. 3. 2. Innovation Informationssamfundet tid siden Der findes flere internet-serviceudbydere, og ca. 7% af befolkningen har adgang til internet internet. Der er for kort serviceudbyderne og kabelfjernsynsselskabet Melita Cable (der når ud til omkring 80% af husstandene), der har indgået en alliance med et amerikansk selskab, der leverer Web- TV-tjenesteydelser. Med hensyn til fjerndatanet har virksomheden Malta Information Technology and Training Services Ltd. etableret et moderne netværk (MAGNET), som det driver med henblik på at give de offentlige organer adgang til fælles administrativ information. indgået et partnerskab mellem Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender Der mangler at blive taget fat på visse spørgsmål vedrørende personers fri bevægelighed og ikke-forskelsbehandling som f. eks. kvinders adgang til erhvervsuddannelse og arbejdsmarkedsparternes deltagelse i fastlæggelse af politikker. Der skal endvidere gøres fremskridt inden for lovgivningen, som skal bringes i overensstemmelse med direktivet om uddannelse til børn af vandrende arbejdstagere. Der lægges med Maltas beskæftigelsespolitik i stigende grad vægt på omskoling af menneskelige ressourcer. Dette er særligt vigtigt på grund af de forventede strukturelle ændringer i både den offentlige og private sektor i det kommende par år. Der bør i forbindelse med denne nye prioritering i beskæftigelsespolitikken tages hensyn til Maltas fremtidige deltagelse i EU's beskæftigelsespolitik. Malta har udtrykt interesse for at deltage i EU-programmer som Socrates n, Leonardo da Vinci II og Youth. Forskning og teknologisk udvikling Det eksisterende EU-regelværk på området behøver ikke at bliver gennemført i national retsorden. Det skal imidlertid sikres, at der er overensstemmelse mellem den generelle retsorden og EU's regelværk. Der har ikke været nogen ny udvikling siden sidste rapport. Forskning og teknologisk samarbejde mellem EU og Malta finder sted under det femte rammeprogram. Telekommunikation 21 Telekommunikationssektoren er veludviklet og råder over et fuldt digitaliseret netværk og en dækningsgrad på 50,4 linjer pr. 100 indbyggere (faste linjer), hvilket svarer til EU- gennemsnittet på 52,6. Malta bør imidlertid starte med at vedtage regler, der er i overensstemmelse på taletelefonitjenesteområdet, senest januar 2003, og inden den gradvise åbning af markederne for andre former for serviceydelser før denne dato. Myndighederne har allerede meddelt de koncessionerede telekommunikationsoperatører, at de har til hensigt at fremrykke datoen for liberalisering af markedet for taletelefoni, som er fastsat til 2010 ved telekommunikationsloven af 1997. konkurrencen regelværket, frigives inden med Hvad angår privatisering, solgte regeringen ved offentligt udbud i juni 1998 40% af aktierne i Maltacom og beholdt selv de resterende 60%. Der blev i 1998 foretaget en ændring af postloven, hvorved Maltas postvæsen blev omdannet til et aktieselskab og fik pålagt forpligtelser vedrørende alment udbud af posttjenester. Den audiovisuelle sektor Der er ikke blevet gjort fremskridt på Malta med hensyn til gennemførelse af regelværket på det audiovisuelle område (direktivet om fjernsyn uden grænser) siden februar 1999. Konklusion Der skal gøres yderligere fremskridt i forbindelse med uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender. Der er ikke sket noget nyt inden for videnskab og teknologisk udvikling. Med hensyn til telekommunikation vil Malta skulle gøre en betydelig indsats for at bringe sig i overensstemmelse med EU's regelværk. 3. 3. Økonomiske og fiskale anliggender Den Økonomiske og Monetære Union Malta vil skulle bringe sig i fuld overensstemmelse med regelværket, således som det er defineret i afsnit VU i EF-traktaten og andre relevante tekster og sikre, at de administrative strukturer til gennemførelse og håndhævelse af regelværket kommer på plads. Malta har kun gjort små fremskridt i sin forberedelse af deltagelsen i Den Økonomiske og Monetære Union. Hvad angår den del af regelværket, der skal gennemføres inden tiltrædelsen, er Maltas centralbank ikke fuldt uafhængig af regeringen: selv om medlemmer af bestyrelsen ikke kan modtage eller godkende direktiver fra nogen person eller myndighed under den nuværende lovgivning, kan finansministeren stadig, under særlige omstændigheder, give centralbanken direktiver om den pengepolitik, der skal føres. Malta efterlever heller ikke traktaten, når centralbanken finansierer den offentlige sektor direkte. På nuværende tidspunkt kan centralbanken både yde regeringen midlertidige forskud og købe statsobligationer på det primære marked. En ændring af loven om Maltas centralbank, der afskaffer overtræk, er endnu ikke blevet sat i kraft. I 22 følge de maltesiske myndigheder har regeringen ikke adgang til finansieringsmidler fra finansielle institutioner på særligt gunstige vilkår. Overensstemmelse med regelværket vedrørende Den Økonomiske og Monetære Union er betinget af en fuldstændig liberalisering af kapitalbevægelserne, som gennemgås i afsnittet om den frie bevægelighed for kapital. Beskatning Malta indførte moms i 1995, men den blev i juli 1997 erstattet af en diskriminerende told- og punktafgift. Efter Maltas beslutning om at forny sin ansøgning om medlemskab af EU blev told- og punktafgiften erstattet af moms i januar 1999. På punktafgiftområdet blev der i maj 1999 vedtaget en ændring til loven om punktafgifter, som øger toldafgiften for cigaretter og indfører en punktafgift på tobak, der ikke importeres til industriel produktion af cigaretter, og som nedsætter punktafgiften for kerosen. Hvad angår direkte beskatning, er der fra og med 1999 indført selvangivelse i forbindelse med indkomstskat og bøder og strafrenter ved for sen indbetaling af skat. Konklusion Genindførelsen af moms er et fremskridt, og systemet er nu i overensstemmelse med de generelle principper i Fællesskabets momsordning, selv om der stadig er behov for betydelige tilpasninger. Der er imidlertid ikke gjort fremskridt på punktafgiftområdet, hvor Maltas ordning i vidt omfang afviger fra den, der anvendes i Fællesskabet. Malta bør forberede en velstruktureret og målrettet førtiltrædelsesstrategi på disse områder. Statistik (COS) begyndte ved udgangen af 1998 at Malta burde kunne opfylde EU's krav på mellemlang sigt. Maltas centrale statistiske indføre det europæiske kontor nationalregnskabssystem (ESA 1995), og det vil kunne anvendes normalt i midten af 2002. De institutionelle rammer for de nødvendige ændringer er kommet på plads, og indførelsen er i gang. - Hertil kommer, at FMI for nylig har godkendt betalingsbalanceindberetningen (som også er i overensstemmelse med Eurostats retningslinjer), og at der er sket en intensivering/revidering af dataindsamlingen på områder som turisme, landbrug & fiskeri, miljø, transport og sociale anliggender. 23 3. 4. Sektorpolitik Industri Maltas regering har erkendt, at økonomien ikke er tilstrækkeligt åben, og at dele af den hjemmemarkedsorienterede industri har en ringe konkurrenceevne. Den har derfor vedtaget et program til omstrukturering af industrien og en tidsplan for fjernelse af beskyttende afgifter på ikke-landbrugsprodukter. Afskaffelsen af disse afgifter bør imidlertid foregå i et hurtigere tempo end oprindeligt planlagt (jf. afsnittet om fri bevægelighed for varer). Instituttet til fremme at små virksomheder (IPSE), der blev oprettet i 1998, begynder nu at gennemføre omstruktureringsprogrammet. En stor del af de hjemmemarkedsorienterede virksomheder, der blev startet under en importsubstitutionspolitik, opererer fortsat inden for beskyttende rammer. Der mangler stadig at blive vedtaget en national erhvervspolitik. er den På Malta og skibsreparationssektoren, som modtager betragtelig statsstøtte og derfor giver anledning til bekymring. Kontrol med statsstøtte udgør en vigtig del af industripolitikken (jf. afsnittet om konkurrence). statsdeltagelse skibsværfts- begrænset direkte til Det er nødvendigt, at Malta omstrukturerer sin industri og forbereder sine SMV er på tiltrædelse. Indsatsen bør især koncentreres om skibsværfts- og skibsreparationssektoren. Landbrug Situationen i landbruget Landbrugsproduktionen tegner sig for ca. 2,7% af BNP (1998) og 1,6% af den samlede beskæftigelse. Deltidslandbruget øges til stadighed, og myndighederne tilskynder til etablering af kooperative virksomheder. Malta eksporterer navnlig nye kartofler om foråret og i meget mindre omfang andre gartneriprodukter som blomster og tomater. Mangel på vand er det største problem på det maltesiske landbrugsareal, som er på ca. 12 000 ha (6% kunstvandes). Landbrugspolitik Maltas landbrugspolitik er generelt ikke i overensstemmelse med regelværket på landbrugsområdet, og statens rolle i forbindelse med produktion og afsætning af landbrugsprodukter forbliver vigtig. De afgifter, der på nuværende tidspunkt er gældende, udgør en betragtelig beskyttelse for Maltas landbrug. Denne beskyttelse ved grænserne skal senest ved tiltrædelsen bringes i overensstemmelse med EU's ordninger. Malta har endnu ikke fastlagt lovgivningsrammer til gennemførelse af EU's regelværk på landbrugsområdet. 24 Der er ikke gjort konkrete fremskridt med hensyn til tilpasning af Maltas lovgivning til regelværket på vigtige landbrugspolitiske områder som f. eks. plantesundhed eller markafgrøder, selv om det landbrugsregelværk, der indgår i de fælles markedsordninger for disse sektorer, anvendes umiddelbart ved tiltrædelsen og derfor ikke behøver at blive gennemført af Malta. Landets evne til at gennemføre og håndhæve dette regelværk vil derfor være af meget regelværket på stor betydning. Gennemførelsen veterinærområdet og plantesundhedsområdet skal programmeres. af Der gennemføres visse miljøprogrammer, som tilskynder til at anvende økologiske dyrkningsmetoder og begrænse anvendelsen af pesticider. Konklusion Der er ikke gjort mærkbare fremskridt med hensyn til at tilpasse den nationale lovgivning til regelværket på landbrugsområdet. En fuldstændig integrering af Maltas landbrug og af landbrugspolitikken i den fælles landbrugspolitik vil kræve en betydelig indsats. Det er nødvendigt, at der sker en tilpasning af beskyttelsesafgifterne på landbrugsprodukter til EU's regelværk. Fiskeri Det lokale fiskeri tegner sig for 0,21% af det nationale BNP (1998). Der er ikke meldt om fremskridt i forbindelse med tilpasning af lovgivningen til regelværket. Malta vil være nødt til at foretage nogle tilpasninger, navnlig med hensyn til sine politikker vedrørende kontrol, import, statsstøtte og fartøjsregisteret, således at landets fiskeripolitik bringes i overensstemmelse med EU's. Det vil i den forbindelse være nødvendigt at gennemføre en større reform af Maltas administration. Energi Malta har ikke gennemført ny lovgivning siden februar 1999. Der skal ske tilpasning til regelværket vedrørende råolie, handel med olieprodukter og olielagre samt vedtages lovgivning om specifikke foranstaltninger, der kan iværksættes i tilfælde af en oliekrise. Det er vigtigt, at formuleringen af politikker holdes adskilt fra aktiviteterne, og at evnen til gennemførelse af regelværket styrkes. Konklusion Det meste af regelværket på energiområdet skal vedtages, herunder lovgivning om det interne energimarked (direktiver om gas og elektricitet), nødberedskab, herunder opbygning af olielagre, og energieffektivitet. 