title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Proposal for guidelines for Member States' employment policies 2000'

eurovoc_concepts:
EU employment policy
business activity
competitiveness
fight against unemployment
gender equality
innovation

text: 20. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 368/31 Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Proposal for guidelines for Member States’ employment policies 2000’ (1999/C 368/12) On 6 October 1999, the Council decided to consult the Economic and Social Committee, under Article 128 of the Treaty establishing the European Community, on the above-mentioned proposal. The Section for Employment, Social Affairs and Citizenship, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, adopted its opinion on 30 September 1999. The rapporteur was Mr Lustenhouwer. At its 367th plenary session (meeting of 20 October) the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 78 votes to one, with one abstention. 1. Introduction The Economic and Social Committee has noted with 1. 1. great interest the Commission’s draft employment policy guidelines for 2000. The Committee is pleased that it can now state its views on this issue via a formal referral from the Council, as is now required following the entry into force of the Amsterdam Treaty. The Committee considers this as key recognition of its role in formulating a European employment policy. The Commission proposals are in response to the call made by the Cologne European Council of 3 and 4 June 1999. They reflect the Commission’s intention to press ahead with the strategy established under the Luxembourg process. 1. 2. The Committee recognises that these draft guidelines must, for the first time, be considered against the backdrop of the European employment pact adopted by the Cologne European Council. This pact directly links employment policy (Luxembourg) with the coordination of economic policy (Cologne process) and the strategy designed to boost capacity for innovation and to enhance the markets in goods, services and capital (Cardiff process). In adopting this overall approach — the ultimate aim 1. 3. of which is a lasting cut in unemployment in the EU — the Council had broadly met the Committee’s wishes in this field. In point of fact, the Committee Opinion on the implemen- the employment policy guidelines for 1999 (1) tation of highlighted the need for a comprehensive, overall strategy of this kind. The Committee felt — and still feels — that such an overall approach must forge links between macroeconomic policy and other policy areas with an impact on employment. The Committee notes, for example, the desirability of linking employment policy with industrial health and safety policy. Indeed, an effective strategy on health and safety at work boosts employability and improves the quality of work. therefore pleased that The Committee is this coherent approach has already been reflected in the Council Recommen- dation of 12 July 1999 on the broad guidelines of the economic policies of the Member States and of the Community (under Article 99(2) of the EC Treaty) (2). This paper focuses economic policy entirely on the twin priority of strong, sustainable growth and employment. 1. 4. Now that Council has translated this approach into a European pact, the Committee too will consider these draft guidelines as one component of a more extensive whole. Accordingly, the Committee will also address developments within the Cologne and Cardiff processes and work out a coherent stance for submission to the special European Council in Portugal in spring 2000, where the progress made in the three processes mentioned above will be discussed. In the meantime, however, data supplied by the Member States may be used to carry out an initial assessment of the efficiency and quality of action taken. The Committee is aware that, with upcoming EU enlargement, it will be particularly difficult, but all the more essential to involve the applicant countries as quickly as possible in (the discussion of) this employment strategy and to set up exchanges of experience wherever ‘best practices’ might be emulated. 2. Overall assessment 2. 1. The Committee notes that the Commission proposals retain the main features of the current employment policy guidelines. The ESC endorses this continuity. The employment strategy does, after all, require Member States to adapt in ways (1) OJ C 209, 22. 7. 1999. (2) OJ L 217, 17. 8. 1999. C 368/32 EN Official Journal of the European Communities 20. 12. 1999 that take time and are not particularly amenable to radical annual adjustments. The Committee nevertheless feels that an effort should be made to incorporate into the employment guidelines more targets which are verifiable in terms of time and/or quantity. The Committee is also aware that the experience gained still gives only a limited picture of the measurable effects of the current approach. Adjustments should therefore only be possible where there is a more quantifiable impact on the objectives in mind. The special European Council in Portugal may possibly conduct an initial midterm review. As the Commission Recommendation for Council Recommendations on the implementation of Member States’ employment policies also indicates, improvements in statistics will be needed in the short term, particularly at national level. it is important The Committee also feels that 2. 2. to maintain the four pillars set out in the guidelines and to press ahead with them in a coherent and balanced way, particularly with regard to those Member States which, according to the draft joint employment report published at the same time as the draft guidelines, are still trailing behind on a number of fronts with regard to actual implementation. In that sense, the current proposals also act as a reminder to drive the point home. 3. The four pillars 3. 1. Improving employability 3. 1. 1. Clearly, the Committee supports pressing ahead with work done under this pillar. Every Member State will have to continue working on a precautionary, pro-active approach designed to prevent people becoming unemployed. Although economic prospects appear brighter than they did a year ago, there must be no question of complacency in regard to the situation on the jobs front, particularly for young people and the long-term unemployed. This is all the more important since reports from various Member States indicate that efforts to reach the quantifiable targets have as yet met with only limited success. The adjustments involved in this section of the guidelines in particular are a long-haul undertaking requiring more time. This requires the expansion of job-centre services and more general labour-market education and training ser- vices, as well as sufficient funding to achieve the targets. Indeed, a pro-active labour market policy is often possible only as part of an adapted tax and social security system. Unfortunately, the lack of adequate convergence among the Member States in these key areas still makes it difficult for any European labour market policy to have maximum impact. It takes time to make adjustments of this kind, and these take several years to work through. Although at EU level and in certain Member States, good progress has been made on some fronts, such as life-long learning/training, where each Member State can accommodate its own specific circumstances, action still has to be stepped up in a whole range of other areas. At this point, the Committee would reiterate the importance of promoting vocational training, for example, through appren- ticeship schemes (sandwich courses). For some groups of young people in particular, learning through work may be an attractive way to acquire training and boost their employa- bility. In order to gauge the impact of action taken in this field, Member States will have to do more — as the Commission now proposes — to provide data on how many jobless young people have actually found work. Explicit indicators must be used to determine whether training, assistance with job search and other pro-active policy measures genuinely deliver on employment. Ultimately, it is results — not a Member State’s assurances — which count when it comes to framing future action. It must also be remembered in this regard that, in addition to training activities provided, those involved also have a certain degree of individual responsibility to help maintain and expand their own employability through a broad readiness to get actively involved in the retraining and further training opportunities on offer. 3. 1. 2. The Committee feels that it is wrong to take any satisfaction from a marginal drop in unemployment. Unem- ployment is not the only issue involved in this approach. In the long run, labour force participation will be a much greater cause for concern as demographic changes raise potentially serious questions about the funding of old age pensions by a shrinking work force. As the Council notes in its above- mentioned recommendation on broad economic policy guide- lines (see footnote 2): ‘At about 61 % in 1998, the employment rate in the European Union as a whole is low, both in historical and international comparative terms. Achieving a significantly higher employment rate and lower unemployment rate over the medium term would be beneficial for improving living standards significantly, facilitating the sustainability of public finances and ensuring a cohesive society. ’ In addition, 3. 1. 3. If we fail to increase labour force participation, the social and economic unacceptability of unemployment today could well undermine the very foundations of society in the future. the emphasis which the Commission guidelines (particularly guideline 4) currently put on the need to keep older people in the labour market for as long as possible would seem in the short term to be at odds with efforts to get more long-term unemployed young people into work. In policy terms, a balance will have to be struck which does not trigger an artificial conflict between younger and older people. A detailed discussion is thus needed on all issues surrounding work and working time in the course of a person’s professional career (including questions of voluntary demotion, voluntary part-time retirement and mentoring arrangements) in conjunction with a more modern approach to work organisation. 20. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 368/33 The Committee is pleased that the Commission takes the evolving information society into account under this pillar. As part of the transition from school to work, schemes will have leavers’ IT skills with to be developed to dovetail school corporate requirements and practices. A high level of training can help achieve this objective, provided that schools and other educational establishments have the same facilities (computers, internet connections and databases) as those used in business. Member States’ education systems will have to adapt accordingly and the requisite investments will have to be made to ensure that first-time job seekers are not already at a disadvantage when it comes to working with information and communication technologies of this kind. The Committee would reiterate the importance it 3. 1. 4. attaches to combatting and preventing social exclusion; this is also reflected in guideline 9. The Committee has the strong impression that, in the Member States, specific action to translate this aspect of the guidelines into practice has remained to provide equal is extremely important very limited. opportunities for disadvantaged sections of society (people with disabilities, ethnic minorities and other groups) and to integrate promotion of equal opportunities into all policy areas; this is also the case as regards mainstreaming of equal opportunities policy for women (see point 3. 4). It not, in itself, a reliable indicator of policy success. The aim is to increase the number of innovative small businesses and to prevent people being forced into self-employment because the normal labour market is unable to offer them the opportunity or prospect of paid work. Entrepreneurship must be fostered from this angle and must not be confined to traditional market-based (and thus profit-driven) corporate activities. Entrepreneurship remains underdeveloped in the social econ- omy. Some caring tasks (for children, the elderly and the disabled) which are under pressure from curbs on public expenditure — could thrive on new types of operation. Thus, the Committee feels that the Commission is right to stress the importance of this type of company for local development. In business management terms, professional entrepreneurship often remains underdeveloped in companies such as these and requires very specific support. The Committee also believes that it is essential to ensure the equal treatment of more conventional companies in this respect so as to prevent any distortion in competition. (3) In this context, a cut in VAT on these services would also be a potentially good way to make them more affordable for the target group. The Committee would ask the Member States to bear this in mind when compiling the lists of services they would like to benefit from reduced VAT rates(4). 3. 