title: WRITTEN QUESTION E-1852/99 by Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) to the Commission. Health and consumer protection.

eurovoc_concepts:
European social policy
electronic commerce
illicit trade
medicinal product

formats: html pdf print

text: 18. 7. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 203 E/69 The remaining € 4 million mentioned in the statement concerns the Bistro facility, a small-scale project facility designed to provide a quick response to specific Russian needs. As a rule, the contracts are also signed with Community firms for providing technical assistance and expertise to their Russian partners. The only difference is that in this case the funds are managed by the Commission delegation in Russia, under the supervision of headquarters. It is hoped that this clarifies any misunderstanding about the Commission(cid:146)s statement on 16th September 1999. (2000/C 203 E/084) WRITTEN QUESTION E-1852/99 by Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) to the Commission Subject: Health and consumer protection (13 October 1999) On 7 September 1999 the 59th World Pharmacy Congress attended by over 3 000 delegates from all over the planet, took place in Barcelona. The Congress(cid:146)s conclusions included a denunciation of Internet sales of over 20 000 medicines without a doctor(cid:146)s prescription and no information whatever as to dosage, secondary effects or reactions with other pharmaceutical products. What measures is the Commission taking to eradicate this illegal trading, which poses a serious threat to the health of large numbers of Community citizens? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (22 November 1999) The Commission is aware of the problems relating to the sale of medicinal products via Internet. According to Council Directive 92/28/EEC of 31 March 1992 on the advertising of medicinal products for human use (1), Internet-selling of prescription drugs, narcotics and medicinal products without marketing in the Community. Article 14 of Directive 97/7/EC of the authorisation must be regarded as illegal Parliament and of the Council of 20 May 1997 on the protection of consumers in respect of distance contracts (2), contains a (cid:145)Minimal clause(cid:146), providing that Member States may introduce or maintain a ban, in the general interest, on the marketing of certain goods or services, particularly medicinal products, within their territory by means of distance contracts, with due regard for the EC Treaty. Even though the above legislation provides a clear legal basis to combat illegal practices in the Community, the Commission is aware that the global character of the Internet raises the question of how enforceable that legal framework is in practice. Following a proposal from the Commission, the pharmaceutical committee, at its 48th meeting on 27-28 September 1999, established an ad-hoc working group on the implications of electronic commerce on the delivery of pharmaceuticals to patients and asked this working group to consider the effectiveness of existing means of safeguarding public health in the light of the increased potential offered by the Internet for access to pharmaceuticals from outside the Community and potential developments within the Community in information technology. The working group will seek to prepare concrete lines of action for discussion at the pharmaceutical committee and to reflect on the role and position to be taken by the Community vis-(cid:224)-vis third countries and in international organisations such as the World Health Organisation. The working group will be made up of representatives from European institutions, Member States and representatives from other interested parties including patient and consumer associations, physician and pharmacist associations and industry associations. Following receipt of all nominations, a first meeting will be convened in early 2000. (1) OJ L 113, 30. 4. 1992. (2) OJ L 144, 4. 6. 1997


title: 1999 m. spalio 13 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Komisijos sprendimą 97/467/EB pateikiantį laikinus trečiųjų šalių įmonių, iš kurių valstybės narės leidžia importuoti triušieną ir ūkiuose augintų medžiojamų gyvūnų mėsą, sąrašus (pranešta dokumentu Nr. C(1999) 3276)Tekstas svarbus EEE

eurovoc_concepts:
game meat
health legislation
import
rabbit meat
third country
veterinary legislation

text: 338 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/26 t. 31999D0697 1999 10 26 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 275/33 KOMISIJOS SPRENDIMAS 1999 m. spalio 13 d. iš dalies keičiantis Komisijos sprendimą 97/467/EB pateikiantį laikinus trečiųjų šalių įmonių, iš kurių valstybės narės leidžia importuoti triušieną ir ūkiuose augintų medžiojamų gyvūnų mėsą, sąrašus (pranešta dokumentu Nr. C(1999) 3276) (Tekstas svarbus EEE) (1999/697/EB) EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, leidžiama importuoti trečiųjų šalių įmonių, atsižvelgdama į 1995 m. birželio 22 d. Tarybos sprendimą 95/408/EB dėl iš kurių valstybėms narėms tam tikrus gyvulinės kilmės produktus, žuvininkystės produktus arba gyvus dvigeldžius moliuskus, laikinų sąrašų pereinamajam laikotarpiui sudarymo sąlygų (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos spren- dimu 98/603/EB (2), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį ir 7 straipsnį, (4) 1999 m. spalio 1 d. data pakeičiama 2000 m. spalio 1 d. data, kad būtų galima toliau svarstyti tvarką, taikytiną vėliau, ypač atsižvelgiant trečiųjų šalių pastabas, į pateiktas pagal Sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo susitarimo B priedo nuostatas, ir siekiant išlai- kyti esamą prekybą; (5) šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Veterina- rijos nuolatinio komiteto nuomonę, kadangi: PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: (1) (2) (3) sprendimu 97/467/EB (3) su paskutiniais Komisijos pakeitimais, padarytais Sprendimu 98/556/EB (4), buvo sudaryti laikini trečiųjų šalių įmonių, iš kurių valstybės triušieną ir ūkiuose augintų narės leidžia importuoti medžiojamų gyvūnų mėsą, įmonių sąraše, parengtame pagal pirmiau minėtą sprendimą, nėra nurodytos įmonės, gaminančios bėgiojančiųjų paukščių mėsą; sąrašai; kadangi trečiųjų šalių, iš kurių valstybėms narėms yra leidžiama importuoti bėgiojančiųjų paukščių mėsą, sąrašas, svei- katos šiai ir veterinarinio sertifikavimo reikalavimai mėsai į Bendriją įvežti dar nenustatyti; valstybės narės pagal Sprendimo 97/467/EB nuostatas iki 1999 m. spalio 1 d. gali leisti įmonėms importuoti bėgiojančiųjų paukščių mėsą; 1 straipsnis Sprendimo 97/467/EB 1 straipsnio 2a dalyje žodžiai „1999 m. spalio 1 d. “ pakeičiami „2000 m. spalio 1 d. “. 2 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1999 m. spalio 13 d. Komisijos vardu David BYRNE Komisijos narys (1) OL L 243, 1995 10 11, p. 17. (2) OL L 289, 1998 10 28, p. 36. (3) OL L 199, 1997 7 26, p. 57. (4) OL L 266, 1998 10 1, p. 86


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1852/99 van Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) aan de Commissie. Volksgezondheid en bescherming van de consument.

text: 18. 7. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 203 E/69 De resterende vier miljoen euro waarnaar in de verklaring wordt verwezen, betreft de Bistro-faciliteit, een regeling voor de financiering van kleinschalige projecten waarmee snel op specifieke Russische behoeften kan worden ingespeeld. Ook hier worden de contracten doorgaans met Europese bedrijven gesloten, die zich ertoe verbinden hun Russische partners technische bijstand en expertise te verstrekken. Het enige verschil bestaat erin dat in dit geval de middelen worden beheerd door de delegatie van de Commissie in Rusland. Hopelijk ruimt deze uitleg eventuele misverstanden over de verklaring van de Commissie van 16 september 1999 uit de weg. (2000/C 203 E/084) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1852/99 van Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Volksgezondheid en bescherming van de consument (13 oktober 1999) Op 7 september 1999 heeft in Barcelona het 59ste Mondiale Farmaceuticacongres plaatsgevonden, dat werd bijgewoond door meer dan 3000 specialisten uit de hele wereld. Tijdens dit congres werd de verkoop via Internet van meer dan 20. 000 geneesmiddelen, zonder doktersvoorschrift en zonder enige vorm van informatie over dosering, bijwerkingen of interacties met andere medicijnen, aan de kaak gesteld. Welke maatregelen is de Commissie van plan te treffen om een einde te maken aan deze illegale handel, die de gezondheid van een groot aantal burgers van de Gemeenschap in gevaar brengt? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (22 november 1999) De Commissie is op de hoogte van de problemen in verband met de verkoop van medicijnen via internet. Volgens Richtlijn 92/28/EEG van 31 maart 1992 betreffende reclame voor geneesmiddelen voor menselijk gebruik (1) moet de verkoop via internet van receptplichtige geneesmiddelen, verdovende middelen en medicinale producten zonder vergunning voor het in de handel brengen in de Gemeenschap als onwettig worden beschouwd. Artikel 14 van Richtlijn 97/7/EG van het Parlement en de Raad van 20 mei 1997 betreffende de bescherming van de consument bij op afstand gesloten overeenkomsten (2), bevat een (cid:132)minimumclausule(cid:148), die bepaalt dat lidstaten in het algemeen belang het in de handel brengen van bepaalde goederen of diensten, met name geneesmiddelen, op hun grondgebied door middel van op afstand gesloten overeenkomsten mogen verbieden, zij het met inachtneming van het EG-Verdrag. Ofschoon bovenstaande wetgeving een duidelijk juridische basis vormt voor de bestrijding van illegale praktijken in de Gemeenschap, beseft de Commissie dat door het wereldwijde karakter van internet de vraag rijst in hoeverre deze wetgeving te handhaven is. Op voorstel van de Commissie heeft het farmaceutisch comitØ op zijn 48ste vergadering van 27 en 28 september 1999 een ad hoc-werkgroep opgericht inzake de gevolgen van elektronische handel op de verstrekking van geneesmiddelen aan patiºnten en deze werkgroep verzocht de doeltreffendheid van de huidige instrumenten ter bescherming van de volksgezondheid te onderzoeken in het licht van de groeiende mogelijkheden om via internet geneesmiddelen van buiten de Gemeenschap aan te schaffen en de potentiºle ontwikkelingen op het gebied van de informatietechnologie in de Gemeenschap. De werkgroep zal trachten concrete voorstellen voor maatregelen te doen, die in het farmaceutisch comitØ zullen worden besproken en waarmee de rol en het standpunt van de Gemeenschap ten aanzien van derde landen en in internationale organisaties zoals de Wereldgezondheidsorganisaties aan de orde kan worden gesteld. De werkgroep zal bestaan uit vertegenwoordigers van de Europese instellingen, de lidstaten en van andere betrokken partijen, waaronder patiºntenverenigingen, consumentenbonden, artsen- en apothekersvereni- gingen en industriºle organisaties. Zodra alle benoemingen binnen zijn, zal begin 2000 de eerste vergade- ring bijeen worden geroepen. (1) (2) PB L 113 van 30. 4. 1992. PB L 144 van 4. 6. 1997