25 Transport Der er stadig et efterslæb med hensyn til gennemførelse af regelværket inden for vejtransport, navnlig med hensyn til vejsikkerhed, adgang til erhvervet, køretid, hviletid og beskatning. Det skal bemærkes, at Malta ikke har undertegnet en række vigtige ECE- konventioner på områderne sociallovgivning og transport af farligt gods, som også indgår i EU's regelværk. Søtransport er af central betydning for Malta, og der er endnu et pænt stykke vej til fuldstændig gennemførelse af regelværket. Betingelserne for at etablere rederier på Malta og få tilladelse til at sejle under maltesisk flag er lempeligere end dem, der i almindelighed anvendes af medlemsstaterne. Malta opfylder stadig ikke visse meget vigtige sikkerheds- og forureningskrav, hvorfor der hurtigt bør gøres fremskridt på dette område. Den mangelfulde sikkerhed hos de skibe, der er registreret i Maltas fartøjsregister, giver anledning til bekymring. Det er vigtigt, at flagstatsadministrationen forbedres. Der bør fastlægges en sund strategi med henblik på at udelukke fartøjer, der ikke lever op til normerne, fra registeret. På /w/rtransportområdet er Malta både økonomisk og teknisk godt med. Selv om EU's regelværk endnu ikke er gennemført på flere vigtige områder, er kendskabet hertil vældig godt. Det er Maltas erklærede politik at indgå liberale aftale om tjenesteydelser på luftfartsområdet, der er baseret på klausulen om gensidighed i forhold til alle EU's medlemsstater, herunder i forbindelse med godkendelse af tariffer, kapacitetskontrol og markedsadgang. Malta er medlem af De Fælles Luftfartsmyndigheder. Malta vil inden længe begynde at deltage i samarbejdet ansøgerlandenes behov for transportinfrastruktur) i TINA (vurdering af deltagelse det transeuropæiske Maltas verdensomspændende satellitnavigationssystem (GNSS) skal ses i forbindelse med etableringen af et multimodalt og bæredygtigt satellitnavigationssystem for Middelhavet. netværkssamarbejde om det i Konklusion På grund af søtransportens betydning for Malta bør man prioritere gennemførelse og håndhævelse af regelværket i denne sektor. Små og mellemstore virksomheder Maltas økonomi præges af små og mellemstore virksomheder. Disse virksomheder er præget af økonomiens mangel på åbenhed og den ringe konkurrence i dele af den hjemmemarkedsorienterede industri. SMV'erne har svært ved at skaffe finansiering, navnlig startkapital og investeringskapital til omstrukturering. Regeringen giver imidlertid lånegarantier og har indført en eksportkreditgarantiordning. Der anvendes særlige programmer og foranstaltninger af forretningsbanker og andre finansinstitutioner, der skal forbedre SMV'ernes adgang til finansiering. 26 /zøc-basis lige fod med andre Malta kan deltage på ad middelhavspartnerlande og få bistand i forbindelse med EU-initiativer som f. eks. Euro Info Korrespondancecentre, det europæiske net for virksomhedssamarbejde (BC-NET). Malta kan endelig også deltage i arrangementer til fremme af erhvervssamarbejde som Europartenariat og INTERPRISE. i partnerskaber på 3. 5. Økonomisk og social samhørighed Beskæftigelse og sociale anliggender Arbejdsløsheden er stigende på Malta og er i øjeblikket på mere end 5%. Beskæftigelsespolitikken tager sigte på omskoling af arbejdskraften. Der forventes at blive gennemført en revision af beskæftigelsespolitikken i de kommende år. Malta er gået i gang med en grundig revision af lovgivningen på følgende områder: sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdsret og ligebehandling af mænd og kvinder. Der er behov for ny lovgivning, og der skal være særlig opmærksomhed omkring håndhævelse. Der findes en veletableret arbejdsmarkedsdialog, og inden for dennes rammer har man blandt andet set nærmere på den stadigt større forskel på rig og fattig. Der blev i juni 1999 nedsat en national velfærdsreformkommission med henblik på at undersøge reformer af de nationale pensions- og socialsikringsordninger. Konklusion Der mangler at blive foretaget betydelige tilpasninger inden for beskæftigelse og sociale anliggender. Regionalpolitik og samhørighed EU støtter styrkelsen af samhørigheden, hovedsagelig gennem strukturfondene. Malta skal gennemføre disse instrumenter effektivt og samtidigt overholde de principper, mål og procedurer, der vil være fastlagt på tiltrædelsestidspunktet. Der har ikke været nogen ændring siden rapporten fra februar 1999. Da der ikke foreligger nøjagtige statistikker for BNP med angivelse af købekraftsparitet, er det ikke muligt at foretage sammenligninger med andre EU-regioner. Malta har ikke en regional struktur, og der findes ikke noget niveau mellem de nationale myndigheder og de 67 kommuner. For Gozo (og Comino) findes der et separat ministerium og specifikke støtteprogrammer. Konklusion Der bør lægges vægt på udarbejdelse af statistikker efter samme retningslinjer som EU- statistikkerne. 27 3. 6. Livskvalitet og miljø Miljø Malta er for nylig begyndt at overveje at bringe sin miljøpolitik på linje med EU's, men der er ikke fastlagt nogen overordnet strategi. Der er ikke gjort fremskridt inden for naturbeskyttelse, og der er heller ikke blevet gjort store fremskridt med hensyn til beskyttelse af vand- og luftkvaliteten, affaldshåndtering, kontrol med større opmærksomhed omkring generelle problemer som f. eks. kemikalier og genetisk modificerede organismer. industriforurening og risikostyring. Der bør også være Malta ansøgte 15. juli 1999 om medlemskab af Det Europæiske Miljøagentur. Konklusion Der skal gøres en stor indsats på alle miljøområder med gennemførelse og håndhævelse af regelværket samt med etablering af den nødvendige administrative kapacitet. En meget vigtig ting i forbindelse med gennemførelse af regelværket på miljøområdet er, at der udarbejdes et velkvalificeret overslag over de udgifter, der er forbundet hermed. Indtil videre har Malta ikke opstillet en sådan direktivspecifik finansieringsplan. Forbrugerbeskyttelse Maltas forbrugerbeskyttelsespolitik er ikke i overensstemmelse med regelværket. I maj 1999 blev der oprettet et forbrugerråd bestående af forbrugerorganisationer. Der er i betragtning af turismens betydning for Malta bl. a. opstillet følgende prioriteter: pakkerejser, og sammenlignende og vildledende reklame. Maltas lov om tjenesteydelser inden for rejsevirksomhed og turisme (vedtaget 13. juli 1999) tager sigte på visse af disse områder; med denne lov har man således kunnet oprette en særlig maltesisk myndighed for turisme og konsolidere og ajourføre eksisterende lovgivning om turisme. kontraktbetingelser forbrugerkredit, timeshare, urimelige Selv om der er positive tendenser med hensyn til forbrugerbeskyttelse, ligger der endnu et stort arbejde forude. 3. 7. Retlige og indre anliggender I februar-rapporten blev det understreget, at de vigtigste krav på kort sigt omfatter en ophævelse af det geografiske forbehold over for Geneve-konventionen, men at det var nødvendigt med yderligere oplysninger om den korrekte gennemførelse af asylretten, bekæmpelsen navnlig narkotikabekæmpelsen og metoderne dertil. Det blev endvidere påpeget, at Malta skulle forstærke sin deltagelse i det internationale samarbejde på de retlige anliggenders område, både de civilretlige og de kriminalretlige. kriminalitet, indvandring organiseret ulovlig og af 28 Indvandring/grænsekontrol Siden marts 1999 har maltesiske borgere landings- /ombordstigningskort med henblik på at føre kontrol med borgernes bevægelser. Man vil også indstille brugen af disse kort for andre rejsende inden udgangen af 1999. Hvad angår den øgede illegale indvandring ad søvejen, var de fælles militærøvelser for Malta og Italien i 1999 koncentreret om overvågning af denne form for trafik. skullet udfylde ikke Det er nødvendigt at foretage en evaluering af Maltas lovgivning på området vandring og grænser og af den måde, hvorpå den gennemføres, navnlig ved søgrænser, og at kontrollere, hvor meget personale, uddannelse og udstyr, der er behov for. Ansvaret for overvågning af kysterne bør overgå fra de væbnede styrker til et civilt grænsepoliti. Malta skal fortsætte den gradvise tilpasning af sin visalovgivning og -praksis til den, der er gældende i EU. Asyl Malta opretholder et geografisk forbehold over for Geneve-konventionen og accepterer kun flygtninge af europæisk oprindelse. Dette forbehold skal ophæves for at kunne efterleve regelværket. Malta har endvidere ikke nogen specifik asyllovgivning. Da der hverken findes lovgivning eller administration på området, retter Malta sig efter de for Flygtninge om asyl, og beslutninger, der træffes af FN's Højkommissariat anmodninger behandles af en lokal ikke-statslig organisation, kommissionen for migranter. Politi Malta ratificerede i april 1999 den europæiske konvention om hæleri og efterforskning samt beslaglæggelse og konfiskation af udbyttet fra strafbare forhold. Malta har endnu ingen generel lovgivning om databeskyttelse, selv om der findes flere i central lovgivning som f. eks. loven om officielle databeskyttelsesbestemmelser hemmeligheder, skatteloven og socialsikringsloven. Det er en forudsætning for Maltas deltagelse i Europol-samarbejdet, at det råder over en lov om databeskyttelse. Det er nødvendigt med mere personale i afdelingen til bekæmpelse af økonomisk kriminalitet for at kunne bekæmpe svindel og korruption effektivt. Der skal også bruges mere personale i den afdeling, der har ansvaret for internationalt samarbejde, og som har til opgave at etablere et tættere samarbejde med Europol. Narkotika Selv om Malta ikke regnes for at være et center for produktion af illegale stoffer, så er det imidlertid transitland og mål for handel med narkotika fra Nordafrika, Mellemøsten og Østeuropa. Brug af narkotika og handel med narkotika er blevet et stort problem på Malta. Malta har endnu ikke undertegnet aftalen om ulovlig handel ad søvejen - en aftale, som er særligt relevant som følge af Maltas beliggenhed. Yderligere personale og udstyr er påkrævet for at kunne gennemføre regelværket vedrørende illegale stoffer. Retssamarbejde 29 Malta undertegnede i juni 1999 Europarådets konvention om tilsynet med betinget dømte og betinget løsladte lovovertrædere. Som nævnt i rapporten fra februar 1999 mangler landet imidlertid stadig at vedtage flere internationale aftaler. Konklusion For at kunne gennemføre EU's regelværk på området retlige og indre anliggender vil Malta være nødt til at vedtage en række retlige instrumenter: en lov om asyl uden geografiske forbehold, en lov om databeskyttelse, aftalen om ulovlig handel ad søvejen og flere internationale konventioner om retligt samarbejde. Malta vil også skulle forberede sig bedre til gennemførelse af regelværket med hensyn til asyl, bekæmpelse af illegal indvandring, organiseret kriminalitet og narkotika. 