2. Developing entrepreneurship In practically all Member States and within the EU and its institutions (1), independent entrepreneurship is seen by public authorities as a key economic driving force which not only contributes to GNP, but is also a genuine locomotive for job creation. Indeed, small companies are often labour-intensive and create proportionally more jobs than large, more capital- intensive enterprises. Once again, this bears out the importance of the recommendation to reduce the fiscal pressure on labour — something which has still been achieved in only a few Member States. As the majority of Member States’ national action plans (NAPs) show, business training schemes primarily involve providing guidance and information, and fostering an entrepreneurial spirit among young people and in schools; only a limited amount of attention is given to specific adjustment of laws and regulations. Much remains to be done, however, to eliminate unnecessary red tape and formalities, not least in arrangements for starting up and expanding businesses; this will be of particular benefit to microenterprises. That said, the Committee endorses the findings of a recent study carried out by the European Trade Union Institute (2) that a straightforward rise in the number of SMEs in the EU is 3. 3. Encouraging adaptability of businesses and their employees 3. 3. 1. In conjunction with innovation, discussed in point 4. 1 below, this pillar is essential to European companies. It involves — as far as possible — lining up a diverse range of issues (attitudes and assumptions, cultural acceptance, statu- tory framework and worker and company interests) so that each dovetails with the others. A delicate balance between security and dynamism is the key feature of these complex issues. It is thus right that the social partners should be given a key role in operations under this pillar (1). 3. 3. 2. As the Committee pointed out in its Opinion on the Commission Green Paper: partnership for a new organisation of work (5): ‘In a global economy, Europe’s competitiveness will depend on the extent to which it manages to boost its ability to innovate, and find more “intelligent” solutions to the organisation of work and technology. The aim must be to optimise the relationship between technology and work organisation, and the use of human resources. Hierarchical (1) OJ C 219, 30. 7. 1999. (2) Entrepreneurship in the European employment strategy, European Trade Union Institute (ETUI), Brussels, 1999. (3) OJ C 209, 22. 7. 1999. (4) See also Ecofin Council conclusions, 12 July 1999. (5) OJ C 73, 9. 3. 1998. C 368/34 EN Official Journal of the European Communities 20. 12. 1999 forms of corporate organisation and traditional Tayloristic methods of organising work do not always meet the demands of a flexible organisation of production and services which can immediately adapt to changed market requirements. They must be replaced by new formulas for production and work organisation, in which human potential can fully develop as the prerequisite for the ability to innovate. ’ 3. 3. 3. These new forms of work organisation are hallmar- ked by cooperative labour structures geared to participation and highly-skilled, varied jobs. A survey of companies in ten European countries carried out by the Dublin-based European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions showed that direct employee participation had boosted production in 72 % of the companies polled and led to quality improvements in 96 % of cases. Job satisfaction also improved, with about one third of companies recording a reduction in sick leave and absenteeism (1). 3. 3. 4. These results show that new approaches to work organisation based on cooperation and employee participation can help boost productivity and competitiveness and improve working conditions. This is why, the ESC Opinion on the Commission Green Paper also expressed the view that the social partners could be encouraged ‘to engage in in-depth talks’. These talks must be held at company level with the aim of initiating specific projects to modernise work organisation. The experience and outcome of company projects such as these may be incorporated into the debate on new forms of work organisation at sectoral in order to consider whether — in line with the call made to the social partners in the employment policy guidelines sectoral level — agreement is possible on the issue. The ESC feels that the clarifications put forward by the Commission in this guideline adequately define the range of issues to be discussed and where possible agreed upon. Particularly important among these are basic and further training, which must take account of the new demands created by the evolution of information technology and new forms of work organisation. level, In this context the EU Commission could play a 3. 3. 5. supporting role by promoting the exchange of experience about good examples of new forms of work organisation, e. g. by staging conferences. 3. 4. Strengthening the policies for equal opportunities 3. 4. 1. In a range of opinions, the Committee has pointed to the fact that women still have a disadvantaged position in society. The inclusion of equal opportunities as a priority issue thus endorsed in the Committee opinion on the was (1) Cf. The EPOC research group: new forms of work organisation. Can Europe realise its potential? Dublin 1998. Commission’s first draft regulations for 1998 (2). The Com- mittee is pleased that, at EU level, the Commission has taken steps to implement the task set out in the Amsterdam Treaty, i. e. to eliminate inequalities between men and women and to foster equal opportunities in all spheres of EU activity. still absolutely essential The Commission’s extremely readable 1998 annual 3. 4. 2. report on equal opportunities for women and men (3) notes that mainstreaming (i. e. the inclusion of equal opportunities in all EU policy areas), backed up by specific measures, is now being applied in practice at EU level. The Committee considers that Member States should take much more forceful action so that genuine progress can at last be made on equal employment opportunities for women. The Committee would stress that it is to press ahead with these measures (4). We also welcome the pledge given by the commissioner-designate for this policy at the European Parlia- ment hearing on 31 August to pave the way for an adequately funded fifth equal opportunities action programme. Moreover, without tangible results, Member States’ credibility is seriously challenged, particularly since some of them have not even met their treaty obligations to transpose the Directive on parental leave into national law (5). The Committee feels that the social partners must also play their part at every level in areas such as getting women into or back into work or fostering access to (continuing) training which is compatible with family and work responsibilities; regrettably, despite demonstrable efforts by a number of Member States, inadequate childcare provision remains an issue. 4. New factors spanning several guidelines 4. 1. Innovation 4. 1. 1. One of the key features of these draft guidelines is the emphasis on innovation. The Committee stresses that innovation must not be understood only in the strictly technical sense of the word. Innovation must also come into play in the context of social processes, wherever labour markets are not operating as well as they should. This may mean a new division of responsibilities between the competent public authorities and the social partners, designed to involve the latter more closely in all measures taken, for instance, to combat unemployment. At local ‘best practices’ may be used to ensure the success of an innovative, modern, pro-active labour market policy. in particular, level (2) OJ C, 21. 1. 1998, point 2. 8. (3) European Commission, Equal opportunities for women and men in the European Union, 1998 annual report, Brussels, March 1999. (4) For instance, in the fifteen EU Member States, the labour force participation rate for women is only a mere 50 %, with six Member States even falling below this EU average. (5) 1998 equal opportunities annual report, page 25. 20. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 368/35 4. 1. 2. Innovation in the technical sense (involving both products and production processes) will have to be the point of departure for both EU and national employment policies in order to boost know-how in the European manufacturing and service industries. This is the only way to secure more added value which will enable European businesses to confront global competition on a level playing field. The special European Council in Portugal in March 2000 — which will focus on the issue ‘Towards a Europe of innovation and knowledge’ — will have to give particular impetus to this process. In this context attention will also have to be paid above all to the disadvantaged position of women, in terms both of access to training and involvement in scientific research. The Committee welcomes the decisions taken by the 4. 1. 3. Cologne European Council to channel more resources via the European Investment Bank into the European Technology Facility and risk capital funding of state-of-the-art technologies in SMEs. The Committee also expects greater willingness on the part of the EIB itself to adopt a more adventurous attitude so that these resources go precisely to those companies which, because of the high risks involved, are unable to access the requisite funding for their investments elsewhere. A forthcoming EIB annual report should consider this issue more fully. 4. 1. 4. In addition to the equal opportunities pillar men- tioned above, the Committee also expects Member States to incorporate innovation in broad terms into their NAPs in ‘developing entrepreneurship’ and respect of ‘encouraging adaptability’. the pillars 4. 2. Emphasising the importance of the service sector A recent study carried out on the Commission’s behalf indicated that Europe has considerable untapped potential for job creation in the service sector. Developments in the USA and Japan show that a high proportion of jobs lost in the traditional manufacturing industry have been offset by a sharp increase in service sector employment. The Committee feels Brussels, 20 October 1999. that, across all pillars of employment policy, Member States should take every opportunity to develop the service sector in promising, knowledge-intensive markets. Furthermore, the service sector is marked by a great diversity of enterprises, including many that are extremely labour-intensive. Such enterprises are generally small and are found above all in the consumer sector (including retail and consumer craft industries). From an employment angle, therefore, it is essential to retain these companies and promote their continued prospects. This will be essential, not only from an economic angle, but also to improve the labour market position of women who are traditionally well represented in the service sector. 5. Conclusions The Committee considers that for too long, inadequate 5. 1. attention has been paid to involving local players (particularly local-level social partners). The guidelines undoubtedly lean towards a certain top-down approach. As the representative of civil society organisations and 5. 2. associations, the Committee speaks for many players within our society. As in the case in point, however, policy implemen- tation takes place at local level. This is indeed where it has to happen — close to the people and working together with them. This is the only way to highlight the process of European integration and cooperation and to allow people to learn from each other’s experiences. Only then can the top-down approach be supplemented by input from the bottom up which combines requirements, demands and also successes to make for better, more effective policy adjustments in the future. 5. 3. The Committee would therefore issue a broad appeal to the Commission, the Member States, local authorities and the social partners to make the package of employment policy guidelines a reality at local level. The Committee provides a platform for exchanging local experiences of this kind. The ESC undoubtedly adds value to the debate. The 5. 4. desired outcome can only be achieved by the interplay of all those involved (organisations and institutions). The President of the Economic and Social Committee Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Alueet : Tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö: NUTS 1999.,Regio's : Nomenclatuur van territoriale eenheden voor de statistiek: NUTS 1999.,Regionen : Systematik der Gebietseinheiten für die Statistik: NUTS 1999.,Regioner : Nomenklatur for statistiske territoriale enheder: NUTS 1999.,Regioner : Nomenklaturen för statistiska territoriella enheter: NUTS 1999.,Regiones : Nomenclatura de Unidades Territoriales Estadísticas: NUTS 1999.,Regioni : Nomenclatura delle unità territoriali per la statistica: NUTS 1999.,Regions : Nomenclature of territorial units for statistics: NUTS 1999.,Regiões : Nomenclatura das unidades territoriais estatísticas: NUTS 1999.,Régions : Nomenclature des unités territoriales statistiques: NUTS 1999.,Περιφέρειες : Ονοματολογία εδαφικών στατιστικών μονάδων: NUTS 1999.