title: 1999/698/EY: Komission päätös, tehty 13 päivänä lokakuuta 1999, ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi kannettaville tietokoneille (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3278) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
eco-label
environmental protection
innovation
micro-computer

text: 27. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 276/7 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 13 päivänä lokakuuta 1999, ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi kannettaville tietoko- neille (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3278) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/698/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhteisön ekotuotemerkin myöntämisjärjestel- mästä 23 päivänä maaliskuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 880/92 (1), ja erityisesti sen 5 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan, sekä katsoo, että 1) 2) 3) 4) 5) asetuksen (ETY) N:o 880/92 5 artiklan 1 kohdan ensim- mäisessä alakohdassa säädetään, että yhteisön ekotuote- merkin myöntämisehdot määritellään tuoteryhmittäin, asetuksen (ETY) N:o 880/92 10 artiklan 2 kohdassa säädetään, että tuotteen ekologiset vaikutukset on arvioi- tava tuoteryhmäkohtaisten erityisperusteiden pohjalta, arviointiperusteita on aiheellista tarkistaa kahden vuoden kuluessa vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan ja markkinoiden kehitykseen, energiankulutusta koskevien komissio on asetuksen (ETY) N:o 880/92 6 artiklan mukaisesti kuullut keskeisiä eturyhmiä neuvoa-antavassa foorumissa, ja päätöksessä tässä ovat vahvistetut asetuksen (ETY) N:o 880/92 7 artiklassa tarkoitetun komitean antaman lausunnon mukaiset, toimenpiteet (1) EYVL L 99, 11. 4. 1992, s. 1. 1 artikla Tuoteryhmällä tietokoneet” ’tuoteryhmä’) tarkoitetaan seuraavia tuotteita: ”kannettavat (jäljempänä — yleisesti myynnissä olevat kannettavat jotka toimivat itsenäisesti — eli niiden asianmukaiseen toimin- taan ei tarvita jatkuvasti ulkopuolista ohjelmistoa, tietoko- nekapasiteettia tai verkkovirtaa — ja jotka on tarkoitettu pääasiassa tietojenkäsittelyyn ja joissa on sekä syöttö- että ulostuloliitännät. tietokoneet, 2 artikla Tuoteryhmän ympäristövaikutukset ja käyttökelpoisuus arvioi- daan liitteessä esitettyjen erityisten ekologisten arviointiperus- teiden pohjalta. 3 artikla Tuoteryhmän määritelmä ja tuoteryhmää koskevat ekologiset arviointiperusteet ovat voimassa kahden vuoden ajan perus- seuraavan kuukauden ensimmäisestä teiden hyväksymistä päivästä. Jos ekologisia arviointiperusteita ei ole tarkistettu ennen tämän ajanjakson päättymistä, perusteiden voimassaoloa jatketaan vuodella tai siihen päivään, jolloin hyväksytään uudet arviointiperusteet, riippuen siitä, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi. L 276/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 10. 1999 Tälle ryhmälle annetaan hallinnollisia tarkoituksia varten tunnusnumero ”018”. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 5 artikla Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 1999. Komission puolesta Margot WALLSTRÖM Komission jäsen 27. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 276/9 LIITE YLEISTÄ Saadakseen ympäristömerkin kannettavan tietokoneen on oltava tässä liitteessä esitettyjen arviointiperusteiden mukainen. Perusteiden avulla pyritään — vähentämään energian käytöstä ympäristölle aiheutuvia vahinkoja tai vaaroja (ilmaston lämpeneminen, happamoituminen, uusiutumattomien luonnonvarojen ehtyminen) supistamalla energiankulutusta, — vähentämään luonnonvarojen käytöstä ympäristölle aiheutuvia vahinkoja parantamalla osien vaihdettavuutta sekä tietokoneen kierrätettävyyttä ja ylläpidettävyyttä, — rajoittamaan vaarallisten aineiden käytöstä ympäristölle aiheutuvia vahinkoja tai vaaroja vähentämällä kyseisten aineiden käyttöä. Arviointiperusteilla edistetään myös parhaiden käytänteiden soveltamista ja lisätään kuluttajien ympäristötietoisuutta. Lisäksi merkitsemällä muovikomponentit edistetään niiden kierrätystä. Toimivaltaisten elinten suositellaan ottavan huomioon tunnustettujen ympäristöhoitojärjestelmien, kuten EMAS- tai ISO 14001 -järjestelmien, täytäntöönpano arvioidessaan hakemuksia ja valvoessaan tämän liitteen perusteiden noudattamista. (Huom. Näiden ympäristöjärjestelmien täytäntöönpano ei ole pakollista. ) ENSISIJAISET ARVIOINTIPERUSTEET 1. Energian säästäminen Kannettavan tietokoneen virrankulutus torkkutilassa (sleep mode) saa olla enintään 5 wattia. Kannettavan tietokoneen virrankulutus laitteen ollessa kytkettynä päältä (off mode) saa olla enintään 3 wattia. Oletusasetuksena on oltava, että ollessaan käyttämättömänä laite siirtyy käyttötilasta torkkutilaan enintään 15 minuutin kuluessa. Valmistajan on kytkettävä tämä ominaisuus päälle, mutta käyttäjä voi kytkeä sen pois. 2. Käyttöiän pidentäminen Valmistajan on annettava takuu siitä, että kannettava tietokone tomii vähintään kolme vuotta. Tämä takuu on voimassa siitä päivästä lähtien, jona laite toimitetaan asiakkaalle. Yhteensopivien varaosien saatavuus sekä laitteen huolto on taattava viideksi vuodeksi lähetyspäivästä lähtien. Lisäksi kannettavan tietokoneen on täytettävä seuraavat vaatimukset: 1) Sen on oltava rakenteeltaan modulaarinen siten, että osia on helppo käsitellä 2) Laitteen RAM-muistin on oltava päivitettävissä. Ainakin laitteen prosessorin, kiintolevyn sekä laitteessa mahdollisesti olevan CD-ROM-aseman on oltava vaihdettavissa. Prosessori voidaan vaihtaa vaihtamalla koko emolevy. 3) Laitteessa on oltava yksi tai useampia vapaita korttipaikkoja. PARHAIDEN KÄYTÄNTEIDEN ARVIOINTIPERUSTEET 3. Takaisinotto ja kierrätys Valmistajan on otettava ilman maksua takaisin kannettava tietokone sekä vaihdetut osat, lääketieteellisessä tai ydinenergiasovelluksessa) saastuneita laitteita. (esimerkiksi lukuun ottamatta käytössä Lisäksi kannettavan tietokoneen on täytettävä seuraavat vaatimukset: 1) Yhden koulutetun henkilön on kyettävä yksin purkamaan laite. 2) Valmistajan on tarkistettava keskusyksikön purettavuus ja annettava purkamista koskeva seloste. Selosteesta on muun muassa käytävä ilmi, että liitokset ovat: — helposti löydettävissä ja käsiteltävissä — mahdollisimman standardoituja — käsiteltävissä yleisesti saatavissa olevien työkalujen avulla. L 276/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 10. 1999 3) Yhteensopimattomien ja vaarallisten materiaalien on oltava erotettavissa. 4) Kotelon ja rungon muovi- ja metallimateriaaleista 90 prosenttia on oltava teknisesti kierretettäviä. Kierrätyksellä tarkoitetaan tässä yhteydessä uudelleenkäyttöä, materiaalin kierrätystä ja kemiallista kierrätystä (esim. pyrolyysia tai kaasutusta). Muoviosien metallointi on sallittua. 5) Jos laitteessa tarvitaan merkintöjä, niiden on oltava helposti irrotettavissa tai kiinteästi tehtyjä. 6) Muoviosat — eivät saa sisältää tarkoituksellisesti lisättyä lyijyä tai kadmiumia, — saavat koostua vain yhdestä polymeeristä tai sekoittuvien polymeerien seoksesta lukuun ottamatta koteloa, joka saa koostua enintään kahdesta erotettavissa olevasta polymeerilajista, — eivät saa sisältää metallia, joka ei ole erotettavissa. 7) Yli 25 gramman painoiset muoviosat, kaapelit ja virtalähteiden, pienakkujen ja muiden lisälaitteiden muovikuoret a) eivät saa sisältää seuraavia palonsuoja-aineita: Nimi CAS-n:o dekabromibifenyyli monobromidifenyylieetteri dibromidifenyylieetteri tribromidifenyylieetteri tetrabromidifenyylieetteri pentabromidifenyylieetteri heksabromidifenyylieetteri heptabromidifenyylieetteri oktabromidifenyylieetteri nonabromidifenyylieetteri dekabromidifenyylieetteri klooriparaffiini, jonka hiiliketjun pituus on 10–13 hiiliatomia, klooripitoisuus yli 50 painoprosenttia 13654-09-6 101-55-3 2050-47-7 49690-94-0 40088-47-9 32534-81-9 36483-60-0 68928-80-3 32536-52-0 63936-56-1 1163-19-5 85535-84-8 b) eivät saa sisältää sellaisia aineita sisältäviä palonsuoja-aineita tai -yhdisteitä, joihin on liitetty tai joihin voidaan liittää jokin seuraavista neuvoston direktiivissä 67/548/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 98/98/ETY (2), määritellyistä vaarallisuutta osoittavista lausekkeista: R45 (syöpää aiheuttava), R46 (perimän muutoksia aiheuttava), R50 (erittäin myrkyllistä vesieliöille), R51 (myrkyllistä vesieliöille), R52 (haitallista vesieliöille), R53 (voi aiheuttaa pitkäaikaisia haittavaikutuksia vesiympäristössä), R60 (voi alentaa hedelmällisyyttä) tai R61 (voi aiheuttaa sikiövaurioita); c) on varustettava ISO 11469 -standardin mukaisella pysyvällä materiaalimerkinnällä. Tämä vaatimus ei kuitenkaan koske suulakepuristettuja muovimateriaaleja ja litteiden näyttöjen valojohdinta. 8) Pienakut eivät saa sisältää enempää kuin 0,0001 % elohopeaa, 0,001 % kadmiumia ja 0,01 % lyijyä pienakun painosta. 9) Liitteiden näyttöjen taustavalo ei saa a) sisältää enempää kuin 5 mg elohopeaa, kun näyttö on pienempi kuin 12 tuumaa (30,48 cm mitattuna aktiivisen näyttöpaineen lävistäjästä); b) sisältää enempää kuin 10 mg elohopeaa, kun näyttö on edellä mainittua suurempi. 4. Käyttöohjeet Kannettavan tietokoneen ostajalle on annettava asianmukaiset tiedot, käytöstä ja erityisesti joissa annetaan ohjeet ympäristöä säästävästä 1) suositukset virrankulutusta vähentävien ominaisuuksien käytöstä sekä tieto siitä, että näiden ominaisuuksien kytke- minen pois päältä saattaa lisätä energiankulutusta ja samalla käyttökustannuksia; (1) EYVL L 196, 16. 8. 1967, s. 1. (2) EYVL L 355, 30. 12. 1998, s. 1. 27. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 276/11 2) tiedot kannettavan tietokoneen enimmäis- ja vähimmäisvirrankulutuksesta käytön aikana, torkkutilassa ja laitteen ollessa kytkettynä päältä sekä tieto siitä, että verkkovirran kulutus voidaan välttää kokonaan irrottamalla laite sähköverkosta tai kytkemällä pistorasia pois päältä; 3) tiedot takuusta ja varaosien saatavuudesta. On annetava tiedot asianmukaisista menettelytavoista siltä varalta, että asiakas tarvittaessa haluaa päivittää tai vaihtaa osat; 4) tiedot siitä, että laitteen osat voidaan käyttää uudelleen ja kierrättää eikä niitä tulisi heittää pois; 5) ohjeet siitä, miten kuluttaja voi hyödyntää valmistajan takaisinottotarjouksen. 5. Ympäristöilmoitus Käyttäjälle: Tuotteeseen on liitettävä ympäristöilmoitus, jonka on oltava käyttäjän saatavilla. Tämän asiakirjan on oltava ECMAn teknisessä raportissa 70, ”Product-related environmental attributes”, esitettyjen suositusten mukainen. Toimivaltaiselle elimelle: Toimivaltaiselle elimelle annetaan ilmoitus kaikista nestemäisistä ja kaasumaisista aineista, joita pienakuissa ja nestekide- näytössä (LCD) on enemmän kuin 0,1 mg ja joihin on liitetty tai joihin voidaan liittää jokin seuraavista direktiivissä 67/548/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 98/98/ETY, määritellyistä vaarallisuutta osoittavista lausekkeista: R45 (syöpää aiheuttava), R46 (perimän muutoksia aiheuttava), R50 (erittäin myrkyllistä vesieliöille), R51 (myrkyllistä vesieliöille), R52 (haitallista vesieliöille), R53 (voi aiheuttaa pitkäaikaisia haittavaikutuksia vesiympäristössä), R60 (voi alentaa hedelmällisyyttä) tai R61 (voi aiheuttaa sikiövaurioita). TESTAUS 6. Testauslaboratoriot Jos testausta vaaditaan, 45001 -standardissa esitetyt yleiset vaatimukset. laitteet testataan ympäristömerkin hakijan kustannuksella laboratorioissa, jotka täyttävät EN TIETOA KULUTTAJILLE Seuraavan tekstin on oltava selvästi kulutajien nähtävissä (mahdollisuuksien mukaan ympäristömerkin vieressä): Tuotteelle on myönnetty Euroopan unionin ympäristömerkki, koska tuote käyttää energiaa tehokkaasti ja koska sen suunnittelussa on pyritty siihen, että tuotteen osat voidaan vaihtaa, tuote voidaan korjata, kierrättää ja hävittää ympäristöstöä säästävällä tavalla. Käyttäjälle annettavissa ohjeissa on lisätietoja ympäristövaikutusten vähentämisestä