3. 8. Eksterne politikker Handel og internationale økonomiske forbindelser Malta er medlem af Verdenshandelsorganisationen. Når landet bliver medlem af EU, skal det opgive sin status som udviklingsland og undertegne de plurilaterale WTO-aftaler, Fællesskabet har indgået. Malta har givet udtryk for vilje til at arbejde tæt sammen med EU om forberedelse af den kommende runde af WTO-forhandlinger, således at positionerne og politikkerne kan bringes i så tæt overensstemmelse med hinanden som muligt. Malta har undertegnet den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS). Der er ikke rapporteret om større ændringer på dette område siden den sidste rapport. Den nye WTO-runde vil give Malta mulighed for gradvist at indgå de samme forpligtelser som EU på dette område. Der har ikke været betydelige ændringer i Maltas gennemsnitlige toldsatser siden den sidste rapport. Der er ikke blevet anmeldt yderligere præferencehandelsaftaler. Udvikling Malta har på indeværende tidspunkt ingen udviklingspolitik. 30 Told Maltas toldlovgivning er ikke i overensstemmelse med regelværket, og der er ikke gjort mærkbare fremskridt i retning af at tilpasse toldlovgivningen til regelværket. Der skal ske en tilpasning på områder som f. eks. toldprocedurer af økonomisk betydning, frizoner, toldoplag, toldkvoter og -lofter, suspensioner samt forfalskede og piratkopierede varer. Det vil være nødvendigt at indføre et informationssystem for bindende tarifering. Malta bør i første række vedtage den kombinerede nomenklatur (hvilket indebærer ændring af oprindelsesreglerne), revidere den nuværende ordning til værdiansættelse af varer med henblik på gennemførelse af WTO-aftalen om toldansættelse (Gatt 1994) og anvende det administrative enhedsdokument (SAD). Malta har udtrykt interesse for at undertegne en protokol om gensidig administrativ bistand på toldområdet med EU, og Kommissionen har allerede iværksat den procedure, der er nødvendig for indgåelse af en aftale på dette område. Konklusion Malta bør fastlægge en førtiltrædelsesstrategi for toldadministrationen med henblik på harmonisering af til regelværket, opbygning af den i forhold institutionelle og administrative kapacitet til at kunne varetage ansvaret i forbindelse med EU-toldadministration og generel indførelse af IT i administrationen. toldlovgivningen Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik Malta fortsætter med at afpasse sin udenrigspolitik til EU's. Unionen inviterede i juni 1999 Malta til igen at deltage i den multilaterale politiske dialog med de associerede centraleuropæiske lande og Cypern inden for rammerne af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, således at landet kunne gøre sig bekendt med og afpasse sin politik efter Unionens FUSP-instrumenter og indgå i et fuldt samarbejde med EU i internationale sammenhænge. Malta vil fremover deltage i dialogen, herunder i de møder, der jævnligt afholdes for politiske direktører og europæiske korrespondenter og i arbejdsgrupper, og tilpasse sine holdninger til EU's. Allerede forud for genoptagelsen af den multilaterale dialog har Malta generelt støttet EU's holdninger på FUSP-området og tilsluttede sig således også den fælles holdning vedrørende Kosova, forbuddet mod jugoslaviske flyvninger og olieembargoen over for Jugoslavien. Malta søger at bidrage til regional stabilitet inden for rammerne af Euro-Middelhavs- dialogen og har etableret et tæt samarbejde med sine Middelhavsnaboer. 31 3. 9. Finansielle spørgsmål Finanskontrol En tilpasning af lovgivningen til regelværket er påkrævet for at gøre det muligt at indføre ordningen med egne indtægter. Den administrative praksis på dette område skal forbedres. Der er også behov for andre (lovgivningsmæssige og administrative) ændringer for at opfylde EU's kontrolkrav. Det er værd at bemærke, at den offentlige interne finanskontrol i ministerierne. Svaghederne vedrører varetages ved decentral kontrolforvaltning revisorernes "funktionelle uafhængighed", kvaliteten af den "interne revisorfunktion" og antallet af medarbejdere, der er kvalificeret til at gennemføre finanskontrol. For at råde bod på dette overfører Malta ansvaret til et overordnet revisionsudvalg, der er uafhængigt af finansministeriet og under kabinetsekretariatets direkte kontrol. Malta vil også skulle etablere passende administrative ordninger til forvaltning af og kontrol med EU-midler, som Malta vil modtage efter tiltrædelsen. Konklusion Der ligger et stort arbejde forude, både med tilpasning til regelværket og med etablering af de nødvendige administrative strukturer. 3. 10. Generel evaluering Der er siden Kommissionens seneste rapport fra februar 1999 kun gjort beskedne fremskridt, hvad angår det indre marked. Malta bør hurtigt vedtage et program for tilpasning på dette område. Der er gjort fremskridt med hensyn til offentlige kontrakter, hvor klausulen vedrørende national præference er blevet ophævet, men der er mangler på området standardisering og certificering. Det er nødvendigt at fremskynde tilpasningen på områder som beskyttelse af intellektuel ejendomsret og databeskyttelse. Genindførelsen af momsen i 1999 var et positivt skridt, men der er brug for yderligere tilpasning. Den fortsatte brug af afgifter på import fra EU er uheldig, og den bør straks opgives. Der er sket en relativt stor tilpasning på konkurrencelovgivningsområdet, selv om der ikke findes fusionsregler på Malta, og virksomheder med specielle eller eksklusive rettigheder er stadig ikke underlagt konkurrenceregler. Der er ingen systematisk kontrol med statsstøtte og ingen lovgivning på området. Tilpasning på dette område bør opprioriteres, særlig i forbindelse med støtte til skibsbygning og skibsreparationer. Staten spiller fortsat en vigtig rolle i landbrugssektoren, og der er på det seneste kun gjort meget landbrugspolitik. I beskedne fremskridt transportsektoren er der brug for yderligere tilpasning, navnlig i forbindelse med maritim sikkerhed og forureningskontrol. Malta er nødt til at vedtage en overordnet strategi for tilpasning på miljøområdet og styrke sin kapacitet med henblik på gennemførelse af regler og håndhævelse af disse. Hvad angår retlige og indre anliggender, bør Malta vedtage en asyllov og ophæve sine geografiske forbehold. Det er nødvendigt at styrke kapaciteten på områder som kontrol med indvandring, databeskyttelse, bekæmpelse af narkotika og organiseret kriminalitet. tilpasse sektoren til den fælles for at 32 Det er stadig nødvendigt at etablere institutioner i forbindelse med miljø, told, forbrugerpolitik, fiskeri, søtransport og regionalpolitik. Det er nødvendigt at gennemføre en generel styrkelse af den administrative kapacitet. 33 4. Administrativ evne til at anvende Fællesskabets regelværk Dette kapitel ajourfører de oplysninger, der blev givet i februar-rapporten. På Det Europæiske Råds møde i Madrid i december 1995 blev der gjort opmærksom på behovet for at skabe betingelser for en gradvis, harmonisk integrering af ansøgerlandene, bl. a. gennem en tilpasning af deres administrative strukturer. Agenda 2000 understregede i den forbindelse, at det var vigtigt med en effektiv inkorporering af EU's lovgivning i den nationale lovgivning og omend endnu vigtigere, at denne lovgivning gennemførtes korrekt i marken ved hjælp af passende administrative og retlige strukturer. Dette er en afgørende forudsætning for, at man kan skabe den gensidige tillid, der er nødvendig for et kommende medlemskab. Hvor det er muligt, skal der fremlægges oplysninger om det ministerium eller den organisation, der er ansvarlig for en specifik del af regelværket, dets retlige beføjelser, personale og budget. Ligesom i medlemsstaterne skal hver administration beslutte, hvordan begrænsede menneskelige og finansielle ressourcer skal anvendes og sikre, at den har tilstrækkelig kapacitet til at gennemføre regelværket. Der findes ikke noget ideelt personaleniveau, og tal alene giver ikke udtryk for evnen til at gennemføre regelværket effektivt. I de tilfælde, hvor sådanne oplysninger er tilgængelige, skal der imidlertid fremlægges tal om personalets størrelse og ændringer i personaleniveauet. Det er klart, at på områder, hvor der skal gøres et stort arbejde med kontrol og håndhævelse, er det ikke nok med en eller to medarbejdere, og i sådanne tilfælde kan et meget lille personale være udtryk for, at den administrative kapacitet skal øges. Mange af de håndhævelsesstrukturer, der omtales i denne rapport, er kun blevet etableret for nylig. De er ved at gå i gang med at træffe beslutninger på områder med tilknytning til regelværket, men det er ofte for tidligt at evaluere disse beslutningers kvalitet og forenelighed med regelværket, eller den nødvendige information foreligger ikke. På visse områder er det imidlertid muligt at fremlægge oplysninger som dokumentation for, at regelværket er ved at blive en integrerende del af den nationale reel og beslutningstagningsproces. Kommissionen vil i det kommende år fortsætte samarbejdet med hvert af ansøgerlandene med henblik på at opbygge en database om den administrative kapacitet og om håndhævelse, der vil gøre det muligt for Unionen at evaluere den operationelle kapacitet til at gennemføre regelværket. I februar-rapporten konkluderede Kommissionen: "Med hensyn til Maltas administrative og retlige kapacitet til at anvende regelværket synes der ikke at foreligge større problemer. Det vil dog være nødvendigt at forbedre den forvaltningsmæssige kapacitet på en række områder, bl. a. told, konkurrence, søtransport og retlige og indre anliggender". 