eurovoc_concepts:
EU Member State
nomenclature
regional and local authorities


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om energieffektivitetskrav för förkopplingsdon till lysrör"

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
approximation of laws
electrical energy
lighting
lighting equipment

formats: html pdf print

text: 20. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 368/11 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om energieffektivitetskrav för förkopplingsdon till lysrör” (1999/C 368/04) Den 8 oktober 1999 beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 175 och 262 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén yttrande om ovannämnda förslag. Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som fick uppdraget att förbereda ärendet, antog sitt yttrande den 5 oktober 1999, baserat på föredraganden Giannino Bernabeis rapport. Vid sin 367:e plenarsession den 20–21 oktober 1999 (sammanträdet den 20 oktober 1999) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 103 röster för och 1 nedlagd röst. 1. Inledning 1. 1. Förslaget ingår som en del i strategin för att förbättra effektiviteten i elektriska utrustningar, vilket främjar de energi- politiska försörjningssäkerhetsmålen, konkurrenskraften och miljöskyddet. 1. 2. Detta initiativ innebär att gemenskapen via direktiv fastställer minimikrav på energieffektivitet, vilket är samma tillvägagångssätt som i fråga om direktiven om värmepannor från 1992 och kylskåp och frysar från 1996, eller avtalen på frivilligbasis för TV-apparater, videobandspelare och tvättma- skiner, som kommittén haft möjlighet att yttra sig över (1). 1. 3. Kommissionen anser att det är väsentligt med minimi- krav i samband med att höja verkningsgraden för lysrör, och har undersökt alla möjligheter att förhandla fram ett avtal med industrin om att generellt upphöra med förkopplingsdon med låg effekt. De europeiska producenterna befarar emellertid att det marknadssegment som de avstår ifrån genast skulle fyllas av importprodukter. Följaktligen skulle man hellre se en tillnärmning av lagstiftningen om minimikrav på all utrustning på den europeiska marknaden, för att undvika handelshinder. Dessutom råder det allmän enighet om att de mål som 1. 4. Kyotokonferensen beslutade om i fråga om sänkning av växthusgasutsläppen skall hållas; EU måste minska sina utsläpp med 8 % mellan 1990 och 2010. Här anser kommissionen att även de föreslagna minimikraven på de nämnda förkopplings- donens effektivitetsgrad skulle kunna bidra avsevärt till detta mål, även om ”kravens effekter på elförbrukningen [kommer att uppträda] ganska långsamt” (mindre än 5 % av sektorns beräknade totalförbrukning för 2010, omkring 111 TWh/år). (1) EGT C 155, 21. 6. 1995, s. 18. EGT C 102, 18. 4. 1991, s. 46. Enligt kommissionen skall man således främja utrust- 1. 5. ning med lägre effektförlust, alltså utrustning som motsvarar kategorierna A och B i CELMA:s (den europeiska sammanslut- ningen av belysningstillverkare) system med 47 klasser och fyra kategorier. Dessutom skulle utrustning i kategori D generellt tas bort från marknaden under en första ettårsperiod; under en andra fas om fyra år skulle utrustning i kategori C elimineras. 2. Allmänna kommentarer 2. 1. Vid upprepade tillfällen, senast i yttrandet om ”Medde- lande från kommissionen – Energieffektivisering i Europeiska gemenskapen – inför en strategi för rationell energianvänd- ning” (2), har kommittén framhållit betydelsen av att avtal förhandlas fram på frivillig grund, och krävt att man skall ”arbeta med positiv utgångspunkt och ersätta fabrikanter som främjar apparater som förbrukar mindre och som innehåller återvinningsbara komponenter”. Redan i yttrandet om kylskåp och frysar uppmanade ESK kommissionen att verka för kraftfull medverkan från industrins och konsumentintressenas sida vid utvärderingen av resultaten och eventuellt utarbetande av en andra serie standarder för energiutnyttjande. 2. 2. Kommittén välkomnar syftet och tankegången i direk- tivförslaget, även om kommittén, med tanke på ämnets komplicerade karaktär, dock skulle ha föredragit att frågan reglerades genom frivilliga industriavtal. 2. 3. Som kommissionen själv påpekar äger en omfattande import rum. Dessutom skall direktivet inte omfatta förkop- plingsdon avsedda för export, som separata delar eller som delar ingående i belysningsutrustning. Förkopplingsdonen kan samtidigt också omfattas av andra direktiv som föreskriver (2) KOM(1998) 246 slutlig – ESK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen – Energieffektivisering i Europeiska gemenskapen – inför en strategi för rationell energianvändning”, EGT C 407, 29. 12. 1998; se också kommitténs initiativyttrande i ämnet ”En politik för rationell energianvändning i Europeiska unionen och i kandidatländerna inför nästa anslutning” i samma EGT-nummer. C 368/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 12. 1999 CE-märkning. Av dessa skäl ser sig kommittén föranlåten att framföra eftertryckliga krav på effektiva marknadskontroller och lämpliga förfaranden för övervakning och kvalitetssäkring i alla medlemsstater för att de europeiska producenterna omgående, inom fastställda övergångsperioder, skall kunna skyddas mot ohederliga konkurrenter och handel med appara- tur som inte följer föreskrifterna. Sedan november 1995 får amerikanska producenter 3. 1. 1. inte längre tillverka, importera eller sälja lysrör som inte uppfyller dessa normer och de uppmuntras till att verka för att dessa normer skall införas på utländska marknader, framför allt i Latinamerika och Asien. 2. 4. Kommittén anser att dessa övergångsperioder är de minsta möjliga för att genomföra de anpassningar och omställ- ningar av produktionen som krävs och för att fördela kostna- derna för ny teknik och för den forskning och utbildning av medarbetarna tekniken kräver. Kostnaderna kan inverka menligt på företagens konkurrenskraft eftersom det saknas lämpliga gemenskapsprogram för finansiering, utbildning och information för denna och alla andra berörda sektorer. 2. 5. Kommittén stödjer till fullo kommissionen när den skriver att kraven på verkningsgrad måste definieras tillräckligt noga så att de – enligt reglerna i den nya metoden för harmonisering och standardisering – när de har införlivats i medlemsstaternas lagstiftning kan bli ålägganden som skall följas, och där överträdelse är straffbar. Kommittén bifaller också det föreslagna förfarandet för bedömning av överens- stämmelse vilket bygger på självbedömning, i stället för ett obligatoriskt typprovningsförfarande hos ”anmälda organ”. 2. 6. Parallellt med de stora krav man ställer på de berörda producenterna – dvs. att de skall uppfylla högre säkerhets- och kvalitetsnormer och tillämpa allt modernare teknik, utan att för den skull utesluta annan teknik – bör mer omfattande och tydliga kompletterande åtgärder genomföras. Man borde till exempel genomföra informations- och propagandakampanjer, presentera nyskapande teknik (B. A. T. – bästa tillgängliga teknik) samt genomföra utbildningsinsatser. Gemenskapen borde sörja för att detta engagemang framgår tydligare i nyckelåtgärderna inom femte ramprogrammet för FoTU. De mål som ligger till grund för denna framstöt inom lagstiftning- en borde införlivas i andra efterfrågeinriktade politiska strate- gier som byggnadsföreskrifter, offentliga upphandlingsför- faranden samt de miljöprövningar som skall genomföras innan bifall ges. De borde också göras till en faktor i gemenskapens stödåtgärder på världsmarknaden och till en kraftfull politik som syftar till att ge internationell spridning åt europeiska normer. 3. Aspekter i samband med yttre förbindelser och kandi- datländerna 3. 1. 2. Den federala myndigheten för miljöskydd (EPA) lade dessutom i slutet av 1990 fram ett stödprogram, ”Green Lights Program”, som på frivillig basis sammanför stora elkonsumenter, elproducenter, elkoncerner samt tillverkare och försäljare av lampor med syftet att de skall åtaga sig tidsplaner för olika belysningsutrustningars verkningsgrad, samt för att förse dem med bakgrundsmaterial till informa- tions- och propagandakampanjer. Eftersom marknaden expan- derade kraftigt minskade kostnaderna för de olika komponen- terna kraftigt och priset för elektroniska förkopplingsdon gick ner med mer än hälften inom fem år. 3. 1. 3. Slutligen inledde EPA en ny aktion den 28 juni 1999 för att bättre skydda befolkningen och miljön mot kvicksilverföroreningar genom att uppmana konsumenterna att frivilligt lämna lysrör och andra varor, som innehåller giftiga ämnen, till återvinning för att de inte skall hamna på soptippar och i sopförbränningsanläggningar. 3. 1. 4. Kommittén anser att det skulle vara nödvändigt att snarast börja tillämpa ett europeiskt program som motsvarar EPA:s Green Lights Program, vilket ännu befinner sig på undersökningsstadiet vid Gemensamma forskningscentret. Det är viktigt att verkligen kunna garantera en sammanhängande global ram som stöder en miljövänlig återvinning av giftiga ämnen, särskilt med avseende på kvicksilver i lysrör, samtidigt som den främjar såväl energieffektivitet och miljöskydd som den europeiska produktionens konkurrenskraft. Enligt kommittén är det 3. 2. likaså viktigt att beakta direktivförslagets externa omfattning, särskilt när det gäller kandidatländerna som förbereder sin anpassning till de tekni- ska normer som gäller på inre marknaden och där produktio- nen inom belysningssektorn är utvecklad, trots att den grundar sig på effektivitetsstandarder som är mycket begränsade. Denna anpassning kan främjas genom tekniköverföring, ut- nyttjande av de fonder som avser att underlätta anslutningen och Phare, utvidgningen av Save II-programmet för förbättrad företagsledning samt genom att öka förståelsen för de före- slagna åtgärderna för energieffektivitet. 3. 1. I USA fastställdes minimikraven på lysrörs energiverk- ningsgrad i lagen om energipolitiken (Energy Policy Act) av den 24 oktober 1992. Detta ledde till att tre typer av lysrör (F40, F96, F96/HO) försvann från marknaden inom tre år eftersom de inte uppfyllde kraven, uttryckta i lumen per watt och färgåtergivningsindex. 3. 3. Liknande främjande åtgärder bör införas i samarbets- och stödprogrammen som riktas till Medelhavsområdet, Mer- cosur och Latinamerika samt inom ramen för instrumenten för samarbete med AVS-länderna och initiativen för Asien. 20. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 368/13 4. Särskilda kommentarer 4. 1. Direktivets räckvidd Eftersom förkopplingsdonet inte används separat 4. 1. 1. utan alltid i samband med att belysningsutrustningen används, anser kommittén att man måste klargöra huruvida och i vilken utsträckning de begränsningar och krav som gäller för förkopplingsdonet och för tillverkaren av detta även gäller för den belysningsutrustning som förkopplingsdonet är monterat på. Detta krävs för att man skall kunna få till stånd en adekvat kontroll av marknaden, även vad gäller t. ex. belysningsutrust- ning som importeras till EU. 4. 1. 2. Med tanke på skillnaderna mellan de olika språkver- sionerna av förslagstexten måste språkversionerna beträffande artikel 1. 1 göras samstämmiga med utgångspunkt i den engelska versionen. Uttrycket ”to be exported” motsvarar kraven i produktionskedjan för belysningsutrustning. För överensstämmelsens och konsekvensens skull bör samma uttryck användas även i artikel 3 c. Enligt kommittén bör undantag från tillämpning 4. 1. 3. av direktivet gälla såväl för förkopplingsdon ämnade för direktexport som för förkopplingsdon som säljs vidare till tillverkare av belysningsutrustning och som sedan skall gå på export. 4. 1. 4. Det undantag från direktivet som anges i artikel 1 andra stycket bör gälla utan att man frångår vad som anförs i artikel 3 c (krav på att ange att godset är avsett för export). 4. 2. CE-märkning och bedömning av överensstämmelse 4. 2. 1. Kommittén anser att man måste klargöra förfarande- na för CE-märkningen som den beskrivs i artiklarna 3, 5 och 6 med tanke på följande faktorer: — tillämpningen av direktiven om ”den nya metoden” på förkopplingsdon eller belysningsutrustning som förkop- plingsdonet monterats på, — en anpassning av de förfaranden för angivande av överens- stämmelse som redan gäller i enlighet med andra direktiv om förkopplingsdon (direktivet om elektromagnetisk kom- patibilitet nr 89/336 och 93/68) och om belysningsutrust- ning (lågspänningsdirektivet nr 73/23 och 93/68 samt direktivet om elektromagnetisk kompatibilitet nr 89/336 och 93/68). 4. 3. Tidsramar i samband med direktivets ikraftträdande 4. 3. 1. Mot bakgrund av de marknadserfarenheter som erhållits i samband med tillämpningen av de direktiv om den nya metoden som antagits tidigare anser kommittén att man måste se till att övergången från det nuvarande systemet till det nya sker på ett så likartat sätt som möjligt inom hela EU och så gradvis som anses erforderligt. 4. 3. 2. följande: Kommittén anser att det vore motiverat att överväga — Att tidsfristen för överföring i medlemsstaternas nationella lagstiftning förlängs från 12 till 18 månader (artikel 8. 1). — Att tidsgränsen för ett förbud för saluföring anpassas som en följd av denna förlängning. — Att en ytterligare övergångsperiod på 12 månader införs för förbud för utsläppande på marknaden (artikel 2. 1), så att återförsäljare och tillverkare ges möjlighet att tömma sina lager av belysningsutrustning där sådana förkopplings- don ingår som omfattas av direktivet. — Att en liknande övergångsperiod på 12 månader införs för att tillåta en lagertömning i samband med att direktivets andra fas träder i kraft (artikel 9. 1). 4. 4. Kontroll och anpassning 4. 4. 1. Kommittén framhåller konsumenternas och produ- centernas krav på effektiva garantier för att marknadsövervak- ning kommer att inrättas snabbt och effektivt inom hela EU när direktivet införlivas i den nationella lagstiftningen. 4. 4. 2. Bristen på kontrollmekanismer på marknaden skulle enligt kommitténs åsikt kunna få kraftiga negativa effekter inom sektorn på relativt kort sikt (dvs. inom några månader) både när det gäller produktion och sysselsättning. 4. 5. Stödåtgärder Enligt kommittén är det nödvändigt att lägga till en 4. 5. 1. ny punkt 20 till förslagets motivering. Denna punkt skall omfatta möjligheten till stöd från strukturfonderna, Europeiska investeringsbanken och FoTU-program samt energirelaterade program och dessutom möjligheten att inleda stödåtgärder och främja alla sektorer där det finns intresse för innovation och teknisk omstrukturering för anpassning till nya gemen- skapsparametrar för energieffektivitet. 5. Avslutande kommentarer Sammanfattningsvis vill kommittén rekommendera 5. 1. kommissionen, Europaparlamentet och rådet följande: — I enlighet med direktivförslagets syfte och målsättning anser kommittén att frivilliga överenskommelser är att föredra med hänsyn till det komplicerade förhållandet mellan de olika bestämmelserna och de nydanande direktiv som är tillämpliga på denna sektor. C 368/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 12. 1999 — Med hänsyn till de stora exportvolymerna av förkopplings- don som separata delar eller som delar i belysningsutrust- ning är det nödvändigt att säkerställa balans mellan energieffektivitetsmålen, sysselsättningen, den internatio- nella konkurrenskraften och miljöskyddet. — Med hänsyn till en eventuell tredje fas i strävan mot energieffektivitet är det särskilt nödvändigt att inrätta en sammanhängande ram för utveckling av en integrerad produktionspolitik (energieffektivitet, slutlig förvaltning, användning av potentiellt farliga ämnen och konsument- skydd). — Vid utformningen av artiklarna är det nödvändigt att klargöra vilka av kraven på förkopplingsdonen som också är tillämpliga när det gäller belysningsutrustningen. Dess- utom måste de direktiv som rör användning av CE- märkning samordnas och tidsgränserna för genomförande och införande måste omdefinieras för att säkerställa följd- riktighet och successivt genomförande. — De betydelsefulla ansträngningar som begärs av de berörda produktionssektorerna måste överensstämma med håll- bara och synliga initiativ för att öka medvetandet, sprida information och fortbildning samt integrera energieffekti- vitetsmålen inom den interna (entreprenad, byggnadsindu- stri etc. ) och externa politiken (förhandlingar om ut- vidgningen, samarbete och stöd till Medelhavsområdet, Mercosur, Latinamerika, AVS-länderna och Asien). Bryssel den 20 oktober 1999. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Reglamento (CE) n° 2221/1999 de la Comisión, de 20 de octubre de 1999, por el que se fija el importe máximo de la restitución a la exportación del azúcar blanco para la duodécima licitación parcial efectuada en el marco de la licitación permanente contemplada en el Reglamento (CE) n° 1489/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: 21. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 271/3 REGLAMENTO (CE) No 2221/1999 DE LA COMISIÓN de 20 de octubre de 1999 por el que se fija el importe máximo de la restitución a la exportación del azúcar blanco para la duodécima licitación parcial efectuada en el marco de la licitación permanente contemplada en el Reglamento (CE) no 1489/1999 LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 2038/1999 del Consejo, de 13 de septiembre de 1999, por el que se establece una organización común de mercados en el sector del azúcar (1), y, en particular, la letra b) del párrafo segundo del apartado 5 de su artículo 18, Considerando lo siguiente: (1) (2) En virtud de lo dispuesto en el Reglamento (CE) no 1489/1999 de la Comisión, de 7 de julio de 1999, relativo a una licitación permanente para la determina- ción de las exacciones reguladoras y/o de las restitu- ciones sobre la exportación de azúcar blanco (2), se procede a licitaciones parciales para la exportación de dicho azúcar. De acuerdo con lo dispuesto en el apartado 1 del artí- culo 9 del Reglamento (CE) no 1489/1999, debe fijarse en su caso un importe máximo de la restitución a la exportación para la licitación parcial de que se trate, teniendo en cuenta en particular la situación de la evolu- ción previsible del mercado del azúcar en la Comunidad y en el mercado mundial. (3) (4) Previo examen de las ofertas, es conveniente adoptar para la duodécima licitación parcial las disposiciones contempladas en el artículo 1. Considerando que el Comité de gestión del azúcar no ha emitido dictamen alguno en el plazo establecido por su presidente, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Para la duodécima licitación parcial de azúcar blanco efectuada en el marco del Reglamento (CE) no 1489/1999, se fija un importe máximo de la restitución a la exportación de 52,750 EUR/100 kg. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 21 de octubre de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 20 de octubre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 252 de 25. 9. 1999, p. 1. (2) DO L 172 de 8. 7. 1999, p. 27