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2170/1999 af 13. oktober 1999 om ændring af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: 14. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 266/9 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2170/1999 af 13. oktober 1999 om ændring af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2038/1999 af 13. september 1999 om den fælles markedsordning for sukker (1), særlig artikel 18, stk. 5, tredje afsnit, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) Eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2124/ 1999 (2); anvendelsen af de bestemmelser, der er nævnt i forord- ning (EF) nr. 2124/1999 på de oplysninger, som Kommissionen har kendskab til, fører til at ændre de for tiden gældende eksportrestitutioner i overensstemmelse med bilaget til nærværende forordning — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De i bilaget til forordning (EF) nr. 2124/1999 fastsatte eksport- restitutioner for de produkter, som er nævnt i artikel 1, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 2038/1999, i uforarbejdet stand og ikke denaturerede, ændres til de beløb, der er angivet i bilaget. Denne forordning træder i kraft den 14. oktober 1999. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 13. oktober 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 252 af 25. 9. 1999, s. 1. (2) EFT L 261 af 7. 10. 1999, s. 9. L 266/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 10. 1999 til Kommissionens forordning af 13. oktober 1999 om ændring af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand BILAG Produktkode 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Restitutionsbeløb — EUR/100 kg — 44,77 42,62 44,77 42,62 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4867 — EUR/1 % sakkarose × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 48,67 49,04 49,04 1701 99 90 9100 0,4867 — EUR/1 % sakkarose × 100 kg — (1) Dette beløb anvendes for råsukker med et udbytte på 92 %. Såfremt det udførte råsukkers udbytte ikke udgør 92 %, beregnes størrelsen af den restitution, der skal anvendes, i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 19, stk. 4, i forordning (EF) nr. 2038/1999. (2) Denne fastsættelse blev forordning (EØF) nr. 2689/85 (EFT L 255 af 26. 9. 1985, s. 12), ændret ved forordning (EØF) nr. 3251/85 (EFT L 309 af 21. 11. 1985, s. 14). ved Kommissionens suspenderet


title: Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om hur långt systemen för märkning av nötkött har kommit i de olika medlemsstaterna enligt artikel 19.3 i rådets förordning (EG) nr 820/97