4. 1. Administrative strukturer Maltas administrative strukturer er baseret på demokratiske principper. Antallet af offentligt ansatte er på nuværende tidspunkt 33 000. I februar-rapporten blev det konkluderet, at der var "gode muligheder for at forbedre effektiviteten i den offentlige forvaltning", og det gælder stadig. 34 af Siden februar er der blevet etableret visse administrative strukturer til forvaltning af integrationsprocessen. Der er blevet etableret statslige og ikke-statslige organer som led i forberedelsen og ledes af forhandlingsprocessen premierministeren på grundlag af henstillinger fra Malta/EU-styrings og -aktionsudvalget (MEUSAC), der ledes af udenrigsministeren. MEUSAC er meget repræsentativt på nationalt plan og repræsenterer således både regeringen, den offentlige sektor, fagforeningerne, de politiske partier og interessegrupper. træffes af et ad hoc-kabinetsudvalg, der tiltrædelsen. skal Beslutninger vedrørende screening Der er endvidere blevet oprettet en Euro-Assistance Co-ordination Task Force, der skal lette deltagelsen i EU-programmer, som Malta har adgang til, og sikre fuld og effektiv udnyttelse af EU-midler før og efter medlemskabet. 4. 2. Administrationens og retsvæsenets kapacitet: nøgleområder for gennemførelse af Fællesskabets regelværk Ensartet anvendelse af EU-lovgivning: Det nuværende antal dommere er - som fastsat i retsplejeloven - 17 inklusive retspræsidenten. Der er endvidere 17 fredsdommere. Der lægges mere vægt på kendskab til EF-ret. Der er i øjeblikket ingen ubesatte stillinger for dommere eller fredsdommere. Det er på nuværende tidspunkt ikke muligt at foretage en omfattende og nøjagtig evaluering af den retlige kapacitet til gennemførelse af regelværket. Det indre marked: afdelingen for kontrakter, som er en autonom enhed under finansministeriet, har ansvaret for gennemførelse og håndhævelse af de forskellige dele af lovgivningen om offentlige indkøb. Bortset fra de ni medlemmer af udvalget vedrørende almindelige kontrakter (der ikke er offentligt ansatte) har denne afdeling 26 ansatte. Alle ministerier og flere offentlige selskabers udbud behandles i afdelingen for kontrakter. Lovgivningen om offentlige indkøb giver store beføjelser til lederen af denne afdeling, direktøren for kontrakter, som kan skønne, om der skal træffes endelig afgørelse i de forskellige sager af finansministeriet. Afdelingen for kontrakter har kompetence til at føre tilsyn med anvendelse af offentlige udbud og til at vejlede ministerierne om offentlige erhvervelser, oplyse m. m. Alle udbud, der finansieres med offentlige midler, offentliggøres i Maltas statstidende, mens selskabernes udbud normalt offentliggøres i de nationale medier. Udvalget vedrørende almindelige kontrakter kan i henhold til lovgivningen om offentlige indkøb fungere som et revisionsudvalg, som hører og træffer beslutning om klager, der indgives af skadelidte tilbudsgivere, og optræder som mægler mellem det pågældende ministerium/selskab og de berørte tilbudsgivere. Efter indførelsen af en klageprocedure har skadelidte tilbudsgivere nu mulighed for at indgive klage over tildelingen af kontrakten, før denne underskrives. Der er endvidere mulighed for at appellere til handelsretten. 35 Ministeriernes administrative kapacitet synes at være tilstrækkelig. Der skal dog lægges særlig vægt på passende uddannelse af personalet. Hvad angår offentligretlige organer, (offentlig forsyning), kommuner og offentlige foretagender vil Malta være nødt til at infrastruktur for at kunne påtage sig ansvaret for etablere den nødvendige administrative i indkøb, at overvåge anvendelsen overensstemmelse med EU's regler på området. for offentlige af reglerne skal være som industriel ejendomsret har ansvaret for at godkende registrering af Kontoret for varemærker, patenter og andre former for ret. Når varerne er blevet frigivet på det lokale marked, håndhæves den industrielle ejendomsret af politiets afdeling for økonomisk kriminalitet. Denne afdeling gennemfører jævnlige kontroller i detailbutikker og på åbne markeder. Toldvæsenet råder over en efterforskningsafdeling, der er ansvarlig for håndhævelse ved grænserne. skal styrkes mærkbart med henblik på at fremme effektiv en Administrationen gennemførelse af regelværket. Det kan være nødvendigt, at den nuværende struktur udvikler sig hen imod en national myndighed, der råder over et kompetent personale af den rigtige størrelse. Der findes vedrørende intellektuel ejendomsret. Disse sager behandles af civilretten, men meget få dommere og anklagere kender lovgivningen om intellektuel ejendomsret. Der er brug for grundig uddannelse inden for politi og toldvæsen. ingen ret, der er specialiseret i sager Der skal lægges særlig vægt på at styrke ressourcerne på håndhævelsesområdet. Finansministeriet (budgetkontoret, finansforvaltningen og toldvæsenet) og det nationale revisionsorgån er ansvarlige for anvendelse af lovgivningen om regnskabsføring. Ca. 160 ansatte i ministeriet og 30 ansatte i revisionsorganet er beskæftiget med gennemførelse af den relevante lovgivning på Malta. Revisorerne er ansvarlige over for en revisionsbestyrelse (finansministeriet), der er nedsat i henhold til loven om regnskabsførererhvervet. Der findes allerede en administration, der kan gennemføre regelværket på dette område, men de menneskelige ressourcer skal styrkes mærkbart. Selskabsregisteret, der har et personale på 25 personer, har ansvaret for gennemførelse af EU's selskabslovgivning. Selskabsregisteret er underlagt Maltas center for finansielle tjenesteydelser og fører tilsyn med selskaber, der er omfattet af selskabsloven af 1995, og med partnerskaber, der er omfattet af regeringsloven af 1962 om kommercielle partnerskaber. Den eksisterende regelværket. struktur burde være tilstrækkelig til at gennemføre og håndhæve Der findes ingen administrative strukturer til at tage sig af databeskyttelse, og det er uheldigt for Maltas evne til at gennemføre regelværket. Der skal etableres en uafhængig korrekte gennemførelse af bestemmelserne om databeskyttelse. tilsynsførende myndighed, der kan overvåge den 36 Gennemførelsen af EU's lovgivning om fri bevægelighed for varer falder ind under flere myndigheders administrative område. Ca. 15 kontorer og ministerier er ansvarlige for gennemførelse af den tekniske lovgivning på dette område. I visse sektorer skal der ske en styrkelse af de menneskelige ressourcer for at sikre en fuldstændig gennemførelse af regelværket. Der skal etableres en ordning for gensidig anerkendelse. Den nuværende administrative og tekniske infrastruktur skal udvides med henblik på kontrol af overensstemmelse med regler om produktsikkerhed ved import af produkter fra tredjelande. Maltas standardiseringsmyndighed blev etableret i forbindelse med ændringen fra 1996 af loven om Maltas standardiseringsråd, der indebar oprettelse af en selvstændig myndighed for standarder og tilhørende spørgsmål. Denne myndighed er nu den eneste på Malta, der har ansvar for koordinering af standardisering og tilhørende aktiviteter. Den ledes af et råd, hvis medlemmer repræsenterer den offentlige administration (industri, landbrug, told, forbrugerspørgsmål, miljøbeskyttelse og folkesundhed) og andre områder (handels- og erhvervsorganisationer og rådet for videnskab og teknologi). Rådet har et personale på 5 fuldtidsansatte og 15 rådsmedlemmer (på deltid). Sundhedsministeriet har ansvaret for anvendelse af de fødevarestandarder, der fastsættes af sundhedsministeriet eller anvendes efter henstilling fra Maltas standardiseringsråd. Malta burde ikke støde på uoverstigelige barrierer for gennemførelse af regelværket i forbindelse med fri bevægelighed for varer. Uddannelse vil imidlertid være af afgørende betydning. Der mangler stadig at blive etableret administrative strukturer, der vil være i stand til at gennemføre og håndhæve regelværket. Hvad angår fri bevægelighed for kapital, regulerer og overvåger Maltas centralbank kredit- og finansinstitutioner, den står for valutakontrol i henhold til loven om valutakontrol af 1972 og fører endvidere tilsyn med betalingssystemet på foranledning af finansministeren. Centralbanken har 329 ansatte. Der er ikke behov for en ny administrativ struktur for at gennemføre regelværket på dette område. Tværtimod vil liberaliseringsprocessen medføre, at nuværende administrative systemer til kontrol og godkendelse af kapitalbevægelser vil skulle afskaffes. Med hensyn til finansielle tjenesteydelser investeringsordninger og offshore-selskaber. Centeret har 66 ansatte. tjenesteydelser regulerer Maltas center for finansielle kollektive investeringsvirksomheder, forsikrings- og Maltas center for finansielle tjenesteydelser udsteder licenser; det kan suspendere eller annullere licenser eller fastsætte restriktioner for disse i forbindelse med forseelser; centeret kan endvidere gennemføre undersøgelser og udstede offentlige erklæringer. 