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2227/1999 της Επιτροπής, της 20ής Οκτωβρίου 1999, για τον καθορισμό της διαθέσιμης ποσότητας για το πρώτο τρίμηνο του 2000 για ορισμένα προϊόντα με βάση το χοίρειο κρέας στο πλαίσιο του καθεστώτος που προβλέπεται από τις συμφωνίες απελευθέρωσης των συναλλαγών μεταξύ της Κοινότητας αφενός, και της Λετονίας, της Λιθουανίας και της Εσθονίας, αφετέρου

eurovoc_concepts:
Baltic States
CCT duties
free-trade agreement
import licence
pigmeat
tariff reduction

text: L 271/14 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 21. 10. 1999 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2227/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 20ής Οκτωβρίου 1999 για τον καθορισµό της διαθέσιµης ποσότητας για το πρώτο τρίµηνο του 2000 για ορισµένα προϊόντα µε βάση το χοίρειο κρέας στο πλαίσιο του καθεστώτος που προβλέπεται από τις συµφωνίες απελευθέρωσης των συναλλαγών µεταξύ της Κοινότητας αφενός, και της Λετονίας, της Λιθουανίας και της Εσθονίας, αφετέρου Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2305/95 της Επιτροπής, της 29ης Σεπτεµβρίου 1995, περί λεπτοµερών κανόνων για την εφαρµογή στον τοµέα του χοιρείου κρέατος του καθεστώτος που προβλέπεται στις συµφωνίες απελευθέρωσης των συναλλαγών µεταξύ της Κοι- νότητας αφενός, και της Λετονίας, της Λιθουανίας και της Εσθο- νίας, αφετέρου (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονι- σµό (ΕΚ) αριθ. 691/97 (2), και ιδίως το άρθρο 4 παράγραφος 4, Εκτιµώντας ότι, για να διασφαλιστεί η κατανοµή των διαθεσίµων ποσοτήτων, πρέπει στις υπάρχουσες ποσότητες για την περίοδο από την 1η Ιανουαρίου έως τις 31 Μαρτίου 2000 να προστεθούν οι µεταφερθείσες ποσότητες της περιόδου από την 1η Οκτωβρίου έως τις 31 ∆εκεµβρίου 1999, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Η διαθέσιµη ποσότητα για την περίοδο από την 1η Ιανουαρίου έως τις 31 Μαρτίου 2000 βάσει του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2305/95 αναγράφεται στο παράρτηµα. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 21 Οκτωβρίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 20 Οκτωβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 233 της 30. 9. 1995, σ. 45. (2) ΕΕ L 102 της 19. 4. 1997, σ. 12. 21. 10. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 271/15 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ (σε t) Συνολική διαθέσιµη ποσότητα για την περίοδο από την 1η Ιανουαρίου έως την 31η Μαρτίου 2000 900 900 180 900 450 Οµάδα 18 19 20 21 22


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: neuvoston asetus (EY) hedelmä- ja vihannesjalostealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 2201/96 muuttamisesta"

eurovoc_concepts:
Portugal
agricultural quota
agro-industry
common organisation of markets
fruit product
vegetable product

text: C 368/30 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 20. 12. 1999 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus (EY) hedelmä- ja vihannesjalostealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 2201/96 muutta- misesta” (1999/C 368/11) Neuvosto päätti 13. syyskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Talous- ja sosiaalikomitea päätti nimittää Christos Fakasin yleisesittelijäksi ja antaa valmistelutyön hänen tehtäväkseen. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20. ja 21. lokakuuta 1999 pitämässään 367. täysistunnossa (lokakuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 69 puolesta, 2 vastaan 8:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto Asetusehdotus on muodollinen toimenpide, joka on seurausta maatalousneuvoston 14. –15. kesäkuuta 1999 Luxembourgissa pitämässä kokouksessa tehdyistä päätelmistä. Neuvosto päätti Portugalin ehdotuksen mukaisesti myöntää markkinointivuo- sien 1999/2000 ja 2000/2001 kiintiöitä jaettaessa Portugalille korvausta tomaattitiivisteiden kiintiöiden menetyksistä. Kiin- tiöiden menetykset johtuivat Portugalin tuotannon alenemises- ta poikkeuksellisen epäsuotuisten ilmasto-olosuhteiden vuoksi markkinointivuonna 1997/1998, jolloin jalostukseen tarkoi- tettujen tomaattien sato jäi poikkeuksellisen alhaiseksi. Neuvoston päätelmissä todetaan asetuksen (EY) N:o 2201/96 muuttamisesta seuraavaa: tuotettu määrä 8 84 592 tonnilla. 1 kohdassa mainittua tuoreiden tomaattien määrää ja 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa mainittua tomaattitiivis- tekiintiötä täydennetään näiden kahden markkinointivuo- den osalta Portugalille myönnetyllä lisämäärällä. ” 2. Huomiot 2. 1. Maanviljelyn harjoittaminen on vaikea tehtävä, jonka tuloksiin säällä on huomattava vaikutus. Talous- ja sosiaaliko- mitean mielestä poikkeuksellisen epäsuotuisa sää – esimerk- kinä Portugalin tilanne markkinointivuonna 1997/1998 – ei, mikäli suinkin mahdollista, saa aiheuttaa jatkuvaa negatiivista vaikutusta maataloustuottajien tuloihin. ”Lisätään asetuksen 6 artiklaan 3 a kohta, jossa Portugalille myönnetään tomaattitiivisteiden tuotantoon tarkoitettujen tuoreiden tomaattien lisämäärä markkinointivuosiksi 1999/2000 ja 2000/2001. Markkinointivuonna 1999/ 2000 tämä määrä on 83 468 tonnia. Markkinointivuonna 2000/2001 tämä määrä on Portugalille edellisten kohtien mukaisesti lasketun määrän ja sen määrän erotus, joka lasketaan korvaamalla markkinointivuonna 1997/1998 2. 2. TSK katsoo asetusehdotuksen olevan sisällöltään ja hengeltään maatalousneuvoston 14. –15. kesäkuuta 1999 anta- mien päätelmien mukainen ja tukee taloudellisista rasituksista huolimatta (3,2 miljoonaa euroa markkinointivuonna 2000 ja ennakoidut 0,4 miljoonan euron kulut vuonna 2001) Portugalille markkinointivuosiksi 1999/2000 ja 2000/2001 esitettyjä jalostettavaksi tarkoitettu- jen tomaattien tuotannon lisämääriä. asetusehdotuksessa Bryssel 20. lokakuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2229/1999 af 20. oktober 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 1667/98 og om forhøjelse til 572 550 tons af den løbende licitation med henblik på eksport af byg, som er i det svenske interventionsorgans besiddelse

eurovoc_concepts:
Sweden
award of contract
barley
export
intervention agency
third country

text: L 271/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 10. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2229/1999 af 20. oktober 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 1667/98 og om forhøjelse til 572 550 tons af den løbende licitation med henblik på eksport af byg, som er i det svenske interventionsorgans besiddelse KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), 30. senest ændret ved forordning (EF) nr. 1253/1999 (2), særlig artikel 5, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) Ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 2131/93 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 39/1999 (4), er der fastsat procedurer og betingelser for salg af korn fra interventionsorganerne; ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1667/98 (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2050/1999 (6) blev der åbnet en løbende licitation med henblik på eksport af 439 595 tons byg, som er i det svenske interventions- organs besiddelse; Sverige har meddelt Kommissionen, at dets interventionsorgan har til hensigt at forhøje den i licitationen udbudte mængde med henblik på eksport med 132 955 tons; den samlede mængde byg, der af dets interventionsorgan udbydes i licitation, bør derfor forhøjes til 572 550 tons; lagermængder; bilag I til forordning (EF) nr. 1667/98 bør derfor ændres; (4) de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 I forordning (EF) nr. 1667/98 foretages følgende ændringer: 1) Artikel 2 affattes således: »Artikel 2 Licitationen omfatter maksimalt 572 550 tons byg til alle tredjelande undtagen 1. med henblik på eksport Amerikas Forenede Stater, Canada og Mexico. Oplagringsområderne for de 572 550 tons byg er 2. anført i bilag I. « 2) Bilag I erstattes af bilaget til denne forordning. Artikel 2 (3) som følge af den forhøjede licitationsmængde er det nødvendigt at ændre fortegnelsen over områder og Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 20. oktober 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 18. (3) EFT L 191 af 31. 7. 1993, s. 76. (4) EFT L 5 af 9. 1. 1999, s. 64. (5) EFT L 211 af 29. 7. 1998, s. 17. (6) EFT L 255 af 30. 9. 1999, s. 13. 21. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 271/19 BILAG »BILAG I Oplagringssted Ättersta Brännarp Broddbo 1 Broddbo 2 Djurön Ervalla Falun Fammarp Funbo-Lövsta Gamleby Gårdsjö Gävle Gimo Gistad Gullspång Halmstad (Engströms) Hästholmen Helsingborg Hova Kalmar Karlshamn Katrineholm Köping Laholm Mariestad Mjölby Moraby Motala Norrtälje Ormesta Österbybruk Otterbäcken Rimforsa Rök Signestorp Simonstorp Skivarp Söråker Stallarholmen Stavreviken Stockholm (Kvarnholmen) Tjustorp Värnamo Velanda Vimmerby (tons) Mængde 7 584 2 624 5 997 6 076 112 474 934 878 19 046 6 579 2 835 2 565 10 847 23 901 3 761 2 391 4 659 5 089 37 526 12 981 15 738 87 536 2 068 24 064 2 737 1 956 1 804 1 637 2 807 10 014 17 988 10 878 4 075 21 449 4 994 2 672 5 022 9 415 13 053 2 062 1 479 29 957 9 879 5 742 10 780 3 997«