eurovoc_concepts:
beef
cattle
health control
labelling
report

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 13. 10. 1999 KOM(1999) 486 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om hur långt systemen för märkning av nötkött har kommit i de olika medlemsstaterna enligt artikel 19. 3 i rådets förordning (EG) nr 820/97 (framlagt av kommissionen) RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om hur långt systemen för märkning av nötkött har kommit i de olika medlemsstaterna enligt artikel 19. 3 i rådets förordning (EG) nr 820/97 1. Inledning. 3 2. Hur märkningssystemet fungerar. 3 3. Förvaltningen av de nationella märkningssystemen. 4 3. 1. Förvaltningsstruktur. 4 3. 2. Förfarande för inlämning och godkännande av specifikationer. 4 3. 3. Kontrollförfarandena och konsekvenserna av dessa. 5 4. Förvaltningen av märkningen av nötkött från andra medlemsstater och tredje land. 6 4. 1. Ömsesidigt erkännande mellan medlemsstaterna. 6 4. 2. Märkning av nötkött från tredje land. 6 5. Inverkan av bestämmelserna om märkning av nötkött. 6 6. Utvärdering av den framtida utvecklingen av politiken för märkning av nötkött. 8 6. 1. Juridiska aspekter. 8 6. 2. Statusen för identifieringen av nötkreatur. 8 6. 3. Kommissionens förslag. 9 6. 3. 1. Förslag 1: Fastställande av allmänna bestämmelser för ett obligatoriskt system, men de obligatoriska uppgifterna införs i två separata steg. 9 6. 3. 2. Förslag 2: Förlängning av tidsfristen för det obligatoriska systemets ikraftträdande med ett år. 10 2 1. INLEDNING Enligt artikel 19. 3 i rådets förordning (EG) nr 820/97 skulle medlemsstaterna före den 1 maj 1999 ha överlämnat rapporter till kommissionen om genomförandet av systemet för märkning av nötkött. Eftersom kommissionen i sin tur skall rapportera till och lägga fram förslag för rådet i samma ärende före den 1 januari år 2000, den tidsfrist som rådet fastställt som sin egen tidsfrist för att fatta beslut om de allmänna bestämmelserna för ett obligatoriskt system för märkning av nötkött, har denna rapport följande tre syften: – – – att se över genomförandet av nötköttsmärkningen i hela Europeiska unionen, att bedöma lagstiftningens inverkan på EU:s nötköttsindustri och dess aktörer, att beskriva hur kommissionen ser på den framtida politiken genom nya förslag, baserade på de erfarenheter som hittills gjorts och en bedömning av de tekniska och ekonomiska begränsningarna inom nötköttsindustrin på kort och medellång sikt. De tekniska och politiska delarna av denna rapport är emellertid inte kompletta utan en redovisning av den process som förts när det gäller den rättsliga grunden till förordningen sedan den antogs den 21 april 1997. Sammanfattningsvis kan sägas att efter det att rådet antog förordning (EG) nr 820/97, vilken hade artikel 43 i Maastrichtfördraget som rättslig grund, drog kommissionen rådet inför EG- domstolen och pläderade att hela förordningen borde ha varit baserad på artikel 100a (dvs. medbeslutandeförfarandet), eftersom artikel 152, när Amsterdamfördraget trätt i kraft, skulle utgöra riktig rättslig grund eftersom åtgärden huvudsakligen berör folkhälsan. Det bör emellertid noteras att domstolen i skrivande stund inte har avkunnat dom i mål C-269/97. 2. HUR MÄRKNINGSSYSTEMET FUNGERAR nötkött med Det nuvarande märkningssystemet är baserat på principen att aktörer eller organisationer som önskar märka eller produktionsförhållanden när det gäller det märkta köttet eller djuret från vilket det kommer" skall aktören eller organisationen göra det i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 820/97. Sedan den 1 juli 1997, den dag då förordningen trädde i kraft, har detta frivilliga märkningssystem tillämpats i alla medlemsstater. om "ursprung, kännetecken uppgifter vissa Enligt artikel 19. 4 i samma förordning får emellertid medlemsstater "om det redan finns ett tillräckligt utvecklat system för identifiering och registrering av nötkreatur redan före den 1 januari 2000 införa ett system för obligatorisk märkning av nötkött som kommer från djur som föds, göds och slaktas på deras territorium". De får dessutom bestämma vilka uppgifter som skall vara obligatoriska. Hittills har tre medlemsstater utnyttjat denna möjlighet och lämnat in sina specifikationer till kommissionen för godkännande. Den 13 oktober 1998 godkändes de obligatoriska system som lämnades in av Frankrike och Belgien genom kommissionens beslut C(1998) 3050 och det finska systemet godkändes den 14 december 1998 [kommissionens beslut C(1998) 4040]. 3 De tre systemen är i huvudsak baserade på ursprung. I det franska systemet är det obligatoriskt att ange djurkategori (t. ex. ungtjur, stut, ko, kviga, tjur) och rastyp (nötkötts- eller mjölkproduktion). I det belgiska systemet anges vilken typ av information som krävs i varje saluföringsled (t. ex. slakteri, grossist och detaljist) och krävs obligatorisk uppgift om identifiering av enskilda djur eller grupp av djur, namn på ansvarigt organ och slaktdatum. Enligt det finska systemet behöver endast uppgiften "finskt nötkött" lämnas även om även andra uppgifter som omfattas av förordning (EG) nr 820/97 får lämnas. 3. FÖRVALTNINGEN AV DE NATIONELLA MÄRKNINGSSYSTEMEN 3. 1. Förvaltningsstruktur De behöriga myndigheter och kontrollmyndigheter som varje medlemsstat utsett genomförandet av rådets förordning (EG) nr 820/97 återfinns i tabell 1. för 3. 2. Förfarande för inlämfootnote contains godkännande av specifikationer superfluous white spacening och Medlemsstaternas rapporter visar att de utsedda behöriga myndigheterna under de senaste två förvaltning och bedömning av åren har vunnit värdefull erfarenhet när det gäller specifikationerna från de aktörer som önskar söka om förhandsgodkännande av sin nötköttsmärkning. De behöriga myndigheterna har antingen särskilda avdelningar inom sin inrättat förvaltning som handlägger ärenden om märkning av nötkött eller har särskilt kommittéer med medlemmar från flera olika myndigheter inom ramen för sina nationella bestämmelser. Alla medlemsstater har med framgång utvecklat detaljerade administrativa förfaranden för att handlägga sådana ansökningar och antalet inkomna ärenden återspeglar de olika sätt på vilka medlemsstaternas förvaltningar har lagt fram märkningsbestämmelserna för nötköttsindustrin och hur den har bemött dem. För att hantera ansökningar som innehåller oacceptabla brister eller felaktigheter har det gängse sättet varit att meddela aktören dessa och ange vad som krävs för att rätta till dem och därefter låta aktören avgöra om ansökan skall dras tillbaka eller om de nödvändiga ändringarna skall göras. Följaktligen har mycket få ansökningar avslagits på en gång. I medlemsstater som Belgien, Frankrike, Luxemburg och Österrike har ett fåtal ansökningar som omfattar ett stort antal enskilda aktörer handlagts. Däremot har medlemsstater som Tyskland, Finland och Förenade kungariket tagit emot många ansökningar (> 200) vilket individuell speglar en större spridning av intresset behandling av varje ärende. De flesta medlemsstaterna har färre än 100 ansökningar. Antalet ansökningar som varje medlemsstat har behandlat till dags dato anges i tabell 1. inom nötköttssektorn och en mer tagit emot När det gäller vilken typ av uppgifter som aktörer frivilligt har lämnat in för godkännande hänför sig de mest populära uttrycken till olika kvalitetsaspekter, ras och uppfödningssystem, inbegripet ekologisk produktion. En förteckning över de mest populära uttrycken i medlemsstaterna återfinns i tabell 2. Det bör påpekas att medlemsstaterna ansvarar för tolkningen av vilka uppgifter som är acceptabla. Varje behörig myndighet skall ha bestämt huruvida en uppgift kan godkännas enligt förordning (EG) nr 820/97, huruvida den redan omfattas av de förordningar och direktiv som anges i artikel 12 eller huruvida den är missvisande eller oklar. Detta har inte 4 alltid varit så lätt och vissa medlemsstater har påpekat att det skulle underlätta tolkningen av dessa uttryck om det fastställdes definitioner på europeisk nivå. När det gäller märkningens utbredning rapporterar de flesta medlemsstaterna att producent- och konsumentledet i hög grad är involverade i märkningssystemen och att de är nöjda med den mängd uppgifter som når försäljningsstället. Slutligen kan sägas att medlemsstaterna lägger stor vikt vid de problem som drabbar små försäljningsställen och att de är medvetna om dessa aktörers administrativa börda och höga kostnaderna, särskilt i samband med kontroller. De flesta medlemsstaterna önskar att förfarandena på detta område förenklas. 3. 3. Kontrollförfarandena och konsekvenserna av dessa Nästan alla medlemsstater som har frivillig märkning godkänner endast självreglerande märkningsspecifikationer som är beroende av oberoende organs kontroller. Förfarandena för att godkänna oberoende kontrollorgan har i detta fall inte skapat några problem. Även om få ännu har godkänts, kommer de flesta organisationer som nu sysslar med kontroll av nötköttsmärkningen att uppfylla den europeiska normen EN/45011 i slutet av detta år. Av de medlemsstater som har frivillig märkning är det endast den behöriga myndigheten i Danmark och en autonom region i Spanien som tagit på sig ansvaret för kontrollerna. Däremot är de tre medlemsstater som har obligatoriska system beroende av kontroller som görs eller samordnas av deras behöriga myndigheter, eftersom de betraktas som lagstadgade krav för att få saluföra nötkött i de medlemsstaterna. När det gäller att genomdriva märkningskraven för nötkött kan det urskiljas tre kontrollnivåer som i de olika medlemsstaterna medför olika sanktioner, alltifrån böter till tillbakadragande av märkning eller återtag av varor. För det första kontrollerar de behöriga myndigheterna de oberoende organens arbete och i vissa fall kan höga böter utkrävas om det uppdagas att en specifikation har använts felaktigt. För det andra kan felaktig märkning identifieras i de oberoende organens rapporter, men enligt principen om "självreglering" medför sådana överträdelser mindre omfattande sanktioner. Slutligen har alla behöriga myndigheter, som livsmedels- och frivillig eller obligatorisk märkning, bemyndigat antingen tillämpar hälsomyndigheterna i respektive land att på platsen kontrollera att märkningen görs på rätt sätt på försäljningsstället i enlighet med förordning (EG) nr 820/97. På det ekonomiska planet rapporterar medlemsstaterna att även om förordning (EG) nr 820/97 har genomförts vid en tidpunkt när normerna för att spåra nötköttet ständigt har förbättrats, särskilt genom ökad datoranvändning, är kontrollkraven (och därmed kostnaderna) alltför höga. Kontrollkraven anses faktiskt avskräcka små aktörer och slaktare från att delta i nötköttsmärkningen och betraktas som ett allvarligt hinder för systemets framtid. Eftersom flertalet av de nyligen godkända märkningsspecifikationerna endast har fungerat under en kort period, har de flesta medlemsstaterna endast rapporterat ett fåtal överträdelser, förutom Frankrike där det obligatoriska systemet har kontrollerats i stor skala. 