37 Afhængigt af ressourcerne føres der til stadighed kontrol på stedet, fjernkontrol med overholdelsen af reglerne og anden form for nødvendig kontrol. Regelværket vil sandsynligvis kunne gennemføres med den nuværende administrative struktur. På mellemlang sigt bør der etableres en separat myndighed, der kan føre tilsyn med forsikringssektoren. til fri for personer bevægelighed for anerkendelse af alle eksamensbeviser universitets Med hensyn immatrikulationskontor ansvaret fra videregående uddannelse og faglige kvalifikationer. Det kan rådføre sig med de respektive erhvervsorganisationer, hvis der opstår problemer. I visse erhverv er der endvidere behov for en autorisation for at kunne udøve det pågældende erhverv (statsautorisation til advokater, arkitekter m. fl. ). Ministeriet for retlige og indre anliggender udsteder autorisationer til advokater, mens autorisationer til arkitekter udstedes af miljøministeriet. har Maltas Loven om arkitekterhvervet, der godkendtes af parlamentet i midten af 1996, trådte i kraft 1. oktober. Denne lov omhandler oprettelse af et autorisationsråd for arkitekter, der skal indgå i et samarbejde med sammenslutningen af arkitekter og staten. Rådet skal bl. a. behandle ansøgninger om udstedelse af licenser til arkitekter og godkende og anerkende kvalifikationer, der er opnået på udenlandske universiteter, med henblik på udstedelse af autorisationer. Anerkendelse af faglige kvalifikationer, for hvilke der mangler at blive fastlagt regler og lovgivning, udgør et større problem. Med hensyn til immatrikulationskontoret virker ordningen ganske godt for maltesere, men den er temmelig langsom for udlændinge, hvilket er et forhold, der kan fortolkes negativt derhen, at der er modvilje mod at lade udlændinge etablere sig på Malta. Hvad angår statsautorisationen for advokater, arkitekter m. fl. , er det ikke nok med den igangværende styrkelse af den administrative struktur. Hvad der er brug for, er at der oprettes en uafhængig regeludstedende myndighed for de forskellige berørte sektorer. Konkurrence: den nationale myndighed, der skal sørge for håndhævelse af konkurrencereglerne (regler om restriktive aftaler, om misbrug af dominerende stilling og selskabsfusioner), er kontoret for loyal konkurrence (25 ansatte). Myndigheden undersøger påstande om illoyal konkurrence og forelægger sager med overtrædelser for kommissionen for loyal handel. Kommissionen for loyal handel har beføjelse til at træffe beslutninger og er en uafhængig myndighed, der udpeges af præsidenten. Den fastlægger sine egne procedurer og har i øvrigt de beføjelser, den er tillagt i den nationale civilret. Der vil skulle etableres en national myndighed, som kan føre tilsyn med statsstøtte (dvs. evaluere foreneligheden af statsstøtte med de kriterier, der er fastsat i det relevante EU- regelværk). Telekommunikation: statens ejerfunktion set i forhold til den offentlige netoperatør Maltacom varetages af økonomiministeriet og er derfor koblet fra regulerings- funktionerne, hvilket er i overensstemmelse med regelværket. Kontoret for regulering af telekommunikationssektoren er ikke uafhængigt af regeringens fastlæggelse af politikker, 38 da det er underlagt ministeriet for transport og kommunikation, og premierministeren udnævner kontorets direktør. Kontoret for regulering af telekommunikationssektoren under ministeriet for transport og kommunikation har ansvaret for udstedelse af licenser, fastsættelse af tariffer, regulering af radiofrekvenser, bilæggelse af tvister og varetagelse af abonnenternes interesser. Afdelingen for trådløs telegrafisk transmission under ministeriet har ansvaret for standarder og afprøvning af telekommunikationsudstyr. Reguleringskontoret har 65 ansatte omfattende ingeniører og teknisk og administrativt personale. for Klagenævnet tvister mellem reguleringskontoret og operatøren eller operatørerne. Det består af en formand og to andre medlemmer, der udpeges af ministeren for transport og telekommunikation. telekommunikationsanliggender bilægger Den regulerende myndighed bør gøres mere uafhængig af regeringen og mangler endnu at demonstrere sin effektivitet med hensyn til fastlæggelse af regler, der er i overensstemmelse med regelværket, især i forbindelse med licenser, sammenkobling og nummerering. Audiovisuelle tjenesteydelser: Maltas radiospredningsmyndighed, som råder over et personale på 22 medarbejdere, varetager i overensstemmelse med radioloven af 1991 gennemførelse og håndhævelse af lovgivning på det audiovisuelle område. Medlemmerne af dette i forståelse med premierministeren og efter høring af oppositionens leder. lovbefalede organ udpeges af republikkens præsident i i politiske anliggender, Bortset fra de funktioner, der er fastsat i forfatningen (dvs. sikring af den nødvendige upartiskhed forbindelse med uoverensstemmelse på arbejdsmarkedet og den gældende ordre public), er det Radiospredningsmyndighedens opgave at tildele radio- og fjernsynsstationslicenser, føre tilsyn med disse stationer og at fastlægge driftsregler og licensforpligtelser; hvis betingelserne ikke opfyldes, skal den pålægge sanktioner gående fra bøder til midlertidig eller endegyldig inddragelse af licenser. Radiospredningsmyndigheden behandler også appeller fra licenshavere og sikrer, at reglerne for annoncering overholdes. Regeringen (premierministeren) har ansvaret for tildeling af frekvenser under Maltas radiospredningsmyndighed. Radiotjenesteydelserne omfatter stats- og privatejede radio- og fjernsynsstationer, der sender til hele Malta, lokalradiostationer med begrænset service og kabelfjernsyn. Kabelfjernsynet giver adgang til lokale og udenlandske programmer og til mange andre jordbaserede og satellitbaserede kanaler. Radiospredningsmyndigheden er en nonprofit-organisation, hvis ressourcer hovedsagelig kommer fra det offentlige (statsbudgettet). For at sikre Radiospredningsmyndighedens uafhængighed er regeringen lovmæssigt forpligtet til at yde en støtte på mindst en kvart million EUR. Andre indtægtskilder er licensafgifter (hvoraf 20% automatisk betales til det ministerium, der har ansvaret for trådløs telegrafisk transmission), franchise-afgifter og bøder. Radiospredningsmyndigheden er et dynamisk organ. Det har i mange år været aktivt medlem af Den Europæiske Radiounion og af the Commonwealth Broadcasting 39 Association. Det er også medlem af Det Europæiske Medieinstitut og stiftende medlem af EPRA, the European Platform of Regulatory Authorities, der blev oprettet på en konference på Malta i 1995. Beskatning: Forvaltningen af skatter og afgifter varetages af skattedepartementet (395 ansatte), momsdepartementet (125 ansatte) og departementet for told og afgifter (685 ansatte, hvoraf 32 er beskæftiget med punktafgifter), som alle er underlagt finansministeriet. De foreliggende oplysninger gør det ikke muligt at foretage en grundig og nøjagtig evaluering af Maltas evne til at gennemføre regelværket på en tilfredsstillende måde. Landbrug: Ministeriet for landbrug og fiskeri omfatter tre afdelinger: veterinærtjeneste, fiskeri og akvakultur. landbrug, Plantesundhedsafdelingen, som hører ind under afdelingen for landbrug, har 41 medarbejdere og behandler alle spørgsmål vedrørende plantesundhed (udstedelse af registrering af pesticider og gødningsmidler og plantesundheds- og certifikater, for sikkerhedskontrol). Der findes et biologisk plantesundhed. Som medlem af Plantebeskyttelsesorganisationen for Europa og Middelhavsområderne (EPPO) opgraderer plantesundhedsafdelingen til stadighed sine standarder og er i stand til at rådgive landmændene ("tidlig varsling"). laboratorium under afdelingen Veterinærtjenesten, som har 180 ansatte, fører tilsyn med alle relevante aktiviteter: udstedelse af licenser, herunder til import, jævnlige inspektioner på gårde og på slagterier og inspektioner i virksomheder, der pakker og emballerer levnedsmidler, samt i detailforretninger. Denne iværksætte sanktioner, hvis de gældende bestemmelser ikke efterleves. tjeneste kan Der findes ingen administrativ infrastruktur til at varetage området sortsbeskyttelse, men afdelingen for landbrug under ministeriet for landbrug og fiskeri kan anvendes som "postkasse" for ansøgninger til EU-Sortsmyndigheden. Malta mangler stadig at fastsætte maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer, og der er ingen kapacitet til at iværksætte foranstaltninger på dette område. Ministeriet for landbrug og fiskeri råder over de basale administrative strukturer til gennemførelse og håndhævelse af EU's lovgivning på et stort antal områder, herunder veterinærområdet og plantesundhed. Visse afdelinger har behov for flere ressourcer, hvad angår kvalificerede medarbejdere og udstyr til gennemførelse af regelværket; et eksempel herpå er afdelingen for plantesundhed, som er nødt til at foretage en omstrukturering af sine menneskelige ressourcer. Veterinærtjenesten er nødt til at gøre bedre brug af sine menneskelige ressourcer og fremme samarbejde og samordning med andre organer somfeks. afdelingen for folkesundhed, afdelingen for landbrug og politiet med henblik på inspektioner. Da Malta er en ø, vil det med henblik på styrkelse af grænsekontrollen være nødvendigt med uddannelse. Der skal ligeledes etableres nye administrative strukturer på mange områder, hvor Malta i øjeblikket ikke har nogen lovgivning. 40 Fiskeri: Fiskeri og akvakultur udgør en afdeling under ministeriet for landbrug og fiskeri. Fiskeriafdelingen med 50 ansatte har regulerende opgaver, mens akvakulturenheden med 6 ansatte i højere grad beskæftiger sig med forsøg og uddannelse. Med henblik på gennemførelse af regelværket vil der skulle foretages ændringer for så vidt angår fartøjsregister et og inspektion og kontrol. Det vil ligeledes være nødvendigt at foretage ændringer af markedsstrukturen for at gennemføre den fælles markedsordning. Energi: Enemalta er landets største energileverandør og gennemfører i den forbindelse aktiviteter i forbindelse med erhvervelse, forarbejdning, fremstilling, distribution og salg af energi. Enemalta, som er et selvskab med selvstændigt ansvar, hører ind under økonomiministeriet og kontrolleres af staten. Enemalta omfatter tre områder: elektricitet (2 varmekraftværker), gas (import af jordoliegas) og olie (køb og afsætning af alle olieprodukter, brændstofforsyning til bunkring og internationale flykunder). Enemalta har 2 000 ansatte. Malta har ingen atomkraft, og afdelingen for olieefterforskning hører ind under premierministerens ressort. Denne afdeling har 12 ansatte og er ansvarlig for gennemførelse af EU's lovgivning om olie- og gaslicenser. Anvendelsen af nye energikilder befinder sig stadig på forsøgsstadiet. Maltas standardiseringsmyndighed er ansvarlig for effektiv anvendelse af energi og råder over en medarbejderstab på 20 personer (5 på fuldtid og 15 på deltid). Når EU's lovgivning om energieffektivitet er gennemført, vil arbejdet med gennemførelse af lovgivningen blive fordelt på Maltas standardiseringsmyndighed, og de ministerier, der er ansvarlige for forbrugerspørgsmål og industri. Der er behov for lovgivning og håndhævelse for at kunne efterleve EU's direktiver vedrørende energiproduktion. Det er af afgørende betydning, at der oprettes et uafhængigt regulerende organ. Der findes ikke noget "kriseorgan" til at koordinere og gennemføre kriseforanstaltninger på nationalt plan. Transport: Ministeriet administrative myndighed. for transport og kommunikation er den kompetente i ministeriet har den offentlige (PTA) ansvaret for Internt fastlæggelse af regler (og disse håndhævelse) vedrørende offentlig landtransport, og trafikkontrolrådet (4 medlemmer) er ansvarlig for trafikregler, hvis håndhævelse fuldt ud varetages af politiet. transportmyndighed Den offentlige transportmyndighed omfatter en formand og fire andre medlemmer, der udpeges af ministeren med ansvar for offentlig transport (disse udnævnelser foretages årligt); myndigheden har 172 ansatte. Malta har for nyligt vedtaget lovgivning om teknisk kontrol af biler, der skal foretages af private prøvestationer. I en første fase (der begynder i oktober 1999) vil der kun blive foretaget kontroller af køretøjsdele, der ikke påvirkes direkte af vejenes ringe kvalitet (styretøj, lys, bremser og plader). 