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av gemenskapsregler för läkemedel för humant bruk (kodifierad version)"

eurovoc_concepts:
approximation of laws
code of conduct
drug surveillance
medicinal product
pharmaceutical legislation

text: 20. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 368/3 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av gemenskapsregler för läkemedel för humant bruk (kodifierad version)” (1999/C 368/02) Den 4 oktober 1999 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget att begära Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om ovannämnda förslag. Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion som svarat för det förberedande arbetet i ärendet antog sitt yttrande den 7 oktober 1999. Föredragande var Paolo Braghin. Vid sin 367:e plenarsession den 20-21 oktober 1999 (sammanträdet den 20 oktober) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 105 röster för, 1 emot och 3 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. Förslaget till direktiv syftar till att kodifiera och därmed ersätta de olika direktiv som gäller tillnärmning av bestämmel- ser med avseende på läkemedel som fastställts genom lagar eller andra författningar med utgångspunkt i rådets direktiv 65/65/EEG av den 26 januari 1965. Kodifieringsförfarandet har till syfte att förenkla och förtydliga gemenskapsrätten för att den skall bli mer tillgänglig och begriplig och grundar sig på kommissionens beslut av den 1 april 1987 och ordförande- skapets slutsatser från Europeiska rådet i Edinburgh i december 1992. 1. 2. Det nya direktivet syftar till att genomföra kodifiering av de bestämmelser som anges i bilaga 2, del A, där man räknar upp upphävda direktiv och senare ändringar. Det skall antas i enlighet med normal gemenskapsrättslig praxis, genom det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget, och lämna bestämmelsernas innehåll oförändrat men sammanföra dessa och endast föra in de formella ändringar som krävs på grund av kodifieringsförfarandet. 1. 3. Kommissionen har också tagit hänsyn till att en europeisk läkemedelsmyndighet inrättats genom rådets förord- ning (EEG) nr 2309/93 (EGT L 214, 24. 8. 1993) och att en rättslig ram för reglerande åtgärder inom EU fastställts genom direktiv 93/39/EEG (EGT L 214, 24. 8. 1993). 1. 4. Detta kodifieringsförslag om läkemedel för humant bruk har utarbetats samtidigt med kodifieringsförslaget till direktiv om läkemedel för veterinärt bruk. Det senare ingår inte i det förslag som granskas här. 2. Allmänna kommentarer 1994 leder till att man skyndsamt kan anta dessa kodifierade rättsakter, så att direktivet kan träda i kraft den 1 januari 2000, i enlighet med artikel 131. 2. 2. Kodifieringen är fullständig i och med att den även omfattar de direktiv och särskilda bestämmelser som avser immunologiska läkemedel, radioaktiva läkemedel, läkemedel som härrör från blod eller plasma från människor, homeopatis- ka läkemedel samt dessutom direktiv som avser partihandel, klassificering, märkning och bipacksedlar samt marknadsfö- ring. Till texten fogas bilaga I om ”Analytiska, toxikologisk- farmakologiska och kliniska standarder och protokoll i fråga om undersökning av läkemedel”. I den kodifierade texten behålls i regel den terminologi 2. 3. som använts i de ursprungliga direktiven, utan att man tar hänsyn till den utveckling som skett senare, särskilt tack vare International Conference on Harmonisation (ICH) vars målsättning är att fastställa standarder som kan tillämpas i EU och resten av världen. Kommittén föreslår att man lägger till en bilaga med de facktermer som borde ersättas av sådana termer som slutgiltigt fastställts inom ramen för ICH. 2. 3. 1. Utvecklingen av den internationella terminologin borde särskilt få genomslag när man moderniserar definitioner- na i artikel 1, i de språk där traditionella termer lever kvar som inte längre är gångbara på internationell nivå (t. ex. italienskans ”effetto collaterale negativo” i stället för ”reazione aversa”). Kommittén anser att man borde underlätta att den utveckling som skett, och som godkänts av behöriga internationella införlivas i den nationella organ, lagstiftningen. förankras då direktivet 2. 1. Kommittén anser att kodifieringsarbetet som genom- förts utgör en betydelsefull referensram för behöriga myndig- heter i medlemsstaterna. Det svarar mot ett behov som funnits i flera år, som sedermera kom att ingå i kommissionens arbetsprogram för 1998 och nu utvecklats till ett förslag. Kommittén hoppas att den snabbare arbetsmetod som antogs genom det interinstitutionella avtalet av den 20 december 2. 3. 2. Kommittén hoppas dessutom att man, när det gäller det fåtal termer som i vissa språk kan varieras något utan att betydelsen ändras, alltid använder en och samma term (t. ex. att på engelska använda ”marketing authorisation holder” och inte ”applicant”, ”holder” eller ”authorisation holder”), utom när det är befogat att i ett speciellt sammanhang nyansera språket. C 368/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 12. 1999 2. 3. 3. I texten i bilaga I finns en rad ändringar när det gäller de termer som används, med vissa brister i överensstämmelsen mellan de olika språkversionerna. Det skulle vara lämpligt att framhålla och förklara skälen till dessa ändringar genom anmärkningar eller i en särskild bilaga, på grund av uppgifter- nas tekniska art och vikten av en korrekt handläggning av handlingarna. 2. 4. De olika språkversionerna stämmer inte alltid överens, vilket antagligen beror på brister i översättningen redan i grunddokumentet. Kommittén uppmanar kommissionen att utnyttja den möjlighet som kodifieringen ger att se över och ändra de artiklar som inte är korrekt överförda från referensspråket. 2. 5. Avdelning IX behandlar säkerhetsövervakning. Detta ämne är just nu föremål för en diskussion som skall leda till utarbetandet av förslag till ändring av direktiv 75/319/EEG. Med hänvisning till ett effektivt hälsoskydd för medborgarna önskar kommittén att dessa förslag skall förberedas och diskuteras snarast möjligt. 2. 6. Kommittén är medveten om vilken betydelse den aktuella kodifieringen har för att harmonisera de bestämmelser som reglerar läkemedelssektorn och för att föra över direktivet till nationell lagstiftning. Därför uppmanas kommissionen att inrätta en expertgrupp, som om möjligt representerar alla unionens officiella språk, i syfte att göra bruket av facktermer enhetligt, se till att det anpassas till ICH:s officiellt fastställda bruk och vid behov till aktuellt bruk, samt för att jämföra språkversionerna och kontrollera att samma ändringar görs i alla de olika språken. 2. 6. 1. konsekvent och enhetligt bruk av begreppen Kommittén vill särskilt framhålla behovet av ett — negativa effekter/biverkningar, — läkemedel/läkemedelsprodukt/farmaceutiskt preparat, — innehavare av godkännande för försäljning/innehavare/in- nehavare av godkännande/ ”applicant”, — verksam substans/verksamma beståndsdelar/kompo- nenter, — framställningsmetod/tillverkningsmetod, — ansvariga myndigheter/medlemsstater, 2. 7. Som kommissionen påpekar i slutsatserna till sitt meddelande om gemenskaps-förfarande för godkännande för försäljning av läkemedel (1) kvarstår avvikande tolkningar inom nationella förvaltningar, liksom en viss ovilja att lita på andra medlemsstaters vetenskapliga bedömningar och utdragna na- tionella administrativa tilläggsförfaranden, och detta har hind- rat ett fullt utnyttjande av det nya förfarandets fördelar. Kommittén ser gärna att kommissionen i samband med den övergripande bedömning av registreringssystemet som beräknas ske år 2001 uppdaterar de gällande texterna. En sådan uppdatering underlättas av det pågående relevanta och värdefulla kodifieringsarbetet. 3. Särskilda kommentarer Kommittén vill fästa kommissionens uppmärksamhet 3. 1. på ett antal punkter där språkversionerna skiljer sig åt, så att det utmärkta kodifieringsarbetet kan förbättras ytterligare. Anpassningen av punkt 14 i ingressen verkar förändra jämfört med 3. 2. betydelsen av det andra ledet någon nyans, ursprungstexten. I punkt 45 i ingressen i den italienska versionen saknas 3. 3. verbet ”puo` ” framför ordet ”incidere”. 3. 4. Artikel 1 är särskilt viktig, eftersom den definierar de termer som används. De olika språkversionerna skiljer sig åt på flera punkter, särskilt i punkt 11 (FR: effet indésirable, EN: adverse reaction, IT: effetto collaterale negativo), 12, 13, 14 (förtydligande av punkt 11), 17 (FR: professionel habilité à cet effet, EN: person qualified to make such a prescription, IT: professionista autorizzato a prescrivere medicinali) och 26 (FR: tout risque, EN: all risks, IT: un rischio; den italienska versionen är mest trogen den ursprungliga texten). Genomgående i den engelska versionen har man 3. 4. 1. ersatt termerna ”side effects” och ”undesirable effects” med ”adverse reactions” – den term som idag används generellt – utan att någon liknande förändring har skett i de andra språkversionerna. 3. 5. I artikel 11. 2 finns det ingen specifik hänvisning till den internationella, gemensamma term som Världshälsoorga- nisationen rekommenderar och som skulle göra ursprungs- texten tydligare tekniskt sett. — Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMEA)/Kommittén för farmaceutiska specialiteter (CPMP). (1) EGT C 229, 22. 7. 1998. 20. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 368/5 3. 6. I den engelska versionens artikel 19. 2 har man i motsats till de andra språkversionerna inte behållit den inskjut- na satsen ”. dess utgångsmaterial och, om så befinnes nödvändigt, dess mellanprodukter eller andra beståndsdelar. ”. I den engelska versionens artikel 36. 1 används felaktigt 3. 7. termen ”products” i stället för ”procedures”. dar därför kommissionen att verifiera om de termer som används i denna artikel är de som används i de olika medlemsstaterna för denna yrkeskategori. 3. 14. I den engelska versionens artikel 112 används frasen ”person responsible for marketing a medicinal product” i stället för uttrycket ”marketing authorization holder” som motsvarar ursprungstexten. 3. 8. Termen ”företrädare” som används i flera artiklar (42. 1, 46 d, 51. 3 sjätte raden och den italienska versionen av 80 a) bör bytas ut mot den tekniskt korrekta termen ”inspektör”. 3. 15. I den engelska versionens bilaga 1, del 2, avsnitt D 1, tredje stycket, står det ”method or preparation” i stället för ”method of preparation”. 3. 9. I den italienska ursprungstexten talar man om personer som är ”autorizzata o abilitata” att lämna ut läkemedel till allmänheten. Detta uttryck förkortas i det aktuella förslaget (artikel 82) till ”autorizzata”. [O¨ vers. anm. : den svenska texten är densamma i båda fallen och talar om ”behöriga” personer. ] Det engelska begreppet ”guidelines” översätts inte i 3. 10. den italienska versionen till det normala ”linee guida”. I stället används termen ”linee direttrici” och en motsvarande översättning görs även i några andra språkversioner. Detta kan ge ett felaktigt intryck av att dessa riktlinjer kan påtvingas uppifrån. 3. 11. Den engelska versionens artikel 85 talar felaktigt om distribution av läkemedel direkt till allmänheten ”for promotional purposes”, när den korrekta frasen skall vara ”for non-promotional purposes”. 3. 12. Den engelska versionen av artikel 96 b använder termen ”prescribing agent” där det vore lämpligare att använda termen ”prescriber”, vilket motsvarar ursprungstexten och normalt språkbruk. 3. 13. I artikel 103 a använder några språkversioner termer som inte beskriver vad en ”medicinsk-vetenskaplig informatör” gör (det står ”medicinska representanter”). Kommittén anmo- Bryssel den 20 oktober 1999. 3. 16. I bilaga 1, del 4, avsnitt B 1. 2, andra stycket, använder den italienska versionen termen ”procedure di attuazione” i stället för ”tecniche adottate” som motsvarar den term som används på andra språk. 3. 17. I bilaga 1, del 4, avsnitt F 1 talar man om ”behandling- en av kontrollgruppen”, vilket på italienska felaktigt har blivit ”controllo delle prove” (”kontroll av prövningarna”). Kommittén anmodar därför kommissionen att kontrollera att rätt term används i alla språkversioner. 3. 18. Kommittén noterar att det i vissa språkversioner finns artiklar med fel hänvisningar. Exempelvis hänvisar den engelska versionen av artikel 33 till 34 i stället för 32, och den italienska versionen av artikel 55 hänvisar till 55 i stället för 54. Kommittén rekommenderar därför att hela dokumentet kontrolleras, även formmässigt. Några språkversioner använder endast ”och” i stället 3. 19. för ”och/eller”, exempelvis i den italienska versionen av artiklarna 41 a, 59 a, 71 (tredje strecksatsen) och 115. Detta kan ändra textens meningen och genomförandet i nationell lagstiftning. Kommittén rekommenderar att hela dokumentet kontrolleras formmässigt i detta avseende. 3. 20. artikel 12. 3. Slutligen saknas hänvisning till direktiv 92/28/EEG, Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre la «Propuesta de Decisión del Consejo sobre el sistema de recursos propios de la Unión Europea»