5 4. FÖRVALTNINGEN AV MÄRKNINGEN AV NÖTKÖTT FRÅN ANDRA MEDLEMSSTATER OCH TREDJE LAND 4. 1. Ömsesidigt erkännande mellan medlemsstaterna Inom EU rapporterar medlemsstaterna att relativt få specifikationer har utbytts inom ramen för ömsesidigt erkännande enligt artikel 14 i förordningen. Det finns två orsaker till detta. För det första har få frivilliga specifikationer omfattat produktion och/eller saluföring av nötkött i två eller flera medlemsstater. För det andra har de behöriga myndigheterna, i de fall det rör sig om gränsöverskridande märkning, behandlat specifikationerna direkt genom att aktören med hjälp av ett officiellt intyg bevisar sin rätt att märka produkten på ett visst sätt i sitt hemland. Det enda problemet tycks vara att de uppgifter som varje medlemsstat godkänner i vissa fall skulle kunna vara lite mera noggranna. Alla skillnader, hur små de än är, i lydelsen på etiketten, för den behöriga myndigheten i importlandet att godkänna den etiketten. jämfört med den godkända specifikationen, gör det svårt Därför innebär det begränsade antalet ärenden som kräver godkännande genom ömsesidigt erkännande att det förenklade förfarande som fastställs i artikel 14. 3 inte har skapat några problem. Medlemsstaterna är emellertid medvetna om att en övergång till ett obligatoriskt system skulle öka arbetsbelastningen enormt när det gäller ömsesidigt erkännande och att ett förenklat förfarande i så fall måste införas. 4. 2. Märkning av nötkött från tredje land Enligt artikel 15 i förordning (EG) nr 820/97 har kommissionen tagit emot och godkänt underrättelser om märkning från tolv länder utanför EU, nämligen Argentina, Australien, Botswana, Brasilien, Kanada, Namibia, Nya Zeeland, Paraguay, Swaziland, Uruguay, Förenta staterna och Zimbabwe. En översikt av underrättelserna från dessa tredje länder återfinns i tabell 3. I sina rapporter nämner medlemsstaterna få problem när det gäller etiketter från tredje land. Vissa medlemsstater påpekar dock att de uppgifter som lämnas i underrättelsen kunde vara mera exakta eftersom det då och då uppstår praktiska problem när importerat nötkött inte är märkt exakt på samma sätt som den märkning kommissionen godkänt. I tveksamma fall måste de behöriga myndigheterna avslå märkningen, vilket kan orsaka svårigheter i handelsledet, till dess att aktören i exportlandet antingen rättar till sina etiketter eller ber sin nationella myndighet ändra det tredje landets underrättelse. 5. INVERKAN AV BESTÄMMELSERNA OM MÄRKNING AV NÖTKÖTT Medlemsstaterna ombads redogöra för vilken inverkan förordning (EG) nr 820/97 hade haft på deras nötköttsindustri sedan den infördes i mitten av 1997. Huvudinnehållet i dessa rapporter sammanfattas nedan. När det gäller om politiken fungerar enligt förväntningarna: • endast Danmark, Frankrike och Italien anger utan förbehåll att bestämmelserna på ett till att återvinna konsumenternas förtroende och/eller ökat effektivt sätt har hjälpt nötköttskonsumtionen, medan Spanien och Österrike är mera modesta i sina positiva utvärderingar av politiken. Spanien anser att det krävs mer tid för att se hur effektivt systemet har varit, medan Österrike påpekar att förordning (EG) nr 820/97 på ett oväntat 6 och oönskat sätt har avskräckt vissa österrikiska aktörer som tidigare märkte sitt kött enligt nationella bestämmelser på grund av de extrakostnader och den administrativa börda som det europeiska systemet innebär. • övriga medlemsstater anser att bestämmelsernas inverkan har varit obetydlig eller, mera bestämt, att det inte finns några bevis för att införandet av dem har haft positiv verkan (t. ex. Irlands, Nederländerna och Förenade kungarikets åsikt). Följaktligen varierar även medlemsstaternas åsikter om konsumenternas reaktion. • medlemsstater som Tyskland, Frankrike, Luxemburg, Österrike och Finland anser att deras konsumenter är välinformerade och ser positivt på nötköttsmärkningen, även om denna entusiasm i Tysklands fall har svalnat något sedan slutet av 1998. • andra medlemsstater rapporterar att deras konsumenter, även om de är välinformerade, inte märkbart har ändrat sina konsumtionsvanor när det gäller nötkött. Italien påpekar till exempel att de europeiska insatserna för att märka nötkött måste få större spridning bland konsumenterna för att få en reell inverkan. Som svar på kommissionens begäran till medlemsstaterna om att ange huruvida nötköttsmärkningen har haft oväntade biverkningar, har flera betydelsefulla kommentarer lämnats: • Irland, Nederländerna och Förenade kungariket påpekade att ursprungsmärkningen, enligt deras sätt att se det, hade skapat en oönskad tendens att främja en åternationalisering av unionens nötköttsmarknad. • Danmark, Frankrike, Österrike och Förenade kungariket angav att ökade förvaltnings- och kontrollförfaranden i samband med märkning av nötkött hade gjort det svårare för aktörer att förvaltningen av köttleveranserna mera problematisk och byråkratisk. fritt handla sinsemellan och har gjort • Finland nämnde att landets konsumenter har blivit förbryllade över det faktum att nötkött med ursprung i Finland obligatoriskt måste märkas, medan kött som importeras till Finland inte nödvändigtvis behöver märkas enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 820/97. • Förenade kungariket, som erkänner att förordning (EG) nr 820/97 rent generellt har förbättrat märkningen av nötkött, oroar sig för att aktörers och kontrollorgans investeringar i denna handelsverksamhet har skapat ett antal rimliga förväntningar, som skulle kunna bestämma politikens framtida utveckling. i sina bedömningar av de höga kostnaderna i Slutligen var medlemsstaterna strängast samband med de nu gällande märkningsbestämmelserna och den tunga administrativa börda som de innebär både för den offentliga och privata sektorn. De erkänner emellertid att de endast har få kriterier eller oberoende marknadsundersökningar för att kunna bedöma om politiken har varit kostnadseffektiv. 7 6. UTVÄRDERING AV DEN FRAMTIDA UTVECKLINGEN AV POLITIKEN FÖR MÄRKNING AV NÖTKÖTT Samtidigt som hänsyn har tagits till medlemsstaternas synpunkter har kommissionen varit tvungen att basera sin syn på framtiden för nötköttsmärkningen på en bedömning av den rättsliga grunden för förordning (EG) nr 820/97 och den tekniska status som identifiering av nötkreatur har inom EU. Dessa två faktorer har i sig visat sig så viktiga för den framtida politiken att de i stor grad har bestämt kommissionens alternativ när det gäller att lämna förslag. 6. 1. Juridiska aspekter Enligt artikel 19, i dess nuvarande lydelse, i förordning (EG) nr 820/97 gäller följande: – – frivilliga system för märkning som för närvarande används i de flesta det medlemsstaterna kommer automatiskt att upphöra i slutet av 1999, skall med kvalificerad majoritet Rådet bestämmelser för ett obligatoriskt system. enligt förordningen anta allmänna Kommissionen drog rådet inför EG-domstolen när förordning (EG) nr 820/97 antogs enligt artikel 43 i EG-fördraget i dess lydelse före Amsterdamfördraget. Dom har ännu inte avkunnats i mål C-269/97. I kommissionens förslag, som ligger i linje med kommissionens officiella ståndpunkt innan ärendet togs upp i domstolen, har artikel 152 i det nya fördraget valts som rättslig grund eftersom den omfattar alla åtgärder där det främsta målet är att skydda folkhälsan och eftersom den engagerar Europaparlamentet i ett nära samarbete genom det medbeslutandeförfarande som föreskrivs i artikel 251 i fördraget. Kommissionen föreslår därför att förordning (EG) nr 820/97 upphör att gälla och ersätts med en förordning som är baserad på artikel 152 i fördraget och som inbegriper allmänna bestämmelser för det obligatoriska systemet för märkning av nötkött. 6. 2. Statusen för identifieringen av nötkreatur att kunna göra en utvärdering av det nuvarande och framtida För för nötköttsmärkningen, särskilt när det gäller att spåra köttets ursprung, krävs en utvärdering av i vilken omfattning avdelning I i förordning (EG) nr 820/97 (identifiering och registrering av nötkreatur) har genomförts inom hela EU. läget Enligt den information som medlemsstaterna lämnat och enligt kommissionens egna förfrågningar har medlemsstaterna1 gjort i direktiv 92/102 som rörde nötkreatur ersattes med förordning (EG) nr 820/97 1997. Vissa tillämpningen av märkningen av nötkött har emellertid konstaterats och kan brister i sammanfattas på följande sätt: tydliga framsteg efter det att de delar – 1 djurpass med alla uppgifter om ursprung och som används för djur inom en medlemsstat eller för djur som är föremål för handel inom gemenskapen används i de flesta medlemsstaterna endast för djur födda efter den 1 januari 1998, Eftersom medlemsstaterna fortfarande håller på att införa dessa bestämmelser kan den nuvarande situation som beskrivs i denna rapport ha ändrats sedan rapporten utarbetades i juni 1999. 8 – – – – medlemsstaterna behåller inte nödvändigtvis all den information de erhåller om sådana djur när de utfärdar ett nytt pass. I bästa fall, men långt i från i alla fall, anges numret på den anläggning från vilken djuret kom senast i det nya passet, avsaknaden av en enhetlig utformning av passet eller av ett kodsystem inom EU för att identifiera anläggningar kan orsaka praktiska problem när det gäller att överföra samtliga uppgifter om ett djur till den mottagande medlemsstaten, databaserna är fullt eller nästan fullt fungerande i åtta medlemsstater, men endast Belgien, Luxemburg och Nederländerna har möjlighet att utbyta information elektroniskt, övriga medlemsstaternas databaser kommer mer eller mindre att vara fullt fungerande i slutet av 1999, men det kommer definitivt inte att finnas fullständiga uppgifter om ursprung i alla medlemsstaters databaser innan dess. Kommissionen drar därför slutsatsen att de flesta medlemsstaterna – – – antingen på grund av bristande information eller bristande tillgång till den från och med den 1 januari år 2000 för varje slaktat djur saknar kännedom om var det fötts och alla de platser där de hållits under dess levnad, inte kan fullgöra de skyldigheter de åläggs i artikel 19 i förordning (EG) nr 820/97 genom vilken det den 31 december 1999 automatiskt inrättas ett obligatoriskt system för märkning av nötkött baserat på ursprung, genom att de inte på ett tillförlitligt sätt kan genomföra obligatorisk märkning kommer att skapa en otillfredsställande oro, orättvisa och osäkerhet för hela EU:s nötköttssektor från producent till konsument. 