41 Under ministeriet findes en vejafdeling med 25 ansatte, der fastlægger og kontrollerer efterlevelse af standarder for planlægning, udformning, bygning og vedligeholdelse af veje. Andre afdelinger under ministeriet for transport og kommunikation er: • Afdelingen for civil luftfart, som regulerer den civile luftfart, tilbyder luftfartstjenester i det område, der hører ind under Maltas flyveinformationsområde, og endvidere sikrer, at der forefindes faciliteter til forvaltning af Maltas internationale lufthavn (MIA). • Afdelingen for licenser og afprøvning, som yder tjenester på hele licensområdet, i forbindelse med uddannelse, afprøvning af køretøjer og kontrol af bilister. • Maltas internationale lufthavn, som koordinerer administration, politikker, forvaltning, tilsyn, kontrol, forskning, planlægning, handel og alle andre aktiviteter i Maltas lufthavne. • Maltas søfartsmyndighed (med 190 ansatte), som er ansvarlig for søtransport, herunder administration, tjenesteydelser i og drift af havne og lystbådehavne. Havnene har et monopol, som sætter dem i stand til egenhændigt at fastsætte transporttariffer, hvilket resulterer i urimeligt høje interne transportomkostninger på Malta (fra havn til det endelige bestemmelsessted). Det forbliver et problem, at der er store mangler ved håndhævelsen og efterlevelsen af internationale regler og krav. Der vil skulle gøres en særlig indsats for at gennemføre og håndhæve internationale sikkerheds- og forur eningsnormer, som er helt centrale områder på søtransportområdet. Beskæftigelses- og socialpolitik: Socialministeriet forvalter socialsikringsordningen, hvorunder der udbetales sociale overførsler, bistand og pensioner til fattige, syge, ældre og ledige. På socialbistandsområdet er der blevet etableret et offentligt kontor med ansvar for gennemførelse af et program med socialt sigte. Socialministeriet er ligeledes ansvarlig for gennemførelse af den nationale beskæftigelsespolitik. Til den opgave er der under et loven erhvervsuddannelsesorgan (ETC), hvis hovedopgave er at fremme ansættelse af ledige og drive beskæftigelses- og omskolingscentre. beskæftigelsesmyndighed nationale oprettet 1990 den om af Ansvaret for gennemførelse af erhvervsuddannelse og anden uddannelse påhviler både socialministeriet (via ETC) og undervisningsministeriet. Socialministeriet har ligeledes ansvar for udvikling og gennemførelse af socialpolitikker, som har indflydelse på beskæftigelsen. Bortset fra arbejdernes fagforening, som er den største fagforening for arbejdstagere, er tilsluttet Maltas fagforeninger og arbejdstagersammenslutninger de andre store fagforbund. De af største arbejdsgiversammenslutninger arbejdsgivere på Malta, sammenslutningen af virksomheder på Malta og Maltas handelskammer. Maltas for økonomisk udvikling, som har deltagelse af arbejdsgivere, fagforeninger og andre relevante organer, høres af regeringen i vigtige arbejdsmarkedsanliggender. sammenslutningen råd er 42 Under socialministeriet har man en række kontorer/kommissioner, der har ansvar for gennemførelse af forskellige dele af regelværket (den nationale handicapkommission, som er et organ, der rådgiver og forvalter tjenesteydelser, Sedqa, der er et offentligt organ inden for bekæmpelse af narkotika- og alkoholmisbrug, og kommissionen til fremme af kvindernes situation (ligestilling). Området sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen varetages på nuværende tidspunkt af ansatte) under afdelingen socialministeriet og af kommissionen til fremme af erhvervsmæssig sundhed og sikkerhed (trepartsorgan, som også har deltagelse af arbejdsmarkedets parter). arbejdsmarkedsforhold og beskæftigelse (49 for Folkesundhed hører ind under sundhedsministeriet. Der findes otte afdelinger under sundhedsafdelingen med administration, sundhedsoplysning, politik og planlægning, sundhedsfremme, menneskelige ressourcer, institutionel sikkerhed, primær sundhedspleje og folkesundhed). (finanser direktør hver sin og Sundhedsministeriet har til opgave at sikre alle Maltas borgere komplette og gratis behandlingstilbud. Der findes også en privat sundhedssektor. Statens første embedslæge rådgiver regeringen om sundhedsspørgsmål m. m. Han er leder af sundhedsafdelingen og er administrativt ansvarlig i forhold til ministeren for gennemførelse af regeringens sundhedspolitik. Den administrative kapacitet til gennemførelse af regelværket på området er endnu ikke blevet forbedret tilstrækkeligt. Afhjælpning af manglerne ved de allerede eksisterende administrative strukturer bør opprioriteres. Der er desuden behov for investering i infrastruktur og ansættelse og passende uddannelse af menneskelige ressourcer. Regionalpolitik og samhørighed: Den maltesiske regering har oprettet en såkaldt euro assistance task force, der skal koordinere eventuelle fremtidige EU-støtteforanstaltninger tiltrædelse). Arbejdsmarkedets parter og de økonomiske (forud interesseorganisationer og andre berørte parter er repræsenteret i denne task force. for og efter og området samhørighed regionalpolitik socialministeriet, På undervisningsministeriet og ministeriet for Gozo, der har ansvaret for, at der tages hensyn til den sociale dimension (iværksættelse af foranstaltninger under Den Europæiske Socialfond og for gennemførelse af relevant lovgivning om øen Gozo. Planlægningsmyndigheden varetager udvikling af landdistrikter, hvad angår anvendelsen af arealer. for Gozo har- ansvaret lovgivning). Ministeriet tilhørende det er På grund af Maltas størrelse er der aldrig blevet fastlagt nogen egentlig regionalpolitik. Forberedelserne med henblik på gennemførelse af EU's strukturpolitikker har været minimale. Meget få ansatte i det offentlige kender EU's samhørighedspolitikker og strukturforanstaltninger. Der vil skulle oprettes en administrativ struktur, der kan koordinere gennemførelsen af foranstaltninger under strukturfondene og være ansvarlig for denne gennemførelse under EF RU. Miljø: Miljøministeriet og navnlig dets miljøbeskyttelsesafdeling er den myndighed, der (og har ansvaret for horisontal f. eks. håndhævelse) heraf kan indenrigsministeriet, mens der planlægningsmyndigheden udsteder miljøtilladelser). lovgivning, mens dens egentlige gennemførelse miljøkonsekvensundersøgelser, fordeles på foretager forskellige organer (det er flere 43 af Ministeriet er ansvarlig for at føre kontrol med luft- og vandkvaliteten (kontoret for koordinering af kontrol under miljøbeskyttelsesafdelingen) herunder bekæmpelse af forurening (kloakeringsafdelingen). Planlægningsmyndigheden under indenrigsministeriet har ansvaret for naturbeskyttelse, miljøkonsekvensundersøgelser, af naturområder. Civilbeskyttelse varetages af afdelingen for civilbeskyttelse under indenrigsministeriet. af miljøtilladelser affaldshåndtering overfladevand udstedelse fredning og og Miljøbeskyttelsesafdelingen har i alt 225 ansatte, hvoraf 13 er beskæftiget i det kontor, der koordinerer forureningskontrollen. Planlægningsmyndigheden beskæftiger 320 personer. Hvad angår industriel forurening, findes der endnu ingen administrativ struktur til at varetage kontrol og risikostyring. Der mangler endnu at blive truffet beslutning om fuldstændig overtagelse af regelværket om affaldshåndtering, naturbeskyttelse (f. eks. fugledirektivet), støj fra køretøjer og maskiner, nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse. Den administrative kapacitet er utilstrækkelig. Lovgivningen lever ikke op til kravene, og håndhævelsen er i almindelighed meget utilstrækkelig eller ikke-eksisterende. Der er et stort behov for yderligere investering i udstyr og menneskelige ressourcer. Der er stort set hverken gjort fremskridt med gennemførelse og håndhævelse af (milljøbeskyttelsesafdelingen, lovgivning forureningskontrolkontoret eller med affaldshåndtering (kloaker ingssektionen). vandkvalitet og sundhedsministeriet) luft- om og Forbrugerpolitik: Afdelingen for forbrugeranliggender under økonomiministeriet har ansvaret for forbrugerpolitikken, men råder kun over et meget lille personale (en inspektør og nogle kontorassistenter). I henhold til forbrugerloven af 1994 skal der nedsættes et forbrugerråd, og dette skete i maj i år. Rådet skal under sig på en gang have de rådgive om forbrugerpolitik. Indtil nu er der dog ikke fastlagt nogen forbrugerpolitisk handlingsplan. forbrugerorganisationer (indtil videre kun forskellige to) og På grund af afdelingens begrænsede kapacitet iværksættes der kun foranstaltninger i meget ringe omfang. Der findes yderligere et lille inspektionsorgan under sundhedsministeriet. Det har til opgave at kontrollere restauranters og hotellers fødevaresikkerhed. Et andet organ er standardiseringsmyndigheden, der er en selvstændig myndighed for standarder og lignende spørgsmål. En særlig forbrugerdomstol træffer afgørelser om klager. De eksisterende administrative strukturer er svage, og det er nødvendigt at bygge dem op. Med de eksisterende administrative strukturer er det ikke muligt at foretage en fuldstændig gennemførelse af den nye lovgivning og føre tilsyn med anvendelsen af den. De administrative strukturer skal styrkes og forbedres med hensyn til menneskelige 44 ressourcer, og der skal ansættes flere specialiserede medarbejdere. Der skal endvidere lægges vægt på uddannelse af de ansatte. Retlige og indre anliggender: Der findes hverken en offentlig struktur, der kan behandle retsorgan, der kan behandle klager, og asylansøgninger, eller et uafhængigt asylansøgningerne behandles af en ikke-statslig organisation. Ydre grænser og indvandring er områder, der hører ind under immigrationspolitiet, som har et personale på 124 ansatte. Maltas politi tager sig af organiseret kriminalitet, terrorisme, narkotika, bedrageri og korruption og politisamarbejde. Kriminalpolitiet består af to sektioner, afdelingen for