eurovoc_concepts:
Member States' contribution
VAT
administrative expenditure (EU)
financing method
general budget (EU)
own resources

text: C 368/16 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 20. 12. 1999 Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre la «Propuesta de Decisio´ n del Consejo sobre el sistema de recursos propios de la Unio´ n Europea» (1999/C 368/06) El 3 de agosto de 1999, de conformidad con el artı´culo 262 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, el Consejo decidio´ consultar al Comité Econo´ mico y Social sobre la propuesta mencionada. La Seccio´ n de Unio´ n Econo´ mica y Monetaria y Cohesio´ n Econo´ mica y Social, encargada de preparar los trabajos en este asunto, aprobo´ su dictamen el 29 de septiembre de 1999 (ponente: Sr. Vasco Cal). En su 367o Pleno de los dı´as 20 y 21 de octubre de 1999 (sesio´ n del 20 de octubre) el Comité Econo´ mico y Social ha aprobado por 109 votos a favor, 1 en contra y 2 abstenciones el presente Dictamen. 1. La propuesta de Decisio´ n del Consejo relativa al sistema de recursos propios de la Unio´ n Europea, presentada por la Comisio´ n en julio de 1999, da seguimiento a las decisiones del Consejo Europeo de Berlı´n, de 24 y 25 de marzo, sobre la financiacio´ n de la Unio´ n Europea para el periodo de 2000 a 2006. En lo relativo a los recursos propios, las decisiones del 1. 1. Consejo fueron ba´sicamente las siguientes: — rebajar el tipo ma´ximo de referencia del recurso IVA, actualmente de 1,00 %, a un 0,75 % en 2002 y 2003, y a un 0,5 % de 2004 en adelante; — aumentar el porcentaje de los «recursos propios tradiciona- les» retenido por los Estados miembros en concepto de costes de recaudacio´ n (de 10 % a 25 %); — realizar ajustes técnicos a la correccio´ n de desequilibrios presupuestarios en favor del Reino Unido (con el fin de tomar en consideracio´ n los resultados de dichas decisiones del Consejo Europeo y los futuros costes de la ampliacio´ n); — reducir a un 25 por ciento las respectivas cuotas de financiacio´ n de Austria, Alemania, los Paı´ses Bajos y Suecia relativas a la correccio´ n en favor del Reino Unido; e — instar a la Comisio´ n a que emprenda una revisio´ n general del funcionamiento del sistema de recursos propios, inclui- dos los efectos de la ampliacio´ n, la correccio´ n concedida al Reino Unido y la reduccio´ n otorgada a los cuatro Estados miembros citados relativa a la correccio´ n en favor del reino Unido, incluyendo la creacio´ n de nuevos recursos propios auto´ nomos para la UE. 2. El Comité Econo´ mico y Social tuvo la oportunidad de examinar estos problemas en el Dictamen de Iniciativa que elaboro´ con fecha de 24 de marzo de 1999 sobre «Financiacio´ n de la Unio´ n Europea» (1), con vistas al Consejo Europeo de esa misma fecha. En dicho Dictamen, el CES reconocı´a las dificultades que implicaba la adopcio´ n de algunas de las propuestas presentadas, como la creacio´ n de nuevos recursos (1) DO C 138 de 18. 5. 1999. propios, y se pronunciaba a favor de algunas de las medidas que el Consejo Europeo termino´ por adoptar y que son hoy objeto de la propuesta de Decisio´ n del Consejo, en particular la aplicacio´ n ma´s generalizada del recurso del PNB y la reduccio´ n del tipo ma´ximo de referencia del IVA, el aumento de la retencio´ n a tı´tulo de costes de recaudacio´ n y la toma en consideracio´ n de los costes de ampliacio´ n en la correccio´ n a favor del Reino Unido. 2. 1. Teniendo en cuenta que los costes de la ampliacio´ n y los plazos de ésta no pueden determinarse au´ n de forma realista, el CES manifesto´ en su Dictamen sobre la financiacio´ n de la Unio´ n que antes de 2006 serı´a necesario estudiar de nuevo toda la problema´tica de los recursos propios, incluyendo los desequilibrios presupuestarios en relacio´ n con algunos Estados miembros, y, por ello, se congratula de la invitacio´ n que el Consejo Europeo hace a la Comisio´ n para que estudie de nuevo el funcionamiento del sistema de recursos propios. 2. 2. La necesidad de este nuevo estudio es evidente cuando se analizan los desequilibrios presupuestarios actuales y cuando se proyectan en los diferentes capı´tulos presupuestarios los gastos que podra´ comportar la ampliacio´ n, cuyo impacto sobre el presupuesto comunitario «esta´ seriamente subestimado». 2. 3. Sin embargo, la cuestio´ n de fondo que planteaba en su Dictamen es ma´s amplia, y el CES considera que las medidas puntuales y positivas no son suficientes para garantizar un sistema de recursos propios «equitativo, transparente, efectivo y sencillo», como el Consejo Europeo insistio´ en subrayar. La ampliacio´ n creara´ una nueva situacio´ n en la que serı´a preciso introducir, a partir de 2005-2006, fecha en que se producira´n las primeras adhesiones «un mecanismo general de reglamenta- cio´ n que establezca un marco articulado en torno al nuevo sistema de recursos propios, de manera que dicho mecanismo permita relacionar directamente la prosperidad nacional (expresada en PNB per ca´pita) con los saldos lı´quidos de cada Estado miembro. En consecuencia, es preciso garantizar un nivel global de recursos propios que permita a la Unio´ n Europea asumir plenamente su papel y fortalecerlo. » La curva que expresa gra´ficamente este mecanismo 2. 3. 1. no deberı´a rebasar los lı´mites que se fijen en relacio´ n con los saldos lı´quidos. 20. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 368/17 La relacio´ n directa entre las dos variables no deberı´a plasmarse en una lı´nea, sino en una zona sombreada en torno a la misma, de manera que el mecanismo de correccio´ n intervenga cuando el saldo lı´quido de un Estado miembro se situ´ e fuera de la zona considerada y se aleje sensiblemente del saldo lı´quido de los dema´s Estados miembros que tengan el mismo nivel de prosperidad. La relacio´ n entre desequilibrio presupuestario, medido en relacio´ n con el PNB per ca´pita, y los equilibrios presupuestarios operacionales requiere una fo´ rmula que per- mita cada an˜ o proceder a variaciones en las contribuciones presupuestarias. Ba´sicamente, el mecanismo acordado deberı´a prever un margen de variacio´ n cuyo valor medio en un perı´odo superior a un an˜ o fuera aceptable. La amplitud de este margen deberı´a ser suficiente para poder alcanzar un mejor equilibrio entre la estabilidad y la previsibilidad del nivel de los ingresos y las correcciones que haya que introducir en los saldos lı´quidos cuando éstos estén fuera del margen de variacio´ n aceptable. De esta manera, se evitarı´a tener que proceder a correcciones generalizadas cada an˜ o. 2. 4. El Comité Econo´ mico y Social considera que el informe sobre «el funcionamiento del sistema de recursos propios y, en especial, los efectos de la ampliacio´ n sobre la financiacio´ n del presupuesto» (artı´culo 9 de la propuesta de Decisio´ n del Consejo), que la Comisio´ n debe presentar antes del 1 de enero de 2006, debe ir precedido de un amplio debate, en todos los Estados miembros e instituciones comunitarias, relativo a la autonomı´a financiera de la Unio´ n Europea, la disminucio´ n actual del peso relativo de los recursos propios tradicionales (véase gra´fico) y la cuestio´ n de los recursos propios que permitan mantener y reforzar el papel de la Unio´ n. Este amplio debate dara´ pie a un consenso amplio que facilitara´ la presentacio´ n de propuestas concretas por parte de la Comisio´ n Europea. Bruselas, el 20 de octubre de 1999. La Presidenta del Comité Econo´mico y Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Verordening (EG) nr. 2217/1999 van de Commissie van 19 oktober 1999 tot wederinstelling van de heffing van de normale douanerechten voor bepaalde gewalste platte producten, van ijzer of van niet-gelegeerd staal, van oorsprong uit de voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië, waarvoor een tariefplafond geopend werd bij Verordening (EG) nr. 273/98

eurovoc_concepts:
North Macedonia
flat product
iron
restoration of customs duties
steel
tariff ceiling

text: 20. 10. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 270/9 VERORDENING (EG) Nr. 2217/1999 VAN DE COMMISSIE van 19 oktober 1999 tot wederinstelling van de heffing van de normale douanerechten voor bepaalde gewalste platte producten, van ĳzer of van niet-gelegeerd staal, van oorsprong uit de voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië, waarvoor een tariefplafond geopend werd bĳ Verordening (EG) nr. 273/98 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 77/98 van de Raad van 9 januari 1998 betreffende bepaalde procedures voor de toepassing van de samenwerkingsovereenkomst tussen de Europese Gemeen- schap en de Voormalige Joegoslavische Republiek Mace- donië (1), en met name op artikel 3, lid 1, Overwegende hetgeen volgt: (3) (4) (5) Het communautaire toezicht ingesteld bĳ artikel 2, lid 3, van Verordening (EG) nr. 273/98 heeft aangetoond dat de preferentiële invoer in het kader van de tariefplafonds van producten met de volgnummers 25. 0210 en 25. 0230 die plafonds heeft overschreden. Deze situatie dreigt ernstige schade te veroorzaken aan de betrokken sector binnen de Gemeenschap en vereist de wederinstelling van de normale douanerechten. Bĳgevolg dient de heffing van de normale douanerechten voor die producten opnieuw te worden ingesteld, (1) (2) Artikel 2 van Verordening (EG) nr. 273/98 van de Commissie van 2 februari 1998 betreffende de opening en de wĳze van beheer van communautaire tariefcontin- genten en -plafonds en tot instelling van een commu- nautair voor bepaalde producten van oorsprong uit de Voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië (2) voorziet in de vrĳstelling van douanerechten in het kader van tariefpla- fonds voor de producten vermeld in bĳlage B bĳ die verordening. referentiehoeveelheden toezicht van Artikel 3, lid 1, van Verordening (EG) nr. 77/98 voorziet dat, zodra een tariefplafond is bereikt, de Commissie een verordening kan vaststellen waarbĳ voor de invoer van de betrokken producten tot het einde van het kalender- jaar de ten aanzien van derde landen geldende douane- rechten opnieuw worden ingesteld. HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Met ingang van 23 oktober tot en met 31 december 1999 wordt de heffing van de normale douanerechten opnieuw inge- steld voor invoer in de Gemeenschap van producten opge- nomen in de bĳlage, van oorsprong uit de voormalige Joegosla- vische Republiek Macedonië, waarvoor bĳ Verordening (EG) nr. 273/98 een tariefplafond werd geopend. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de derde dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 19 oktober 1999. Voor de Commissie Frederik BOLKESTEIN Lid van de Commissie (1) PB L 8 van 14. 1. 1998, blz. 1. (2) PB L 27 van 3. 2. 1998, blz. 6. L 270/10 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 20. 10. 1999 BĲLAGE Volgnummer GN-code (1) Omschrĳving 25. 0210 7208 7208 10 00 Gewalste platte producten, van ĳzer of van niet-gelegeerd staal, met een breedte van 600 mm of meer, warm gewalst, niet geplateerd noch bekleed: – opgerold, enkel warm gewalst, met in reliëf gewalste motieven (EGKS) – andere, opgerold, enkel warm gewalst, gebeitst: 7208 25 00 – – met een dikte van 4,75 mm of meer (EGKS) 7208 26 00 – – met een dikte van 3 of meer doch minder dan 4,75 mm (EGKS) 7208 27 00 – – met een dikte van minder dan 3 mm (EGKS) – andere, opgerold, enkel warm gewalst: 7208 36 00 – – met een dikte van meer dan 10 mm (EGKS) 7208 37 – – met een dikte van 4,75 of meer doch minder dan 10 mm: 7208 37 10 – – – bestemd om opnieuw te worden gewalst (EGKS) (2) 7208 37 90 – – – andere (EGKS) 7208 38 – – met een dikte van 3 of meer doch minder dan 4,75 mm: 7208 38 10 – – – bestemd om opnieuw te worden gewalst (EGKS) (2) 7208 38 90 – – – andere (EGKS) 7208 39 – – met een dikte van minder dan 3 mm: 7208 39 10 – – – bestemd om opnieuw te worden gewalst (EGKS) (2) 7208 39 90 – – – andere (EGKS) 7211 Gewalste platte producten, van ĳzer of van niet-gelegeerd staal, met een breedte van minder dan 600 mm, niet geplateerd noch bekleed: – enkel warm gewalst: 7211 13 00 – – aan vier zĳden of in een gesloten kaliber gewalst, met een breedte van meer dan 150 mm en een dikte van 4 mm of meer, niet opgerold, zonder in reliëf gewalste motieven (EGKS) 7211 14 – – andere, met een dikte van 4,75 mm of meer: ex 7211 14 10 – – – met een breedte van meer dan 500 mm (EGKS): – (3) 7211 19 – – andere: ex 7211 19 20 – – – met een breedte van meer dan 500 mm (EGKS): – (3) 25. 0230 7208 Gewalste platte producten, van ĳzer of van niet-gelegeerd staal, met een breedte van 600 mm of meer, warm gewalst, niet geplateerd noch bekleed: 7208 40 – niet opgerold, enkel warm gewalst, met in reliëf gewalste motieven: 7208 40 10 – – met een dikte van 2 mm of meer (EGKS) 7208 40 90 – – met een dikte van minder dan 2 mm (EGKS) – andere, niet opgerold, enkel warm gewalst: 7208 51 – – met een dikte van meer dan 10 mm: – – – andere, met een dikte: 20. 10. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 270/11 Volgnummer GN-code (1) Omschrĳving 25. 0230 (vervolg) 7208 51 30 – – – – van meer dan 20 mm (EGKS) 7208 51 50 – – – – van meer dan 15 doch niet meer dan 20 mm (EGKS) – – – – van meer dan 10 doch niet meer dan 15 mm, met een breedte: 7208 51 91 – – – – – van 2 050 mm of meer (EGKS) 7208 51 99 – – – – – van minder dan 2 050 mm (EGKS) 7208 52 – – met een dikte van 4,75 of meer doch niet meer dan 10 mm: – – – andere, met een breedte: 7208 52 91 – – – – van 2 050 mm of meer (EGKS) 7208 52 99 – – – – van minder dan 2 050 mm (EGKS) 7208 53 – – met een dikte van 3 of meer doch niet meer dan 4,75 mm: 7208 53 90 – – – andere (EGKS) 7208 54 – – met een dikte van minder dan 3 mm: 7208 54 10 – – – met een dikte van 2 mm of meer (EGKS) 7208 54 90 – – – met een dikte van minder dan 2 mm (EGKS) 7208 90 – andere: 7208 90 10 – – enkel aan het oppervlak bewerkt of enkel anders dan haaks gesneden (EGKS) 7209 Gewalste platte producten, van ĳzer of van niet-gelegeerd staal, met een breedte van 600 mm of meer, koud gewalst, niet geplateerd noch bekleed: – opgerold, enkel koud gewalst: 7209 16 – – met een dikte van meer dan 1 doch minder dan 3 mm: 7209 16 10 – – – dynamoband of transformatorband (EGKS) 7209 16 90 – – – andere (EGKS) 7209 17 – – met een dikte van 0,5 of meer doch niet meer dan 1 mm: 7209 17 10 – – – dynamoband of transformatorband (EGKS) 7209 17 90 – – – andere (EGKS) 7209 18 – – met een dikte van minder dan 0,5 mm: 7209 18 10 – – – dynamoband of transformatorband (EGKS) – – – andere: 7209 18 91 – – – – met een dikte van 0,35 of meer doch minder dan 0,5 mm (EGKS) 7209 18 99 – – – – met een dikte van minder dan 0,35 mm (EGKS) – niet opgerold, enkel koud gewalst: 7209 26 – – met een dikte van meer dan 1 doch minder dan 3 mm: 7209 26 10 – – – dynamoplaat of transformatorplaat (EGKS) 7209 26 90 – – – andere (EGKS) 7209 27 – – met een dikte van 0,5 of meer doch niet meer dan 1 mm: 7209 27 10 – – – dynamoplaat of transformatorplaat (EGKS) L 270/12 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 20. 10. 1999 Volgnummer GN-code (1) Omschrĳving 25. 0230 (vervolg) 7209 27 90 – – – andere (EGKS) 7209 28 – – met een dikte van minder dan 0,5 mm: 7209 28 10 – – – dynamoplaat of transformatorplaat (EGKS) 7209 28 90 – – – andere (EGKS) 7209 90 – andere: 7209 90 10 – – enkel aan het oppervlak bewerkt of enkel anders dan haaks gesneden (EGKS) 7210 Gewalste platte producten van ĳzer of van niet-gelegeerd staal, met een breedte van 600 mm of meer, geplateerd of bekleed: – vertind: 7210 11 – – met een dikte van 0,5 mm of meer: 7210 11 10 – – – enkel aan het oppervlak bewerkt of enkel anders dan haaks gesneden (EGKS) 7210 12 – – met een dikte van minder dan 0,5 mm: – – – enkel aan het oppervlak bewerkt of enkel anders dan haaks gesneden: 7210 12 11 – – – – blik (EGKS) 7210 12 19 – – – – andere (EGKS) 7210 20 – verlood: 7210 20 10 – – enkel aan het oppervlak bewerkt of enkel anders dan haaks gesneden (EGKS) 7210 30 – elektrolytisch verzinkt: 7210 30 10 – – enkel aan het oppervlak bewerkt of enkel anders dan haaks gesneden (EGKS) – op andere wĳze verzinkt: 7210 41 – – gegolfd: 7210 41 10 – – – enkel aan het oppervlak bewerkt of enkel anders dan haaks gesneden (EGKS) 7210 49 – – andere: 7210 49 10 – – – enkel aan het oppervlak bewerkt of enkel anders dan haaks gesneden (EGKS) 7210 50 – bekleed met chroomoxiden of met chroom en chroomoxiden: 7210 50 10 – – enkel aan het oppervlak bewerkt of enkel anders dan haaks gesneden (EGKS) – bekleed met aluminium: 7210 61 – – bekleed met aluminium-zinklegeringen: 7210 61 10 – – – enkel aan het oppervlak bewerkt of enkel anders dan haaks gesneden (EGKS) 7210 69 – – andere: 7210 69 10 – – – enkel aan het oppervlak bewerkt of enkel anders dan haaks gesneden (EGKS) 20. 10. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 270/13 Volgnummer GN-code (1) Omschrĳving 25. 0230 (vervolg) 7210 70 – geverfd, gevernist of bekleed met kunststof: – – enkel aan het oppervlak bewerkt of enkel anders dan haaks gesneden: 7210 70 31 – – – blik en producten bekleed met chroomoxiden of met chroom en chroomoxiden, gevernist (EGKS) 7210 70 39 – – – andere (EGKS) 7210 90 – andere: – – andere: – – – enkel aan het oppervlak bewerkt, het plateren daaronder begrepen, of enkel anders dan haaks gesneden: 7210 90 31 – – – – geplateerd (EGKS) 7210 90 33 – – – – vertind en bedrukt (EGKS) 7210 90 38 – – – – andere (EGKS) 7211 Gewalste platte producten, van ĳzer of van niet-gelegeerd staal, met een breedte van minder dan 600 mm, niet geplateerd noch bekleed: – enkel warm gewalst: 7211 14 – – andere, met een dikte van 4,75 mm of meer: ex 7211 14 10 – – – met een breedte van meer dan 500 mm (EGKS): – (4) 7211 19 – – andere: ex 7211 19 20 – – – met een breedte van meer dan 500 mm (EGKS): – (4) – enkel koud gewalst: 7211 23 – – bevattende minder dan 0,25 gewichtspercent koolstof: 7211 23 10 – – – met een breedte van meer dan 500 mm (EGKS) 7211 29 – – andere: 7211 29 20 – – – met een breedte van meer dan 500 mm (EGKS) 7211 90 – andere: – – met een breedte van meer dan 500 mm: 7211 90 11 – – – enkel aan het oppervlak bewerkt (EGKS) 7212 Gewalste platte producten, van ĳzer of van niet-gelegeerd staal, met een breedte van minder dan 600 mm, geplateerd of bekleed: 7212 10 – vertind: 7212 10 10 – – blik, enkel aan het oppervlak bewerkt (EGKS) – – andere: – – – met een breedte van meer dan 500 mm: ex 7212 10 91 – – – – enkel aan het oppervlak bewerkt (EGKS) – (5) 7212 20 – elektrolytisch verzinkt: – – met een breedte van meer dan 500 mm: 7212 20 11 – – – enkel aan het oppervlak bewerkt (EGKS) L 270/14 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 20. 10. 1999 Volgnummer GN-code (1) Omschrĳving 25. 0230 (vervolg) 7212 30 – op andere wĳze verzinkt: – – met een breedte van meer dan 500 mm: 7212 30 11 – – – enkel aan het oppervlak bewerkt (EGKS) 7212 40 – geverfd, gevernist of bekleed met kunststof: 7212 40 10 – – blik, enkel gevernist (EGKS) – – andere: – – – met een breedte van meer dan 500 mm: 7212 40 91 – – – – enkel aan het oppervlak bewerkt (EGKS) 7212 50 – op andere wĳze bekleed: – – met een breedte van meer dan 500 mm: – – – andere: – – – – enkel aan het oppervlak bewerkt: 7212 50 31 – – – – – verlood (EGKS) 7212 50 51 – – – – – andere (EGKS) 7212 60 – geplateerd: – – met een breedte van meer dan 500 mm: 7212 60 11 – – – enkel aan het oppervlak bewerkt (EGKS) (1) Voor de ex GN-codes worden de Taric-onderverdelingen achteraan deze bĳlage vermeld. (2) Indeling onder deze onderverdeling is onderworpen aan de voorwaarden en bepalingen, vastgesteld bĳ de op dit gebied geldende communautaire maatregelen. (3) Opgerolde producten wegende 500 kg of meer. (4) Andere dan opgerolde producten wegende 500 kg of meer. (5) Bevattende 0,6 of meer gewichtspercenten koolstof, met minder dan 0,04 gewichtspercent zwavel of fosfor, elk van deze elementen afzonderlĳk genomen, en met minder dan 0,07 gewichtspercent van deze beide elementen tezamen. Taric-onderverdelingen Volgnummer GN-code Taric-onderverdeling 25. 0210 ex 7211 14 10 ex 7211 19 20 25. 0230 ex 7211 14 10 ex 7211 19 20 ex 7212 10 91 12 91 12 14 91 18 19 99 13 15 17 18 99 10


title: QUESTION ÉCRITE P-1970/99 posée par Karin Riis-Jørgensen (ELDR) à la Commission. Restitution de la TVA en Italie.

eurovoc_concepts:
Denmark
Italy
VAT
intra-EU trade
tax harmonisation

text: C 219 E/54 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 La Commission peut-elle indiquer: 1. Quel service de l(cid:146)UE est responsable de la mise en (cid:156)uvre de ce projet? 2. Quelles parties du pays, en Autriche et plus particuliŁrement en Basse-Autriche, ont souhaitØ relever du projet «Natura 2000»? 3. Quelles en sont les consØquences pour les propriØtaires fonciers? Le Conseil peut-il fournir des informations dØtaillØes (cid:224) ce sujet? 4. De quel moyen de recours juridique les propriØtaires fonciers dans les zones concernØes par «Natura 2000» disposent-ils pour ne pas participer (cid:224) ce projet? 5. La collectivitØ territoriale ayant inscrit un projet dans le cadre de «Natura 2000» peut-elle le retirer? 6. Quelles en seraient les consØquences pour les propriØtaires fonciers? 7. 8. Le projet «Natura 2000» ainsi que les questions de financement et de compensation qu(cid:146)il implique ont-elles fait l(cid:146)objet de dØbats au sein du Conseil de ministres? La dØmarche du Land de Basse-Autriche d(cid:146)inscrire certaines parties de son territoire sans recueillir auparavant l(cid:146)accord des propriØtaires fonciers est-elle compatible avec le droit en vigueur de l(cid:146)UE? 9. Dans la nØgative, que compte entreprendre le Conseil contre cette dØmarche illicite? Dans quelle mesure les propriØtaires fonciers concernØs par cette dØmarche du Land de Basse-Autriche, qui est contraire au droit de l(cid:146)UE, sont-ils soumis aux dispositions contenues dans les directives susmention- nØes, qui impliquent une limitation de leur propriØtØ? 10. Dans l(cid:146)affirmative, le Conseil estime-t-il que cette dØmarche pose des problŁmes, ne serait-ce qu(cid:146)au niveau de la Convention europØenne des droits de l(cid:146)homme (limitation de la propriØtØ, indØpendance des autoritØs s(cid:146)immis(cid:231)ant dans le droit des personnes privØes)? RØponse (31 janvier 2000) Le suivi et le contr(cid:244)le de la mise en (cid:156)uvre de la directive 92/43/CEE «Habitats» dont relŁve Natura 2000 est de la responsabilitØ de la Commission. (cid:192) ce titre l(cid:146)ensemble des informations relatives au projet concernant le Land de Basse-Autriche mentionnØ par l(cid:146)Honnorable Parlementaire devront lui Œtre trans- mises. Il est (cid:224) noter que la Directive 92/43 prØvoit (article 3, paragraphe 2) que ce sont les (cid:201)tats membres, conformØment (cid:224) leurs procØdures constitutionnelles et administratives respectives, qui soumettent des la directive spØcifie les diffØrentes Øtapes de la procØdure propositions de sites (cid:224) la Commission. Si communautaire et les critŁres pertinents pour aboutir (cid:224) la dØsignation effective d(cid:146)un site, ainsi que les modalitØs d(cid:146)assistance financiŁre (article 8), elle ne prØtend pas interfØrer avec les procØdures internes de tel ou tel (cid:201)tat membre, notamment en matiŁre de consultation des parties concernØes, qui seraient (cid:224) suivre pour aboutir (cid:224) la formulation d(cid:146)une proposition de site par cet (cid:201)tat membre. (2000/C 219 E/064) QUESTION (cid:201)CRITE P-1970/99 posØe par Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) (cid:224) la Commission Objet: Restitution de la TVA en Italie (19 octobre 1999) Je souhaiterais vous poser une question reposant sur le cas concret suivant: en 1994, une sociØtØ danoise a livrØ (cid:224) une entreprise de culture sous serres en Sardaignedes systŁmes de fertilisation et d(cid:146)irrigation, travaux achevØs dØbut 1995. Les travaux de montage ont ØtØ exØcutØs par une entreprise italienne qui a ensuite adressØ les factures affØrentes (cid:224) la sociØtØ danoise, assorties d(cid:146)une TVA de 19 %. Les factures ont, comme (cid:224) l(cid:146)accoutumØe, ØtØ adressØe par la sociØtØ danoise (cid:224) l(cid:146)association des exportateurs danois, chargØe, au travers de la sociØtØ Pichler & Co, sociØtØ italienne de consultants en TVA, de veiller (cid:224) ce que la sociØtØ danoise obtienne restitution de la TVA. 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/55 En dØpit de l(cid:146)accord des autoritØs douaniŁres italiennes et de l(cid:146)agrØment de la sociØtØ Pichler & Co, la TVA n(cid:146)a toujours pas ØtØ restituØe. Est-il exact que la TVA (cid:224) recouvrer doit Œtre restituØe dans un dØlai de six mois et, dans l(cid:146)affirmative, quelle position entend adopter la Commission vis-(cid:224)-vis de l(cid:146)absence de restitution de la TVA par l(cid:146)Italie? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (10 novembre 1999) L(cid:146)article 7, alinØa 4, de la huitiŁme directive 79/1072/CEE du Conseil, du 6 dØcembre 1979, en matiŁre d(cid:146)harmonisation des lØgislations des (cid:201)tats membres relatives aux taxes sur le chiffre d(cid:146)affaires (cid:129) ModalitØs de remboursement de la taxe sur la valeur ajoutØe aux assujettis non Øtablis (cid:224) l(cid:146)intØrieur du pays (1), prØvoit que les (cid:201)tats membres sont tenus d(cid:146)effectuer les remboursements de TVA aux assujettis non Øtablis dans l(cid:146)(cid:201)tat membre dans un dØlai de six mois (cid:224) compter de la date de la prØsentation de la demande de remboursement. En cas de rejet de la demande, les services responsables sont obligØs de notifier leur dØcision motivØe dans le mŒme dØlai. D(cid:146)aprŁs les informations dont dispose la Commission, la huitiŁme directive en matiŁre de remboursement de la TVA aux assujettis Øtablis dans d(cid:146)autres (cid:201)tats membres est bien transposØe dans le droit italien. NØanmoins, la Commission a ØtØ informØe de certains problŁmes techniques relatifs au respect du dØlai de remboursement de la TVA acquittØe en Italie par des assujettis qui n(cid:146)y sont pas Øtablis. La Commission a contactØ les autoritØs italiennes et essaye de rØsoudre ces problŁmes dans les meilleurs dØlais. La Commission relŁve cependant que, d(cid:146)aprŁs ses informations, les autoritØs nationales ont dØj(cid:224) donnØ suite (cid:224) toutes les demandes de remboursement, introduites par des assujettis Øtrangers pour l(cid:146)annØe 1995. Dans ces circonstances, elle prie l(cid:146)Honorable Parlementaire de lui fournir toutes les donnØes utiles concernant le cas spØcifique soulevØ, pour qu(cid:146)elle puisse, le cas ØchØant, intervenir efficacement. (1) JO L 331 du 27. 12. 1979. (2000/C 219 E/065) QUESTION (cid:201)CRITE P-1972/99 posØe par Gilles Savary (PSE) (cid:224) la Commission (19 octobre 1999) Objet: Harmonisation des restrictions (cid:224) la circulation applicables aux poids lourds les week- ends et jours fØriØs (proposition de directive COM(98) 115 final du 25 mai 1998) Compte tenu des conclusions du Conseil des ministres des Transports qui s(cid:146)est tenu (cid:224) Luxembourg le 6 octobre 1999, qu(cid:146)en est-il prØcisØment de la position et des travaux de la Commission europØenne au sujet des restrictions (cid:224) la circulation des poids lourds les week-ends et jours fØriØs? L(cid:146)harmonisation des plages horaires de circulation des poids lourds les week-ends et jours fØriØs est-elle encore (cid:224) l(cid:146)ordre du jour des travaux de la Commission? En particulier, la proposition de directive COM(98) 115 (1) est-elle maintenue en l(cid:146)Øtat, ou bien la Commission entend-elle la modifier, voire la retirer? Si une modification est envisagØe, sur quelle base de compromis? Dans quels dØlais, selon quel calendrier? (1) JO C 198 du 24. 6. 1998, p. 17. RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (10 novembre 1999) La Commission est en mesure d(cid:146)indiquer (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire qu(cid:146)(cid:224) la suite du conseil des ministres des Transports du 6 octobre 1999 et des dØbats consacrØs (cid:224) la proposition de directive du Conseil et du Parlement relative (cid:224) l(cid:146)harmonisation des restrictions (cid:224) la circulation applicables aux poids lourds sur certains axes routiers dans le cadre du transport international, elle examine actuellement une proposition rØvisØe de directive