6. 3. Kommissionens förslag Med hänsyn till dessa viktiga juridiska och tekniska aspekter anser kommissionen därför att det i detta läge är lämpligast att lägga fram två förslag som båda är baserade på ett gemensamt beslut av rådet och parlamentet. 6. 3. 1. Förslag 1: Fastställande av allmänna bestämmelser för ett obligatoriskt system, men de obligatoriska uppgifterna införs i två separata steg Förslaget innebär följande: – de användbara delarna av förordning (EG) nr 820/97 (dvs. identifiering och registrering av nötkreatur och delar av systemet för märkning av nötkött) behålls i en ny text. Endast små ändringar i den nuvarande lydelsen av förordning (EG) nr 820/97 föreslås i avdelning I (identifiering och registrering av nötkreatur). I artikel 4. 7 föreslås det att tidsfristen för att lägga fram en rapport till rådet om elektronisk identifiering förlängs med ett år, dvs. till den 31 december 2001. Anledningen till detta är de förseningar som uppstått i igångkörningsfasen av kommissionens IDEA-projekt, en pilotstudie som för närvarande testar teknologin på en miljon djur i sex medlemsstater och där resultaten inte väntas vara färdiga förrän i slutet av år 2001, 9 – – texten bör föreslås som en ny förordning (och anta artikel 152 som rättslig grund), införas realistiska allmänna bestämmelser tet bör för det obligatoriska märkningssystemet så att identifiering av nötkreatur och märkning av nötkött även fortsättningsvis omfattas av samma förordning. Anledningen till detta är att märkningen är beroende av att köttet kan spåras genom ett tillförlitligt identifieringssystem, vilket gör att de två närmast är oskiljbara. Fördelen med detta förslag är att det behåller innebörden i den nuvarande politiken för märkning av nötkött och att de rättmätiga förväntningarna hos konsumenterna och hos de aktörer som har satsat på märkning inom nötköttssektorn kvarstår eftersom man övergår till ett obligatoriskt system. Kommissionen anser att de obligatoriska uppgifterna inledningsvis bör fokuseras på tillförlitlig information som finns tillgänglig för alla djur vid slakttillfället (dvs. slaktdatum, slaktplats och djurslag). Enligt förslaget skall sedan övriga obligatoriska uppgifter som rör ursprung och som av tekniska skäl inte kan införas från början träda i kraft den 1 januari år 2003. Det frivilliga systemet för alla andra uppgifter än ursprung (dvs. ras, uppfödningssystem etc. ) bör behållas i sin nuvarande form, men med ett förenklat administrativt godkännandesystem. Eftersom det enligt förordning (EG) nr 820/97 skall fattas beslut om ett sådant obligatoriskt system före den 31 december 1999 och rådet och parlamentet inte har tillräckligt med tid för att diskutera detta förslag, föreslår kommissionen att ett andra förslag antas före årets utgång. 6. 3. 2. Förslag 2: Tillfällig förlängning av giltighetstiden för de nu gällande märkningsbestämmelserna Detta förslag består i en ändring av förordning (EG) nr 820/97 som förlänger giltighetstiden för de nu gällande märkningsbestämmelserna tills det första förslaget till regler för ett obligatoriska system har antagits. för att undvika att det nuvarande frivilliga Förslaget måste antas märkningssystemet kollapsar och att det automatiskt byts ut mot ett obligatoriskt system utan att det finns några allmänna bestämmelser för det. snabbt Om rådet och parlamentet inte lyckas fatta ett beslut före den 31 december 1999, måste kommissionen förbehålla sig rätten att lägga fram ett brådskande förslag för rådet som skall antas före 1999 års utgång och som är baserat på nuvarande artikel 19 i förordning (EG) nr 820/97 (dvs. ett beslut som rådet fattar med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen). Ett sådant förslag skulle läggas fram för att undvika att det uppstår några luckor i lagstiftningen genom att det frivilliga systemet automatiskt upphör att gälla. 10 Tabell 1 RAPPORT OM MÄRKNING AV NÖTKÖTT Behöriga myndigheter, kontrollorgan och antal ansökningar Medlems- stat Behörig myndighet Kontrollorgan Antal ansökningar Belgique/ België InterprofesioneleVereniging vorrhetBelgischvlees(IVB) Danmark DanishVeterinaryandFood Administration(VFD) Officiell kontrollmyndighetför olikaministerier Lokalamyndigheter (Kommunala livsmedelsenheten) Behörigamyndigheteri delstaterna Bundesansaltfür Landwirtschaftund Ernährung(BLE) DirectorateGeneralof AnimalProduction(DGAP)of theMinistryofAgriculture Lokala jordbruksmyndigheter MinisteriodeAgricultura, PescayAlimentación (MAPA)(Ministryof Agriculture) Behörigamyndigheteri deautonoma regionerna 61 83 239 Inga 43 Statsmakterna(DGAL, DCCCRF) 4(plus25 frivilliga specifika- tioner) Ministèredel'Agricultureet delaPêche,Direction Généraledel'Alimentation Ministèredel'Economie,des Financesetdel'Industrie, DirectionGénéraledela Concurrence,dela Consommationetdela RépressiondesFraudes MeatTradeDivision,Ministry ofAgricultureandFood Kontoretför konsumentfrågor MinisteroperlePolitiche agricole,Direzionegenerale dellePoliticheAgricoleed Agroindustriali(Ministryof Agriculture) ServizioSanitario Nazionale(Nationella myndighetenför hälsofrågori samarbetemed regionalamyndigheter ochmyndigheteri autonomaprovinser) 72 10 11 Deutsch- land Ellas España France Ireland Italia Luxem- bourg Ministèredel'Agriculture,de laViticultureetdu Développementrural Veterinärmyndigheten ochmyndighetenför tekniskatjänster Ministerievan Volksgezondheid, WelzijnenSport (VWS),Inspectie Gezondheids- bescherming(IGB) (Hälsoministeriet) Direcção-Geral Veterinária(DGV), Direcção-Geralde Fiscalizaçãoe ControlodaQualidade Alimentar(DGFCQA) Nationellainstitutetför veterinär-och livsmedelsforskning (EELA) Besiktnings- veterinärorg. Lokalahandelsnormer och miljöhälsomyndigheter Nederland ProductschapVeeenVlees (PVV) Österreich AgrarmarktAustria(AMA) Portugal MinistériodoAgricultura,do DesenvolvimentoRurale dasPescas,Gabinetede PlaneamentoePolíticaAgro- Alimentar(Ministryof Agriculture) Suomi/ Finland MinistryofAgricultureand Forestry Sverige Livsmedelsverket United Kingdom MinistryofAgriculture, FisheriesandFood(MAFF), ScottishOfficeAgriculture, EnvironmentandFisheries Department(SOAFED), WelshOfficeAgriculture Department(WOAD), DepartmentofAgriculturefor NorthernIreland(DANI) 2 80 3 0 2740 11 1841 12 Tabell 2 RAPPORT OM MÄRKNING AV NÖTKÖTT Typ av upgift Medlemsstat Typ av uppgift (annan än ursprung) ANDRA ASPEKTER Djurets identifieringsnumm er och kön Uppfödningsmetod eller annan uppgift om uppfödningen Uppgifter om slakt (datum, mörning) Köttets kvalitet Djurens välbefinna nde Djurras Andra Belgique/ België Danmark Deutschland Ellas España France Ireland Italia Ingauppgifterhar lämnats Ingauppgifterhar lämnats Märkningssystemet ärejigång 2 Inga 25 Ingauppgifterhar lämnats 4 Endastförreklammaterial Ja 5 1 - 3 Ja 18 11 - Inga Inga 21 4 - Inga Ja Inga särskilda 17 Inga - 1 Ja 12 - Inga Inga Garanti från gården(9) 13 Luxembourg Detobligatoriskasystemetmöjliggörfullständig Nederland Flera Österreich Portugal Suomi/ Finland Sverige United Kingdom Ingauppgifterhar lämnats Märkningssystemet ärejigång Ingauppgifterhar lämnats Plats/gård(73) spårning Ekologisk(1),Uppföddai grupp(2),europeiskt kvalitetsnötkött(EQB)eller europeisktkvalitetskalvkött (EQV)(9) Allahardatum Flera, mest EQBoch EQV Flera Flera Djurkatego ri,ålder - - - - - Ja-ekologiskproduktion Inga Inga Inga Ja Inga Uppfödning(71), produktionssystem(55) 292 3 5 68 Garanti från gården (45) 14 Tabell 3 RAPPORT OM MÄRKNING AV NÖTKÖTT Tredje land, behöriga myndigheter och lämnade uppgifter Tredje land Behörig myndighet Uppgift i underrättelse Argentina ServiceNationalde SantéetdeQualité Agro-alimentaire (SENASA) Logotyp,produktnamn, kategori,ursprung: "Argentina",slaktdatumoch slaktplats Australien AustralianQuarantine andInspectionService (AQIS)andState authorities Ursprung:"Productof Australia"(ochandra), märke/ordsombeskriver ålderochkön Botswana Botswanadepartmentof AnimalHealthand Production Ursprung:"Productof Botswana",halal, slaktdatum,klass, produktionsdag Datum för god- kännande 20 maj 1998 27 maj 1998 29 april 1998 Brasilien AnimalHealthandPlant InspectionSecretariat (SDA),Ministryof AgricultureandSupply Ursprungochlogotyp "Brazilianbeef", produktslag,produktionsdag 29 juni 1998 Kanada Namibia Nya Zeeland CanadianFood InspectionAgency (CFIA) DirectorateofVeterinary Services,Ministryof Agriculture,Waterand RuralDevelopment NewZealandMinistryof AgricultureandForestry, RegulatoryAuthority (MAFRA) Paraguay MinistryofAgriculture andLivestock Ursprung:"Productof Canada",produktslag, slakterietsnamn, produktionsdag 27 november 1998 Ursprung:"Namibia",Halal, produktionsnamnoch produktionsdag 27 maj 1998 31 mars 1998 29 juni 1998 Ursprung:"ProductofNew Zealand",olika beskrivningaravkvalitet, uppfödningsmetod,ras, produktensreferensnummer (systemförkvalitetsgaranti) Ursprung:"Themeat proceedsfromcattleborn, raisedandslaughteredin Paraguay",produktnamn ochslaktdatum 15 Swaziland Uruguay Förenta staterna Zimbabwe Departmentof VeterinaryServices, MinistryofAgriculture andCo-operatives Ursprung:"Swaziland", produktslag, produktionsplatsoch produktionsdag,Halal 29 juni 1998 MinsitryofLivestock, AgricultureandFisheries (MGAP),General DivisionofLivestock Services UnitedStates Departmentof Agriculture(USDA), FoodSafetyand InspectionService (FSIS) Departmentof VeterinaryServices, MinistryofLandsand Agriculture Ursprung:"Uruguay", produktnamn,slaktplatsoch slaktdatum 25 maj 1998 25 maj 1998 Niobegreppsomomfattar kvalitetochgodkännande enligtUSDAochUS, exportidentifieringsnummer, produktionsdag 29 juni 1998 Ursprung:"Productof Zimbabwe",produktslag, partinummer, anläggningsnummer, förpackningsdatum 16


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1800/99 di Helena Torres Marques (PSE) al Consiglio. Proposte di direttiva in attesa della decisione del Consiglio.

eurovoc_concepts:
Treaty of Amsterdam
directive (EU)
proposal (EU)
transport policy

text: 20. 6. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 170 E/103 (2000/C 170 E/119) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1796/99 di Marco Pannella (TDI) alla Commissione (1o ottobre 1999) Oggetto: Sequestro di Vu Duc Binh e arresto di 24 membri del PAP Secondo le dichiarazioni di Thomas Hammarberg, rappresentante speciale del Segretario Generale del- l(cid:146)ONU per i diritti dell(cid:146)uomo in Cambogia, Vu Duc Binh, membro del «Partito d(cid:146)azione popolare» e oppositore del regime comunista di Hanoi, Ł stato sequestrato e quindi arrestato dalla polizia cambogiana lo scorso agosto e si troverebbe attualmente in Vietnam. D(cid:146)altro canto, secondo notizie riferite dalla stampa ufficiale vietnamita, un tribunale di Hanoi avrebbe condannato 24 membri dello stesso partito d(cid:146)opposi- zione a 224 anni di detenzione per essere tornati clandestinamente in Vietnam con l(cid:146)intenzione di rovesciare il governo comunista. Di quali informazioni dispone la Commissione in merito al sequestro di Vu Duc Binh, all(cid:146) arresto di 24 membri del Partito d(cid:146)azione popolare e alle loro condizioni di detenzione? Quali iniziative ha adottato, o intende adottare, la Commissione perchØ tali persone siano liberate quanto prima? Piø in generale, quali iniziative ha adottato, o intende adottare la Commissione per favorire la democratizzazione e lo sviluppo dell(cid:146)economia di mercato in Vietnam? Infine, la Commissione ha comunicato, o intende comunicare, alla Cambogia il proprio biasimo per il ruolo da essa svolto nel sequestro di Vu Duc Binh? Risposta data dal sig. Patten a nome della Commissione (21 ottobre 1999) Tranne le scarne informazioni reperibili sulla stampa e quelle comunicate dal Centro dei diritti dell(cid:146)uomo delle Nazioni Unite a Phnom Penh, che sono talvolta contraddittorie, la Commissione non dispone a tutt(cid:146)oggi di alcuna ulteriore informazione sul sequestro dell(cid:146)agosto 1999 del sig. Vu Duc Binh e sull(cid:146)arresto di 24 membri del partito d(cid:146)azione popolare vietnamita. La Commissione ha invitato le delegazioni di Hanoi e di Bangkok (per Phnom Penh) a seguire attentamente la situazione. Nel quadro della cooperazione con la Cambogia e il Vietnam, la Commissione non perde occasione per rammentare l(cid:146)importanza che l(cid:146)Unione attribuisce al rispetto dei principi democratici e dei diritti fondamentali dell(cid:146)uomo, ai principi della Carta delle Nazioni Unite, alla dichiarazione universale dei diritti dell(cid:146)uomo, alla dichiarazione di Vienna, al programma d(cid:146)azione della conferenza mondiale sui diritti dell(cid:146)uomo del 1993, principi ai quali fanno riferimento gli accordi di cooperazione con questi due paesi. (2000/C 170 E/120) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1800/99 di Helena Torres Marques (PSE) al Consiglio (13 ottobre 1999) Oggetto: Proposte di direttiva in attesa della decisione del Consiglio Nella riunione del 23 settembre 1999 della commissione per la politica regionale, i trasporti e il turismo il Presidente in carica del Consiglio «trasporti» ha confermato che in seno al Consiglio sono numerose le proposte di direttiva in merito alle quali detto organo non ha ancora adottato alcuna decisione benchØ i relativi fascicoli siano da anni in tale situazione. Pu(cid:242) il Consiglio informare in merito alle proposte di direttiva che si trovano in tale stato? Risposta (17 dicembre 1999) Le proposte di direttiva cui l(cid:146)Onorevole Parlamentare fa riferimento riguardano, tra l(cid:146)altro, quelle che formano oggetto della risoluzione adottata dal Parlamento europeo nella seduta del 16 settembre 1999 C 170 E/104 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 6. 2000 (cfr. doc. PE 279. 943). Con tale risoluzione il Parlamento europeo ha confermato in prima lettura, nell(cid:146)ambito della procedura di codecisione applicabile dall(cid:146)entrata in vigore del trattato di Amsterdam, una serie di testi votati nella legislatura precedente. Alla luce dei questa risoluzione del Parlamento europeo, il Consiglio cercher(cid:224) ora di portare avanti tali fascicoli. (2000/C 170 E/121) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1801/99 di David Bowe (PSE) alla Commissione (12 ottobre 1999) Oggetto: Lindane La monografia pubblicata dalle autorit(cid:224) austriache sugli effetti per la salute e per l(cid:146)ambiente del pesticida lindane Ł stata trasmessa alle autorit(cid:224) competenti degli Stati membri affinchØ esprimano il loro parere prima che la Commissione presenti una proposta sull(cid:146)uso di tale prodotto. Dato il vastissimo numero di pesticidi e altri prodotti chimici relativamente ai quali scarseggiano informazioni relative alla sicurezza, si ritiene la Commissione soddisfatta dell(cid:146)attuale procedura di revisione, lento e farraginosa? Come intende sveltire tale procedura senza perci(cid:242) compromettere le norme di sicurezza? (2000/C 170 E/122) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1802/99 di David Bowe (PSE) alla Commissione (12 ottobre 1999) Oggetto: Lindane Ai sensi della direttiva del Consiglio 91/0414/CEE (1) le autorit(cid:224) austriache hanno elaborato una mono- grafia sugli effetti per la salute e l(cid:146)ambiente del pesticida lindane. In tale monografia raccomandano la sospensione dell(cid:146)uso del lindane nel territorio dell(cid:146)UE in attesa di ulteriori dati. Inoltre si Ł invocata la classificazione del lindane nella «categoria 3 delle sostanze carcinogene» e l(cid:146)inserimento nell(cid:146)etichetta della frase «possibile rischio di effetti irreversibili» ai sensi della direttiva 67/0548/CEE (2). Alla luce delle raccomandazioni espresse in tale relazione e del fatto che la Svezia e la Danimarca hanno gi(cid:224) bandito l(cid:146)uso del lindane, quale azione intende la Commissione adottare nei confronti di tale prodotto? Intende accettare pienamente le raccomandazioni proposte dagli austriaci, soprattutto alla luce del principio precauzionale? (1) GU L 230 del 19. 8. 1991, pag. 1. (2) GU L 196 del 16. 8. 1967, pag. 1. Risposta comune data dal sig. Byrne in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-1801/99 e E-1802/99 (15 novembre 1999) Per quanto riguarda l(cid:146)iter del dossier riguardante il lindano, la Commissione si rimanda alla sua risposta all(cid:146)interrogazione scritta E-154/99 del sig. Pollack (1). La Commissione seguir(cid:224) la procedura fissata nel Regolamento della Commissione (CEE) 3600/92 dell(cid:146)11 dicembre 1992 recante disposizioni d(cid:146)attuazione della prima fase del programma di lavoro di cui all(cid:146)Articolo 8, paragrafo 2 della Direttiva 91/0414/CEE del Consiglio relativa all(cid:146)immissione in commercio


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1800/99 af Helena Torres Marques (PSE) til Rådet. Forslag til direktiver, som afventer afgørelse i Rådet.

text: 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/103 (2000/C 170 E/119) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1796/99 af Marco Pannella (TDI) til Kommissionen (1. oktober 1999) Om: Bortfłrelse af Vu Duc Binh og arrestation af 24 medlemmer af Partiet for Folkelig Aktion fremsat af Thomas Hammarberg, FN-generalsekret(cid:230)rens s(cid:230)rlige repr(cid:230)sentant Ifłlge erkl(cid:230)ringer for menneskerettigheder i Cambodja, skulle Vu Duc Binh, medlem af Partiet for Folkelig Aktion og mod- stander af det kommunistiske regime i Hano(cid:239) v(cid:230)re blevet bortfłrt og arresteret af Cambodjas politi i august i (cid:229)r og skulle nu befinde sig i Vietnam. Ifłlge nyhedsmeddelelserne i den officielle Vietnamesiske presse, skulle en domstol i Hano(cid:239) i łvrigt have idłmt 24 medlemmer af det omtalte oppositionsparti 224 (cid:229)rs f(cid:230)ngsel for hemmeligt at v(cid:230)re vendt tilbage til Vietnam med den hensigt at styrte den kommunistiske regering. Hvilke oplysninger r(cid:229)der Kommissionen over vedrłrende bortfłrelsen af Vu Duc Binh, arrestationen af de 24 medlemmer af Partiet for Folkelig Aktion og vedrłrende deres f(cid:230)ngselsforhold? Hvilke initiativer har Kommissionen truffet eller har til hensigt at tr(cid:230)ffe for at disse personer kan blive frigivet snarest muligt? Hvilke initiativer har Kommissionen mere generelt truffet og har til hensigt at tr(cid:230)ffe for at fremme demokratisering og udvikling af markedsłkonomi i Vietnam? Og, endelig, har Kommissionen meddelt eller har den til hensigt at meddele Cambodja, at den misbilliger den rolle, landet har spillet i bortfłrelsen af Vu Duc Binh? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (21. oktober 1999) Ud over de generelle oplysninger i pressen og de undertiden divergerende oplysninger fra FN(cid:146)s menneske- rettighedscenter i Phnom Penh har Kommissionen ikke hidtil modtaget andre oplysninger vedrłrende bortfłrelsen af Vu Duc Binh i august 1999 og arrestationen af 24 medlemmer af det vietnamesiske Parti for Folkelig Aktion. Kommissionen har anmodet sine delegationer i Hanoi og Bangkok (for Phnom Penh) om at v(cid:230)re opm(cid:230)rksomme p(cid:229) at skaffe yderligere oplysninger. I forbindelse med sit samarbejde med Cambodja og Vietnam głr Kommissionen bestandigt opm(cid:230)rksom p(cid:229) den betydning, som Unionen till(cid:230)gger respekten for de demokratiske principper og menneskerettig- hederne, principperne i De Forenede Nationers pagt, verdenserkl(cid:230)ringen om menneskerettighederne, Wien-erkl(cid:230)ringen, handlingsprogrammet fra verdenskonferencen om menneskerettigheder fra 1993, som fastsat i samarbejdsaftalerne med disse to lande. (2000/C 170 E/120) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1800/99 af Helena Torres Marques (PSE) til R(cid:229)det (13. oktober 1999) Om: Forslag til direktiver, som afventer afgłrelse i R(cid:229)det P(cid:229) młdet den 23. september 1999 i Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme bekr(cid:230)ftede formanden for R(cid:229)det (transport), at der befandt sig en lang r(cid:230)kke forslag til direktiver i R(cid:229)det, som dette endnu ikke havde truffet nogen afgłrelse om, p(cid:229) trods af at nogle af disse sager havde v(cid:230)ret i venteposition i (cid:229)revis. Vil R(cid:229)det oplyse, hvilke forslag til direktiver det drejer sig om? Svar (17. december 1999) De forslag til direktiver, som det (cid:230)rede medlem henviser til, vedrłrer bl. a. dem, der var emnet for den beslutning, som Europa-Parlamentet vedtog p(cid:229) młdet den 16. september 1999 (jf. dok. PE 279. 943). Med C 170 E/104 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 6. 2000 denne beslutning har Europa-Parlamentet (cid:129) under fłrstebehandlingen som led i den f(cid:230)lles beslutnings- procedure efter Amsterdam-traktatens ikrafttr(cid:230)delse (cid:129) bekr(cid:230)ftet en r(cid:230)kke tekster, der blev vedtaget i foreg(cid:229)ende valgperiode. I forl(cid:230)ngelse af Europa-Parlamentets beslutning vil R(cid:229)det fremover słge at fremme disse sager. (2000/C 170 E/121) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1801/99 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (12. oktober 1999) Om: Lindan Den monografi, som de łstrigske myndigheder har udarbejdet om de sundheds- og miljłm(cid:230)ssige virkninger af pesticidet lindan, er blevet fremsendt til de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, s(cid:229)ledes at deres synspunkter kan blive taget i betragtning, inden Kommissionen frems(cid:230)tter et forslag om anvendelsen af dette produkt. I betragtning af det enorme antal pesticider og andre kemikalier, for hvilke der mangler sikkerhedsdata, er Kommissionen da tilfreds med den nuv(cid:230)rende langsomme og besv(cid:230)rlige kontrolproces? Hvorledes agter Kommissionen at fremskynde denne proces uden at s(cid:230)nke sikkerhedsnormerne? (2000/C 170 E/122) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1802/99 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (12. oktober 1999) Om: Lindan I forbindelse med R(cid:229)dets direktiv 91/0414/E(cid:216)F (1) har de łstrigske myndigheder udarbejdet en monografi om de sundheds- og miljłm(cid:230)ssige virkninger af pesticidet lindan. I monografien anbefalede de łstrigske indtil der blev forelagt nye data. myndigheder, at man indstillede anvendelsen af Endvidere kr(cid:230)vede de łstrigske myndigheder, at lindan blev klassificeret i »kategori 3 af de kr(cid:230)ft- fremkaldende stoffer«, og at etiketten skulle indeholde ordene »eventuel risiko for irreversible virkninger« i henhold til direktiv 67/0548/E(cid:216)F (2). lindan i hele EU, I betragtning af anbefalingerne i rapporten og den omst(cid:230)ndighed, at Sverige og Danmark allerede har forbudt lindan, hvilke foranstaltninger agter Kommissionen da at tr(cid:230)ffe vedrłrende dette produkt? Vil den fuldt ud acceptere de łstrigske myndigheders anbefalinger, navnlig p(cid:229) baggrund af forsigtighedsprincippet? (1) (2) EFT L 230 af 19. 8. 1991, s. 1. EFT 196 af 16. 8. 1967, s. 1. Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1801/99 og E-1802/99 (15. november 1999) Med hensyn til situationen vedrłrende gennemgangen af dokumentationen om lindan kan Kommissionen henvise til sit svar p(cid:229) skriftligt spłrgsm(cid:229)l E-154/99 fra Anita Jean Pollack (1). Kommissionen vil fłlge de procedurer, der er fastlagt i Kommissionens forordning (E(cid:216)F) 3600/92 af 11. december 1992 om de n(cid:230)rmere bestemmelser for iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af fłrste fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i direktiv 91/0414/E(cid:216)F om markedsfłring af plantebeskyttelsesmid-


title: QUESTION ÉCRITE E-1843/99 posée par Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) à la Commission. Augmentation de la criminalité sur la Costa del Sol (Andalousie, Espagne).

eurovoc_concepts:
Andalusia
EU police cooperation
Europol
Spain
organised crime

text: C 203 E/64 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 7. 2000 l(cid:146)ancien membre de la Commission exerce de nouvelles Si, pendant cette pØriode de trois ans, fonctions rØmunØrØes, la rØmunØration mensuelle brute, c(cid:146)est-(cid:224)-dire avant dØduction des imp(cid:244)ts, qu(cid:146)il per(cid:231)oit dans ses nouvelles fonctions vient en dØduction de l(cid:146)indemnitØ, dans la mesure oø ladite rØmunØration, ajoutØe (cid:224) cette indemnitØ, dØpasse le montant, avant dØduction de l(cid:146)imp(cid:244)t, que l(cid:146)intØressØ percevait dans l(cid:146)exercice de ses fonctions de membre de la Commission. Sont (cid:224) prendre en considØration pour la dØtermination du montant de la rØmunØration per(cid:231)ue dans les nouvelles fonctions tous les ØlØments de rØmunØration (cid:224) l(cid:146)exception de ceux correspondant (cid:224) des rembourse- ments de frais. (Cf. article 7, paragraphe 3, dudit rŁglement). 2. Pour ce qui est du deuxiŁme volet de la question, aucun paiement de ce type n(cid:146)a ØtØ effectuØ. (1) JO 187 du 8. 8. 1967. (2000/C 203 E/078) QUESTION (cid:201)CRITE E-1843/99 posØe par Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) (cid:224) la Commission (13 octobre 1999) Objet: Augmentation de la criminalitØ sur la Costa del Sol (Andalousie, Espagne) Au cours des derniers mois, il y a eu une augmentation sensible de la criminalitØ sur la Costa del Sol rØsultant de l(cid:146)activitØ de bandes internationales parfaitement organisØes et liØes au trafic de stupØfiants, au blanchiment de capitaux, (cid:224) la traite des blanches, etc. Quelles mesures compte prendre la Commission en tenant compte de l(cid:146)entrØe en vigueur du traitØ d(cid:146)Amsterdam, qui Øtablit une nouvelle politique commune dans un espace de libertØ, de sØcuritØ et de justice? Face (cid:224) l(cid:146)augmentation alarmante de cette criminalitØ, une action spØcifique d(cid:146)Europol est-elle entreprise pour combattre les activitØs dØlictueuses citØes dans cette rØgion de l(cid:146)Europe? RØponse donnØe par M. Vitorino au nom de la Commission (1er dØcembre 1999) Les autoritØs espagnoles ont identifiØ 170 bandes criminelles organisØes actives sur leur territoire. Ces bandes comptent prŁs de 5 200 membres au total. La plupart d(cid:146)entre elles sont Øtablies sur la c(cid:244)te mØditerranØenne et utilisent les installations portuaires pour mettre sur pied un trafic illØgal (cid:224) l(cid:146)Øchelle internationale. La c(cid:244)te espagnole, en particulier, attire chaque annØe de trŁs nombreux plaisanciers du monde entier et plusieurs millions de touristes. tel que modifiØ par le traitØ d(cid:146)Amsterdam, arrŒte les Le titre VI du traitØ sur l(cid:146)Union europØenne, dispositions relatives (cid:224) la coopØration policiŁre et judiciaire en matiŁre pØnale. L(cid:146)objectif est d(cid:146)offrir aux citoyens un niveau ØlevØ de protection dans un espace de libertØ, de sØcuritØ et de justice, en Ølaborant une action en commun entre les (cid:201)tats membres dans le domaine de la coopØration policiŁre et judiciaire. La Commission est pleinement associØe aux travaux menØs dans ces domaines. Le plan d(cid:146)action du Conseil et de la Commission concernant les modalitØs optimales de mise en (cid:156)uvre des dispositions du traitØ d(cid:146)Amsterdam relatives (cid:224) l(cid:146)Øtablissement d(cid:146)un espace de libertØ, de sØcuritØ et de justice (1), adoptØ par le Conseil justice et affaires intØrieures de Vienne du 3 dØcembre 1998, prØvoit un ensemble complet et dØtaillØ de mesures devant Œtre mises en (cid:156)uvre dans des laps de temps de deux et cinq ans. Le plan d(cid:146)action susmentionnØ comprend Øgalement diverses mesures dans le domaine de la coopØration policiŁre. En ce qui concerne la rØgion de la Costa del Sol, c(cid:146)est aux autoritØs espagnoles qu(cid:146)il incombe de transmettre (cid:224) Europol les donnØes opØrationnelles pertinentes relatives aux organisations criminelles en question et de lui demander des analyses complØmentaires. Sur la base de renseignements appropriØs ainsi que du rØsultat des analyses, et conformØment aux dispositions de l(cid:146)article 30 (ex-article K. 2) du traitØ sur l(cid:146)Union europØenne, Europol pourra (cid:224) l(cid:146)avenir lancer des enquŒtes concrŁtes sur le terrain et mettre sur pied des Øquipes d(cid:146)enquŒte conjointes. (1) JO C 19 du 23. 1. 1999