efterforskning og en mobil enhed. Den første består af 9 grupper af politifolk, der har ansvar for generel efterforskning, og en gruppe, som foretager efterforskning i forbindelse med stjålne biler. Narkotikapolitiet er den største organisation, der er direkte beskæftiget med bekæmpelse af narkotikakriminalitet. Det råder over 6 grupper af politifolk med i alt 39 medarbejdere, og det ledes af en vicepolitimester. Toldvæsenets narkotikaafdeling har 46 ansatte, der gennemfører risikoevaluering og målrettede kontroller på skibe, i fly og af passagerer. Afdelingen for bekæmpelse af økonomisk kriminalitet har ansvaret for efterforskning i mange forskelligartede sager, lige fra forfalskninger til krænkelse af ophavsretten og fra bestikkelse af offentligt ansatte til valutak'ontrol m. m. Denne afdelings personale tæller kun 15 personer. Det nuværende politisamarbejde er baseret på bilaterale aftaler og finder i øvrigt sted inden for rammerne af Interpol. Interpol-kontoret beskæftiger kun 7 politifolk med begrænsede administrative opgaver. Samarbejdet på det civilretlige og kriminalretlige område henhører under udenrigsministeriet. Den administrative kapacitet til at gennemføre håndhævelse i forbindelse med retlige og indre anliggender vil skulle styrkes. Der skal være særlig opmærksomhed omkring velegnet uddannelse og videreuddannelse af personalet. Der vil være behov for yderligere faciliteter og flere ansatte, for at Maltas politi kan indgå i et aktivt samarbejde i Europol. Det er desuden brug for mere personale og udstyr, for at immigrationspolitiet kan gennemføre regelværket vedrørende de ydre grænser. Told: Toldvæsenet, som er underlagt finansministeriet, har ansvar for gennemførelse af regelværket i forbindelse med told og har 685 ansatte (inden for forvaltning, finansielle og menneskelige ressourcer, landing og frigivelse, efterforskning, punktafgifter og interne afgifter for rejsende). Toldvæsenet behandler import- og eksportdokumenter, udsteder oprindelses- og landingscertifikater og andre certifikater, giver tilladelse til udbetaling af restitutioner og fører kontrol med, at import-/eksportkravene opfyldes. Det vil være nødvendigt at gennemføre en gennemgribende reform af toldvæsenet med henblik på at få ansat flere medarbejdere og at opnå et tilstrækkeligt infrastruktur- og udstyrsniveau, navnlig med hensyn til informationsteknologi og efterforskning. Der bør også lægges stor vægt på uddannelse af de ansatte. 45 Finanskontrol: Det nationale revisionskontor (30 ansatte) er Maltas kontrolinstitution. Selv om de administrative strukturer synes at fungere tilfredsstillende, bør der ske forbedringer, navnlig med hensyn til den interne revisionsstruktur og oprettelse af et kontor beskæftiget med finansiel efterretning eller bekæmpelse af bedrageri, der kan fungere som kontaktled for funktionærer fra Kommissionen, der efterforsker tilfælde af muligt bedrageri, som er i modstrid med EU's finansielle interesser. Dette vil indebære, at der ansættes yderligere kvalificeret arbejdskraft, og at uddannelsesmulighederne forbedres. 46 C. Konklusion Malta opfylder Københavnskriterierne i politisk henseende. fungerende markedsøkonomi og skulle være Malta er en til klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen, forudsat at der træffes passende foranstaltninger, særlig til at skabe egnede betingelser for fortsat industriomstrukturering. i stand Maltas økonomiske vækst faldt i 1998 med en vedvarende ringe efterspørgsel, der førte til et fald i underskuddet på de løbende poster. Inflationen faldt i slutningen af 1998, medens arbejdsløsheden steg til trods for et pres på arbejdsmarkedet. De største udfordringer for den maltesiske økonomi i de kommende år vil være at nedbringe underskuddet på statsfinanserne og at forbedre inkasseringen af statens indtægter. Malta vil også skulle fortsætte med at åbne sin økonomi gennem en yderligere liberalisering af handelen og kapitalposterne. Det vil skulle arbejde videre med at styrke regeringens økonomiske politik og føre den ud i livet. Siden Kommissionens sidste rapport i februar 1999 er der ikke sket nævneværdigt meget mere på området det indre marked. Malta bør som en prioritet vedtage et program for tilpasning på dette område. Der er sket en udvikling med hensyn til offentlige indkøb, hvor klausulen om national præference er blevet afskaffet, men der består stadig mangler på området standardisering og certificering. Tilpasningen på områder som beskyttelse af intellektuel ejendomsret og databeskyttelse skal fremskyndes. Genindførelsen i 1999 af moms var et positivt skridt, men der er stadig behov for en yderligere tilpasning. Der opkræves stadig afgift ved import fra EU, hvilket straks bør ophøre. Tilpasningen på antitrust-området er ret langt fremme, men Malta har ingen lovgivning om virksomhedsfusion, og virksomheder med særlige eller eksklusive rettigheder er stadig ikke underkastet konkurrencereglerne. Der er ingen systematisk kontrol med statsstøtte, og der findes ingen lovgivning herom. Tilpasning på dette område skal prioriteres, særlig med hensyn til støtte til skibsbygning og -reparation. Staten spiller stadig en vigtig rolle i landbruget, og fremskridtet med hensyn til at forberede sektoren på den fælles landbrugspolitik har i den seneste tid været beskedent. I transportsektoren kræves der en større til søs og forureningsbekæmpelse. Malta vil skulle lægge en overordnet strategi for tilpasning i miljøsektoren og styrke kapaciteten til at anvende og håndhæve lovgivningen. Med hensyn til retlige og indre anliggender skal Malta vedtage en asyllov og hæve sit geografiske forbehold. Kapaciteten på områder som indvandringskontrol, databeskyttelse, bekæmpelse af narkotika og organiseret kriminalitet vil skulle styrkes. tilpasning, særlig med hensyn til sikkerhed Der vil stadig skulle etableres institutioner på området for miljø, told, forbrugerpolitik, fiskeri, søtransport og regionalpolitik. Den administrative kapacitet skal styrkes på alle områder. 47 MENNESKERETTIGHEDSKONVENTIONER RATIFICERET AF ANSØGERLANDENE, JUNI 1999 BILAG Tilslutning til følgende konventioner og protokoller EMK (Den Europæiske Menneskerettigheds konvention) Protokol nr. 1 (ret til ejendom mv. ) Protokol nr. 4 (bevægelsesfrihed mv. ) Protokol nr. 6 (dødsstraf) Protokol nr. 7 (ne bis in idem) Den Europæiske Konvention til Forebyggelse af Tortur Den Europæiske Socialpagt Den reviderede Europæiske Socialpagt Tillægsprotokol til Den Europæiske Socialpagt (ordning for kollektive klager) Rammekonventionen om Beskyttelse af Nationale Mindretal ICCPR (Den Internationale Konvention om Borgerlige og Politiske Rettigheder) Valgfri protokol til ICCPR (ret til individuel kommunikation) Anden valgfri protokol til ICCPR (afskaffelse af dødsstraf) ICESCR (Den Internationale Konvention om Økonomiske, Sociale og Kulturelle Rettigheder) CAT (Konventionen mod tortur) BG CY cz EE HU LV LIT MT PL RO SK SV T X X X X X X X X X X X X X X O o 0 X o o o X X o o X X o X X X X X X o o o X X X X X o o o X X X X X X 0 o X X X X X X X X X X o o o o X X X X X o 0 o X X X 0 X X 0 0 0 X X X o 0 X X 0 o o X X X X X 0 X 0 X X X X X X o o X X X X X 0 X o X o 0 o X X o o X X X 0 X X X X X X X X X X X X 0 X X X X X X X X X X X X 0 X o o o X o o X o X o X 0 X X X X X X X X X X X X 0 X X X X X X X X X X X X X 48 CERD (Den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination) CEDAW (Konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder) CRC (Konventionen om Barnets Rettigheder) X X X X X X X X X X X X 0 X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X = Konventionen er ratificeret O = Konventionen er IKKE ratificeret BG = Bulgarien; CY = Cypern; CZ = Den Tjekkiske Republik; EE = Estland; HU = Ungarn; LV = Letland; LIT = Litauen; MT = Malta; PL = Polen; RO = Rumænien; SK = Slovakiet; SV = Slovenien; T = Tyrkiet 49 Bilag STATISTISKE DATA 50 STATISTISKE DATA Basisoplysninger Befolkning (gennemsnit) Areal Nationalregnskab 1994 1995 1996 i 1 000 1997 1998 368 370 373 375 378 i km2 : : 315,6 i mia. maltesiske lira Bruttonationalprodukt i løbende priser 1 028,5 1 145,5 1 201,3 1 288,2 1 364,4 i mio. EUR Bruttonationalprodukt i løbende priser 2 293,2 2 482,2 2 625,1 2 952,7 3 132,3 i EUR Bruttonationalprodukt pr. indbygger i løbende priser 6 207 6 687 7 841 udvikling i % i forhold til forudgående år 7 019 8 276 Bruttonationalprodukt i faste priser (national valuta) 5,7 6,2 4,0 4,9 4,1 i købekraftsstandarder Bruttonationalprodukt pr. indbygger i løbende priser Produktionsstruktur - Landbrug - Industri (ikke bygge- og anlægsvirksomhed) - Bygge- og anlægsvirksomhed - Tjenesteydelser Udgiftsstruktur - Udgifter til konsum - husholdninger og NPIH'er - offentlig forvaltning og service - Faste bruttoinvesteringer - Lagerændringer - Eksport af varer og tjenesteydelser - Import af varer og tjenesteydelser Inflationsrate Forbrugerprisindeks Betalingsbalance - Saldo på betalingsbalancens løbende poster - Betalingsbalance Eksport af varer Import af varer - Tjenester, netto - Indkomst, netto - Løbende overførsler, netto - heraf den offentlige forvaltnings overførsler i % af samlet bruttoværditilvækst5 2,8 26,1 3,4 67,7 2,9 25,5 3,3 68,3 2,9 24,7 3,1 69,3 2,9 24,3 3,0 69,7 i°/< af bruttonationalproduktet (markedspriser) 79,5 59,1 20,4 29,7 96,7 106,9 81,7 61,1 20,5 31,9 93,8 107,5 85,3 63,7 21,6 28,7 87,0 101,0 82,9 62,4 20,5 25,3 85,1 93,5 2,8 24,7 2,8 69,7 82,5 62,2 20,3 23,8 87,5 92,4 udvikling i % i forhold til forudgående år 4,1 4,0 2,5 3,1 2,4 -111 -507 1361 1 867 259 58 79 27 i mio. EUR -281 -601 1396 1998 233 9 78 45 -274 -553 1490 2 042 209 30 39 8 -183 -579 1467 2 046 330 8 59 26 -150 -528 1626 2 154 368 -53 63 25 Faktoromkostninger. 51 Offentlige finanser Den offentlige forvaltnings overskud/underskud" Finansielle indikatorer Udlandsgæld, brutto Monetære aggregater - Ml - M2 - Samlede fordringer Gennemsnitlige kortfristede rentesatser - Udlån - Indlån Vekselkurser i forhold til EUR - Gennemsnit for perioden - Ved periodens udgang - Effektiv vekselkurs Reserveaktiver' - Reserveaktiver (inkl. guld) - Reserveaktiver (ekskl. guld) Udenrigshandel Import Eksport Handelsbalance Bytteforhold Import fra EU-15 (EU-12 i 1994) Eksport til EU-15 (EU-12 i 1994) Befolkning Naturlig tilvækst Nettomigration Spædbørnsdødelighed Middellevetid: Mænd Kvinder 1994 1997 1995 1996 i % af bruttonationalproduktet 1998 -4,3 -3,5| -7,7| : i % af bruttonationalproduktet 59,8 60,9 71,2 i mia. EUR 89,1 100,7 1,0 3,5 2,1 8,5 4,5 1,1 3,8 2,4 7,4 4,5 1,1 4,2 3,0 % pr. år 7,8 4,5 1,1 4,7 3,5 8,0 4,6 1,2 5,0 3,8 8,1 4,6 (1EUR=. maltesiske lira) 0,449 0,453 0,461 0,463 93,4 94,5 0,458 0,451 1990=100 93,4 i mio. EUR 0,437 0,433 0,435 0,442 94,8 95,8 1525 1509 1254 1 246 1229 1221 1 297 1294 1417 1416 2 047 1320 -727 75,7 74,0 5,8 2,4 9,1 74,9 79,1 i mio. EUR 2 249 1463 -786 2 200 1362 -837 forudgående år = 100 2 250 1438 -812 2 379 1637 -742 103,3 104,3 i % af samlet import/eksport 72,7 71,4 68,5 56,9 pr. 1 000 indbygg ere 5,1 -0,5 pr. 1 000 levendefødte 5,8 1,6 8,9 10,7 ved fødsel 74,9 79,5 74,9 79,8 70,2 54,3 5,2 1,6 6,4 74,9 80,1 69,3 52,8 3,8 5,3 74,48 80,19 6 Kun centraladministrationen. 1 National kilde. 8 National kilde. 9 National kilde. 52 5,1 6,5 4,7 1,8 23,9 4,0 70,3 0 1,9 23,8 4,1 70,2 0 157 1994 1995 1996 i % af arbejdsstyrken 1997 1998 Arbejdsmarkedet (ILO's metode) Erhvervsfrekvens Arbejdsløshed, i alt Arbejdsløshed, personer under 25 år Arbejdsløshed, personer på 25 år og derover Gennemsnitligt antal beskæftigede efter NACE-kategori (LFS) - Landbrug og skovbrug - Industri*" (ikke bygge- og anlægsvirksomhed) - Bygge- og anlægsvirksomhed - Tjenesteydelser 47,0 4,1 4,4 4,0 1,9 26,0 3,9 68,2 48,0 3,7 4,3 3,5 48,6 4,4 5,2 4,1 48,6 5,0 6,4 5,1 i % af samtlige erhvervsaktive 1,9 25,0 4,3 68,8 1,9 24,1 4,3 69,7 Infrastruktur Jernbanenet Motorvejsnet i km pr. 1 000 km2 0 0 0 i km Industri og landbrug Mængdeindeks for industriproduktionen Mængdeindeks for landbrugsproduktionen, brutto forudgående år =100 116,7 : 129,5 : 123,5 : 121,7* : 130,4* : Levestandard Antal biler11 Antal telefonabonnenter Antal Internet-forbindelser foreløbige data foreligger ikke pr. 1 000 indbyggere 564 597 547 611 634 48312 3,0013 10 11 12 13 Undtagen vandforsyning. Siden 1996 er et stort antal indregistrerede køretøjer blevet afregistreret, hvilket er baggrunden for faldet i indregistrerede køretøjer mellem 1995 og 1996. Faste telefonlinjer. Kilde: De Forenede Nationer. Kilde: De Forenede Nationer. 53 Bemærkninger vedrørende den anvendte metodologi Inflationsrate Prisindeks Det maltesiske prisindeks er et Laspeyres-indeks med 1995=100 som basis. Indeksvægt ningerne er udledt af en etårs husholdningsundersøgelse foretaget i 1994. "Kurven", der anvendes til indeksering, indeholder 350 varer, hvis priser er overvåget direkte og må nedligt af det centrale statistiske kontors medarbejdere. Indekset anvendes også til måling af lokale inflationsrater. Finanser Kilder IMF's publikation 'International Financial Statistics' er anvendt som hovedkilde. Europa- Kommissionen anvendes i videst muligt omfang som kilde for vekselkurser i forhold til euro. For så vidt angår bruttoudlandsgæld, er OECD's statistikker over udlandsgæld (External Debt Statistics) blevet anvendt som kilde i forbindelse med perioden 1994-96. Dataene for 1997-98 er resultatet af et tæt samarbejde mellem Den Internationale Betalingsbank, Den Internationale Valutafond, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling og Verdensbanken og er udgivet af disse organisationer i fællesskab. Gælden beregnes i forhold til hele økonomien og omfatter både kort- og langfristet gæld. I henhold til prak sis omregnes udestående gæld fra US dollar til euro ved hjælp af de vekselkurser, der er gældende ved årets udgang, mens bruttonationalproduktet omregnes til euro ved hjælp af de gennemsnitlige årlige vekselkurser. For så vidt angår den offentlige forvaltnings underskud/overskud, er ansøgerlandene i øjeblikket ikke i stand til at levere pålidelige nationalregnskabsdata. På grund af manglen på pålidelige data udledes der en approksimation ud fra EMF's Government Finance Statistics Yearbook (jf. forklaring af metodologien nedenfor). Metode Reserveaktiver er data for beholdningen ved årets udgang. De defineres som summen af centralbankens beholdning af guld, udenlandsk valuta og andre (brutto) tilgodehavender hos ikke-residente. Guld værdisættes til markedsprisen ved årets udgang. Den offentlige forvaltnings underskud/overskud er en approksimation af nationalregn- skabsdefinitionen, afledt af data baseret på IMF's GFS-metodologi (government finance statistics). Den offentlige forvaltnings underskud/overskud beregnes ved at lægge den statslige forvaltnings underskud/overskud (normalt inklusive visse midler uden for bud gettet) sammen med de lokale forvaltningers underskud/overskud. Summen justeres for nettoudlån/-indlån i forbindelse med særlige politikker, som er en finansieringspost i na tionalregnskabet. GFS-data udregnes på kontantbasis. Monetære aggregater er data for beholdningen ved årets udgang. Ml betyder normalt sedler og mønter i omløb samt anfordringsindskud. M2 betyder normalt Ml plus tidsind- 54 skud og andre kortfristede fordringer over for banker. Med samlede fordringer menes normalt indenlandske fordringer på den offentlige sektor (nettoværdi af indskud, herun der i ikke-finansielle offentlige virksomheder) og på den private ikke-finansielle sektor samt på andre ikke-monetære finansielle institutioner. Det bør bemærkes, at problemerne med at måle mængden af fremmed valuta i omløb i nogle af ansøgerlandene kan påvirke dataenes pålidelighed. Rentesatserne er gennemsnitlige årlige satser. Udlånssatserne er normalt gennemsnits- satsen for lån ydet af de indberettende banker. Satserne for indskud svarer normalt til gennemsnitssatserne for anfordringsindskud og tidsindskud. Vekselkurser: Når de foreligger, er eurovekselkurserne de kurser, der officielt meddeles. Den effektive vekselkurs vægtes over for de vigtigste handelspartnere med udgangspunkt i 1990. Udenrigshandel Import og eksport (løbende priser). Handelsdataene er hovedsagelig baseret på det al mindelige handelssystem, men også det særlige system anvendes. Direkte re-eksport og handel med toldfrie områder samt handel med licenser, knowhow, patenter og tjeneste ydelser er ikke medregnet. Importværdien er angivet i CIF/CF; eksportværdien er angivet i FOB. Klassificeringen er foretaget ud fra det harmoniserede system og den nationale toldtarif, som består af et 10-cifret kodesystem. Bytteforhold. Er beregnet som eksportenhedsværdiindekset divideret med importen- hedsværdiindekset. Import og eksport (EU-15). Data opgivet af Republikken Malta. Arbejdsstyrken Erhvervsfrekvens (ILO's metode): arbejdsstyrkens procentvise andel af den samlede be folkning på 15 år og derover. Denne indikator er udledt af LFSS (Labour Force Sample Survey) under iagttagelse af ILO's definitioner og anbefalinger: Arbejdsstyrken: beskæftigede og arbejdsløse i henhold til ILO-definitionerne som angivet nedenfor. Beskæftigede: alle personer på 15 år og derover, som i referenceperioden arbejdede mindst én time mod løn eller andet vederlag som arbejdstagere, iværksættere, deltagere i kooperativer eller medhjælpende familiemedlemmer. Personel i de væbnede styrker og kvinder, der har orlov for at passe børn, er medregnet. Arbejdsløse: alle personer på 15 år og derover, som opfylder alle tre betingelser i ILO's de finition af arbejdsløse: (i) være uden arbejde (ii) aktivt søge arbejde (iii) være klar til at påbegynde et arbejde inden for en periode på fjorten dage. 55 Arbejdsløshed (ILO's metode). De arbejdsløses procentvise andel af arbejdsstyrken. Denne indikator er udledt af LFSS (Labour Force Sample Survey) under iagttagelse af ILO's definitioner og anbefalinger (jf. ILO-definitionerne som beskrevet ovenfor). Gennemsnitligt antal beskæftigede efter NACE-kategori. Dette tal udregnes i henhold til følgende ILO-definitioner og -anbefalinger: Erhvervsaktive: erhvervsaktive personer, såvel ansatte som selvstændige i en given periode. Disse personer skal registreres således hos Employment and Training Corporation (ETC), som er det officielle organ, der beskæftiger sig med arbejdsmarkedet. Ifølge loven skal alle erhvervsaktive registreres hos ETC. Der udføres ikke undersøgelser af arbejdsstyrken, uden at oplysningerne om de beskæftigede er relateret til en referenceperiode. Infrastruktur Jernbanenet. Alle jernbaner i et bestemt område. Dette omfatter ikke vejstrækninger eller vandveje, uanset om disse bruges til transport af jernbanegods, f. eks. via trailere eller færger, der transporterer jernbanevogne. Jernbanelinjer, der kun anvendes i forbindelse med turisme og kun i turistsæsonen, er udelukket fra denne kategori; ligesom jernbaner, der udelukkende er beregnet til anvendelse i forbindelse med minedrift, skovbrug, indu stri eller landbrug, og som ikke er åbne for offentligheden, heller ikke betragtes som in frastruktur. Dataene vedrører jernbanernes sporlængde. Motorvejsnet. En motorvej er en vej, som er specielt beregnet og anlagt til motorkøre- tøjstrafik, som ikke betjener tilliggende arealer, og som: (a) undtagen på visse steder eller midlertidigt har adskilte kørebaner i de to kørselsretninger, der er adskilt fra hinanden enten ved en ikke-farbar midterrabat eller undtagelsesvis på anden måde (b) ikke direkte krydser andre veje, jernbanelinjer, sporveje eller gangstier (c) er skiltet som motorvej og forbeholdt særlige kategorier af motorkøretøjer. Omfatter motorvejstil- og frakørsler, uanset hvor skiltene er anbragt. Omfatter også motorveje i områder med bymæssig bebyggelse. Industri og landbrug Mængdeindeks for industriproduktionen. Industriproduktion omfatter råstofudvinding, fremstillingsvirksomhed samt elektricitets-, gas- og vandforsyning (i henhold til NACE Rev. l, hovedafdeling C, D og E). Mængdeindeks for landbrugsproduktionen, brutto. Mængdeindeksene for landbrugspro duktionen beregnes i faste 1993-priser. Kvartalsindeksene er beregnet på basis af det for udgående kvartal. Levestandard Antal biler. Passagerbiler: motorkøretøjer - motorcykler undtaget - der er beregnet til passagertransport og konstrueret til transport af højst ni personer (inkl. føreren). 56 Betegnelsen passagerbil dækker derfor også mikrobiler (hvortil der ikke behøves køre kort), taxier og lejede passagerbiler, såfremt disse højst har 9 passagersæder. Kategorien omfatter i visse tilfælde også varevogne. 57 Kilder Arealoplysninger, nationalregnskaber, inflationsrate, infrastruktur, industri og landbrug, reserveaktiver for 1998, udenrigshandel, arbejdsmarkedet: nationale kilder. Befolkning: Eurostat. Betalingsbalance: IMF. 58 ISSN 0254-1459 KOM(1999) 508 endelig udg. DOKUMENTER DA 17 01 11 06 Katalognummer: CB-CO-99-497-DA-C Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg