title: Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle naudanlihan merkintäjärjestelmien täytäntöönpanoa koskevasta tilanteesta eri jäsenvaltioissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti

eurovoc_concepts:
beef
cattle
health control
labelling
report

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 13. 10. 1999 KOM(1999) 486 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE naudanlihan merkintäjärjestelmien täytäntöönpanoa koskevasta tilanteesta eri jäsenvaltioissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti (komission esittämä) KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE naudanlihan merkintäjärjestelmien täytäntöönpanoa koskevasta tilanteesta eri jäsenvaltioissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti 1. 2. 3. Johdanto. 3 Merkintäjärjestelmien toimiminen. 3 KANSALLISTEN MERKINTÄJÄRJESTELMIEN HALLINTO. 4 3. 1. Hallintorakenne. 4 3. 2. Eritelmien jättämis- ja hyväksymismenettely. 4 3. 3. Valvontamenettelyt ja niiden seuraukset. 5 4. MUISTA JÄSENVALTIOISTA JA YHTEISÖN ULKOPUOLISISTA MAISTA PERÄISIN OLEVAN NAUDANLIHAN MERKINTÖJEN HALLINTO. 6 4. 1. Jäsenvaltioiden välinen vastavuoroinen tunnustaminen. 6 4. 2. Yhteisön ulkopuolisista maista peräisin olevan lihan merkinnät. 6 NAUDANLIHAN 5. lainsäädännön VAIKUTUKSET. 6 MERKINTÄJÄRJESTELMÄä koskevan 6. NAUDANLIHAN MERKINTÄPOLITIIKAN TULEVAISUUDEN ARVIOINTI. 8 6. 1. Oikeudelliset tekijät. 8 6. 2. Nautaeläinten tunnistuksen asema. 8 6. 3. Komission ehdotukset. 9 6. 3. 1. Ehdotus 1: Pakollisen järjestelmän yleisten sääntöjen antaminen, mutta pakollisten merkintöjen käyttöön ottaminen kahdessa eri vaiheessa. 9 6. 3. 2. Ehdotus 2: Nykyisten merkintää koskevien säännösten soveltamisen jatkaminen väliaikaisesti. 10 2 1. JOHDANTO Neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti kunkin jäsenvaltion edellytetään antavan komissiolle kertomus naudanlihan merkintöjen täytäntöönpanosta alueellaan 1. toukokuuta 1999 mennessä. Koska komission on laadittava kertomus ja tehtävä ehdotuksia neuvostolle kyseisestä aiheesta ennen neuvoston itsensä antamaa määräaikaa 1. tammikuuta 2000, jotta se voi tehdä päätöksen naudanlihan pakollisen merkintäjärjestelmän yleisistä säännöistä, tällä kertomuksella on kolme seuraavaa tavoitetta: – – – luoda katsaus naudanlihan merkintöjen täytäntöönpanoon koko EU:ssa arvioida lainsäädännön vaikutuksia EU:n naudanlihateollisuuteen ja alan toimijoihin kuvailla sitä, miten komissio arvioi politiikan kehittyvän niiden uusien ehdotusten avulla, jotka perustuvat tähän mennessä saatuun kokemukseen ja naudanliha-alan teknisten ja taloudellisten rajoitteiden arviointiin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Tämän kertomuksen tekniset ja poliittiset osatekijät eivät kuitenkaan olisi täydellisiä ilman jotka on aloitettu asetuksen oikeusperustan osalta sen viittausta niihin menettelyihin, hyväksymisen jälkeen 21. huhtikuuta 1997. Sen jälkeen, kun neuvosto hyväksyi asetuksen (EY) N:o 820/97, jonka oikeusperustana oli Maastrichtin sopimuksen 43 artikla, komissio vei neuvoston Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen vedoten siihen, että koko asetuksen olisi pitänyt perustua 100 a artiklaan (eli yhteispäätösmenettelyyn), koska Amsterdamin sopimuksen tultua voimaan asianmukainen oikeusperusta ensisijaisesti kansanterveyttä koskevan toimenpiteen osalta olisi ollut 152 artikla. On kuitenkin huomattava, että tätä kertomusta laadittaessa tuomioistuin ei ole vielä antanut tuomiota asiassa. 2. MERKINTÄJÄRJESTELMIEN TOIMIMINEN Nykyinen merkintäjärjestelmä perustuu siihen periaatteeseen, että jos toimijat tai järjestöt haluavat antaa merkinnässä tietoja, "joista ilmenee merkityn lihan tai eläimen, josta se on peräisin, alkuperää, tiettyjä ominaisuuksia tai tuotanto-olosuhteita koskevia tietoja", niiden on tehtävä se asetuksen (EY) N:o 820/97 sääntöjen mukaisesti. Tämän vuoksi tätä vapaaehtoista merkintäjärjestelmää on sovellettu kaikissa jäsenvaltioissa asetuksen voimaantulopäivästä 1. heinäkuuta 1997 alkaen. jäsenvaltiot, "joissa on riittävän Mainitun asetuksen 19 artiklan 4 kohdan mukaisesti kehittynyt nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä" voivat "määrätä pakollisen merkintäjärjestelmän alueellaan syntyneiden, kasvatettujen ja teurastettujen eläinten lihalle". Jäsenvaltiot voivat myös määritellä tiedot, joiden ilmoittaminen on pakollista. tätä lauseketta ja jättänyt eritelmänsä Tähän mennessä kolme jäsenvaltiota on käyttänyt komission hyväksyttäviksi. Ranskan ja Belgian hyväksyttäviksi jättämät pakolliset järjestelmät hyväksyttiin 13. lokakuuta 1998 tehdyllä komission päätöksellä C(1998) 3050, ja Suomen järjestelmä hyväksyttiin 14. joulukuuta 1998 tehdyllä [komission päätöksellä C(1998) 4040]. 3 Kyseisessä kolmessa järjestelmässä keskitytään pääosin alkuperään. Ranskan järjestelmään lehmä, hieho, sonni) sekä rodun kuuluu myös eläinryhmän (esim. nuori sonni, härkä, tuotantosuunnan (esim. liha- tai maitokarja) pakollinen ilmoittaminen. Belgian järjestelmässä täsmennetään kussakin markkinointiketjun vaiheessa edellytettävä tieto (esim. teurastamo, ja järjestelmään kuuluu eläimen tai eläinerän tunnistustietojen, tukku- ja jälleenmyyjä), vastuussa olevan elimen ja teurastuspäivän pakollinen ilmoittaminen. Suomen järjestelmään kuuluu ainoastaan merkintä "suomalaista naudanlihaa", vaikka asetukseen (EY) N:o 820/97 sisältyviä muitakin merkintöjä sallitaan. 3. 3. 1. KANSALLISTEN MERKINTÄJÄRJESTELMIEN HALLINTO Hallintorakenne Kunkin jäsenvaltion neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 täytäntöönpanoa varten nimeämät toimivaltaiset viranomaiset ja valvontaviranomaiset luetellaan taulukossa 1. 3. 2. Eritelmien jättämis- ja hyväksymismenettely Jäsenvaltioiden toimittamista kertomuksista käy ilmi, että nimetyt toimivaltaiset viranomaiset ovat saaneet hyödyllistä tietoa viimeksi kuluneiden kahden vuoden aikana naudanlihan merkinnän ja arvioinnista. Toimivaltaisilla viranomaisilla on hallintojärjestelmässään joko naudanlihan merkintäasioista vastuussa olevia osastoja tai ne ovat nimenneet erityisiä osastojen välisiä työryhmiä kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti. ennakkohyväksymistä toimijoiden hakeneiden hallinnosta eritelmien Kaikki jäsenvaltiot ovat kehittäneet perusteellisia hallinnollisia menettelyjä hakemusten käsittelemiseksi, ja saadun asiakirja-aineiston määrä kuvaa niitä eri tapoja, joilla jäsenvaltiot ovat esittäneet merkitsemistä koskevan asetuksen naudanlihateollisuudelle ja miten teollisuus on siihen vastannut. Hakemuksiin, jotka sisältävät sellaisia puutteita tai virheitä, joita ei voida hyväksyä, on yleisesti omaksuttu käytäntö, ja vaadittavat parannukset ilmoitetaan toimijalle, ja toimijan päätettäväksi jää se, peruuttaako hän hakemuksensa vai toteuttaako hän vaadittavat muutokset. Tämän vuoksi vain muutamia hakemuksia hylättiin suoralta kädeltä. jossa puutteet verran Belgiassa, Ranskassa, Luxemburgissa yhteishakemuksia, jotka kattavat useita yksittäisiä toimijoita. Saksassa, Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa taas on saatu paljon hakemuksia (yli 200), mikä kuvaa monipuolisempaa kiinnostusta naudanliha-alaan ja kunkin hakemuksen yksilöllisempää käsittelytapaa. Useimmat jäsenvaltiot ovat saaneet alle 100 hakemusta. Kunkin jäsenvaltion tähän mennessä käsittelemien hakemusten määrä käy ilmi taulukosta 1. Itävallassa käsitelty jonkin on ja Toimijoiden vapaaehtoisesti hyväksyttäviksi jättämiin tietoihin kuuluvat ensisijaisesti laatua, rotua, tiedot. Luettelo ja jäsenvaltioiden eniten käyttämistä ilmaisuista on taulukossa 2. tuotantoa koskevat ruokintajärjestelmää luonnonmukaista On huomattava, että merkintöjen hyväksyttävyyden tulkitseminen on jäsenvaltioiden vastuulla. Kunkin toimivaltaisen viranomaisen on ollut määriteltävä se, onko merkintä hyväksyttävissä asetuksen (ETY) N:o 820/97 mukaisesti, sisältyykö se jo joihinkin 12 artiklassa mainittuihin asetuksiin ja direktiiveihin vai onko merkintä harhaanjohtava tai epäselvä. Tämä tehtävä ei aina ole ollut helppo, ja jotkut jäsenvaltiot ovat esittäneet, että määritelmien vahvistaminen Euroopan tasolla helpottaisi suuresti näiden ilmaisujen tulkintaa. 4 Merkintöjen kattavuuden osalta useimmat jäsenvaltiot ilmoittavat, että suuri osa tuottajalta loppukuluttajalle -ketjua on mukana merkintäjärjestelmissä, ja jäsenvaltiot ovat tyytyväisiä myyntipaikkaan asti yltävän tiedon määrään. Jäsenvaltiot kiinnittävät erityistä huomiota pienten myymälöiden ongelmiin ja ovat tietoisia näille toimijoille erityisesti valvonnasta kertyvästä hallinnollisesta työstä ja korkeista kustannuksista. Useimmat jäsenvaltiot pyytävät tämän alan menettelyjen yksinkertaistamista. 3. 3. Valvontamenettelyt ja niiden seuraukset joissa vapaaehtoinen merkintäjärjestelmä on käytössä, Useimmat niistä jäsenvaltioista, hyväksyvät ainoastaan itsesäätelevät merkintäeritelmät, riippumattomien valvontaelinten tekemistä tarkastuksista. Tässä suhteessa riippumattomien valvontaelinten hyväksymismenettelyt eivät ole aiheuttaneet ongelmia. Vaikka vasta muutama elin on toistaiseksi hyväksytty, monet naudanlihan merkintöjen valvonnassa nyt mukana olevista järjestöistä noudattanevat EN/45011-standardia tämän vuoden loppuun mennessä. jotka riippuvat Niistä jäsenvaltioista, joissa vapaaehtoinen merkintäjärjestelmä on käytössä, ainoastaan Tanskan toimivaltainen viranomainen ja yksi Espanjan autonominen alue ovat ottaneet vastatakseen tarkastuksista. joissa jäsenvaltiota, Kolme omien toimivaltaisten viranomaistensa tekemiä tai koordinoimia tarkastuksia, koska tarkastusten katsotaan kuuluvan naudanlihan kaupan pitämistä koskeviin lakisääteisiin vaatimuksiin kyseisissä maissa. järjestelmät, pakolliset käyttävät käytössä on Naudanlihan merkintävaatimusten yleisen valvonnan tasolla voidaan erottaa kolme valvontatasoa, jotka johtavat jäsenvaltioissa erilaisiin rangaistuksiin, jotka vaihtelevat sakoista merkintöjen peruuttamiseen tai tavaran markkinoilta poistamiseen. Ensimmäisellä tasolla toimivaltaiset viranomaiset valvovat ja joissakin tapauksissa voidaan määrätä korkeat sakot, jos havaitaan eritelmän väärinkäyttöä. Toiseksi löytyä riippumattomien valvontaelinten kertomuksista, mutta koska merkintävirheitä voi valvontaelimet ovat lievempiä. itsesääteleviä, seuraamukset Kaikkien niiden jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, joissa on käytössä joko vapaaehtoinen tai pakollinen merkintäjärjestelmä, ovat valtuuttaneet alueensa elintarvike- tai terveysvaatimuksista vastaavat viranomaiset tekemään pistokokeita sen varmistamiseksi, että merkintöjä noudatetaan myyntipaikassa asetuksen (EY) N:o 820/97 mukaisesti. riippumattoman valvontaelimen työtä, tällaisista rikkomisista ovat Taloudelliselta kannalta katsottuna jäsenvaltiot ilmoittavat, että vaikka asetuksen (ETY) N:o 820/97 täytäntöönpano on tapahtunut aikana, jona naudanlihan jäljitettävyyden varmistamista koskevat vaatimukset ovat parantuneet jatkuvasti, erityisesti tietotekniikan kasvavan käytön vuoksi, valvontavaatimuksia ja siten myös niiden aiheuttamia kustannuksia pidetään liian korkeina. Pienten toimijoiden ja teurastajien tapauksessa valvontavaatimusten katsotaan vaikeuttavan heidän osallistumistaan naudanlihan merkitsemiseen, ja vaatimusten on katsottu haittaavan vakavasti tämän alan politiikan tulevaisuutta. Koska suurin osa tähän mennessä hyväksytyistä merkintäeritelmistä on ollut käytössä vasta vähän aikaa, monet jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet havainneensa vain vähän rikkomuksia, lukuun ottamatta Ranskaa, jossa pakollista järjestelmää on valvottu laajemmin. 5 4. 4. 1. MUISTA JÄSENVALTIOISTA JA YHTEISÖN ULKOPUOLISISTA MAISTA PERÄISIN OLEVAN NAUDANLIHAN MERKINTÖJEN HALLINTO Jäsenvaltioiden välinen vastavuoroinen tunnustaminen Useat jäsenvaltiot ilmoittavat, että eritelmiä on toimitettu jäsenvaltioiden välillä melko vähän vastavuoroiseen tunnustamismenettelyyn asetuksen 14 artiklan mukaisesti. Tämä johtuu pääasiallisesti kahdesta syystä: hyvin harvoihin eritelmiin sisältyy ensinnäkin naudanlihan tuotanto ja/tai myynti kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa. Toiseksi, kun merkitseminen on tehty useampaa jäsenvaltiota varten, toimivaltaiset viranomaiset ovat hallinnoineet eritelmiä suoraan sellaisen toimijan perusteella, joka voi osoittaa virallisella luvalla voivansa merkitä lihaa tietyllä tavalla omassa maassaan. Ainoa tähän mennessä ilmennyt ongelma on se, että kunkin jäsenvaltion hyväksymien merkintöjen täsmällisyyttä voitaisiin parantaa. Pienikin eroavaisuus merkintöjen ja hyväksytyn toimivaltaisille viranomaisille vaikeuksia kyseisen merkinnän hyväksymisessä. tuojajäsenvaltion sanamuodoissa eritelmän aiheuttaa Vastavuoroista tunnustamista edellyttävien asiakirjojen pieni määrä on sen vuoksi osoituksena siitä, että asetuksen 14 artiklan 3 kohdassa säädetty yksinkertaistettu menettely on ollut ongelmaton. Jäsenvaltiot ovat kuitenkin tietoisia siitä, että siirtyminen pakollisen järjestelmän suuntaan lisäisi vastavuoroisen tunnustamisen työmäärää valtavasti ja että silloin olisi otettava käyttöön yksinkertaistettuja menettelyjä. 4. 2. Yhteisön ulkopuolisista maista peräisin olevan lihan merkinnät Komissio on vastaanottanut ja hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 820/97 15 artiklan mukaisesti merkintäilmoituksen 12:lta yhteisön ulkopuoliselta maalta, jotka ovat Argentiina, Australia, Botswana, Brasilia, Kanada, Namibia, Uusi-Seelanti, Paraguay, Swazimaa, Uruguay, USA ja Zimbabwe. Yhteenveto yhteisön ulkopuolisten maiden ilmoituksista on taulukossa 3. Jotkut liittyvistä ongelmista. ilmoittavat vain muutamista yhteisön ulkopuolisten maiden Kertomuksissaan jäsenvaltiot merkintöihin että jäsenvaltiot mainitsevat ilmoituksissa annetut tiedot voisivat olla täsmällisempiä, koska ongelmia ilmenee usein jos maahantuotua naudanlihaa ei ole merkitty täsmälleen komission käytännön tasolla, hyväksymällä tavalla. Epäselvissä tapauksissa toimivaltaisten viranomaisten on hylättävä merkintä, ja se saattaa vaikeuttaa kaupankäyntiä, kunnes viejämaan toimija joko korjaa merkintänsä tai anoo maansa kansallisilta viranomaisilta muutosta kyseisen yhteisön ulkopuolisen maan ilmoitukseen. kuitenkin, 5. NAUDANLIHAN LAINSÄÄDÄNNÖN VAIKUTUKSET MERKINTÄJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAN Jäsenvaltioita kehotettiin kertomaan näkemyksensä siitä, miten asetus (EY) N:o 820/97 on vaikuttanut niiden naudanlihateollisuuteen asetuksen voimaantulon jälkeen vuoden 1997 puolivälissä. Kertomuksista saadut tärkeimmät vaikutelmat esitellään jäljempänä lyhyesti. Onko kyseisellä politiikalla saavutettu täysin sille asetetut tavoitteet? • Ainoastaan Tanska, Ranska ja Italia toteavat, että lainsäädännön avulla on ehdottoman tehokkaasti voitu edesauttaa kuluttajien luottamuksen palautumista ja/tai lisätä naudanlihan 6 kulutusta; myös Espanja ja Itävalta arvioivat kyseistä politiikkaa positiivisesti, mutta varauksin. Espanjan mielestä politiikka tarvitsee vielä aikaa osoittaakseen toimivuutensa, ja Itävalta ilmoittaa, että asetus (EY) N:o 820/97 on ennakoimattomalla ja ei-toivotulla tavalla saanut tietyt sellaiset itävaltalaiset toimijat luopumaan järjestelmästä, jotka aiemmin merkitsivät lihan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, koska eurooppalainen järjestelmä aiheuttaa ylimääräisiä kustannuksia ja hallinnollista työtä. • Muut jäsenvaltiot katsovat, että lainsäädännöllä ei ole ollut merkitystä tai tarkemmin sanottuna, että lainsäädännön käyttöönottamisen myönteisistä vaikutuksista ei ole näyttöä. Tämä on esim. Irlannin, Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanta. Tämän vuoksi myös jäsenvaltioiden havainnot kuluttajien reaktioista vaihtelevat: • Saksa, Ranska, Luxemburg, Itävalta ja Suomi ovat sitä mieltä, että kuluttajat ovat hyvin perillä asioista ja suhtautuvat myönteisesti naudanlihan merkitsemiseen, vaikkakin Saksan tapauksessa innostus on hieman laantunut sitten vuoden 1998 loppupuolen. • Muut jäsenvaltiot ilmoittavat, että hyvin asioista perillä olevat kuluttajatkaan eivät ole erityisemmin muuttaneet naudanlihan kulutustapojaan. Esimerkiksi Italiassa katsotaan, että koskevasta kuluttajille eurooppalaisesta aloitteesta, jotta sillä olisi todellisia vaikutuksia. naudanlihan merkitsemistä tiedotettava enemmän on Komission naudanlihan merkintäjärjestelmän ennakoimattomista sivuvaikutuksista: kehotuksesta jäsenvaltiot antoivat useita huomionarvoisia kommentteja • Irlanti, Alankomaat alkuperän merkitseminen on johtanut heidän mielestään siihen ei-toivottuun suuntaukseen, että edistetään EU:n naudanlihamarkkinoiden palautumista kansalliselle tasolle. ja Yhdistynyt kuningaskunta esille, toivat että • Tanska, Ranska, merkitsemisestä heikentäneet monimutkaistanut ja virkavaltaistanut lihantarjonnan hallintoa. Itävalta ja Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittavat, että naudanlihan ovat aiheutuneet on ja merkitseminen valvontamenettelyt kaupankäyntiä, hallinnolliset toimijoiden kasvaneet vapaata välistä ja • Suomi mainitsi, että kuluttajat ovat olleet hämmentyneitä siitä, että vaikka Suomesta peräisin olevan lihan merkitseminen on pakollista, niin Suomeen tuotavaa lihaa ei tarvitse merkitä asetuksen (EY) N:o 820/97 voimassa olevien sääntöjen mukaisesti. • Yhdistynyt kuningaskunta kantaa huolta siitä, että vaikka asetuksen (EY) N:o 820/97 voimaantulo on parantanut naudanlihan merkintöjen yleistä tasoa, niin kaupallisten toimijoiden ja valvontaviranomaisten tekemät luoneet oikeutettuja odotuksia, jotka saattavat määrätä politiikan kehityksen tulevaisuudessa. investoinnit ovat Jäsenvaltiot arvostelivat eniten voimassa olevasta merkintöjä koskevasta lainsäädännöstä aiheutuvia korkeita kustannuksia ja hallinnollisen työn paljoutta niin yksityisellä kuin juurikaan ole julkisellakin sektorilla. Jäsenvaltiot myöntävät kuitenkin, että niillä ei käytössään perusteita tai puolueettomia markkinatutkimuksia sen arvioimiseksi, onko politiikka ollut kannattavaa. 7 6. NAUDANLIHAN ARVIOINTI MERKINTÄPOLITIIKAN TULEVAISUUDEN Komissio on ottanut huomioon jäsenvaltioiden lausunnot, mutta sen on naudanlihan merkitsemisen tulevaisuutta pohtiessaan ollut otettava huomioon myös asetuksen (EY) N:o 820/97 oikeusperustan arviointi ja naudanlihan tunnistuksen asema EU:ssa tekniseltä tekijää ovat niin merkittäviä politiikan kannalta kannalta katsottuna. Nämä kaksi tulevaisuudessa, että ne ovat suuressa määrin komission käytössä olevia mahdollisuuksia ehdotusten tekemiseen. säädelleet 6. 1. Oikeudelliset tekijät Nyt voimassa olevan asetuksen (EY) N:o 820/97 19 artiklassa todetaan, että: – – useimmissa merkintäjärjestelmä poistuu käytöstä ilman eri toimenpiteitä vuoden 1999 lopussa, jäsenvaltioissa käytössä nykyisin vapaaehtoinen oleva asetuksessa säädetään pakollisen järjestelmän yleisten sääntöjen hyväksymisestä neuvoston määräenemmistöllä. Komissio vei kuitenkin neuvoston Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen, koska asetus (EY) N:o 820/97 hyväksyttiin siten, että sen oikeusperustana oli perustamissopimuksen entinen 43 artikla. Asiassa C-269/97 ei ole vielä annettu tuomiota. Komission ehdotuksessa oikeusperustaksi on komission virallisen kannan mukaisesti - ennen kuin tuomioistuin antaa tuomionsa - otettu uuden perustamissopimuksen 152 artikla, koska se kattaa kaikki toimenpiteet, joilla pyritään ensisijaisesti suojelemaan kansanterveyttä, ja lisäksi Euroopan parlamentin osallistuminen on taattu perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätyn yhteispäätösmenettelyn ansiosta. ehdottaakin, Komissio korvataan perustamissopimuksen 152 artiklaan perustuvalla asetuksella, johon sisällytetään pakollisen naudanlihan merkintäjärjestelmän yleiset säännöt. (EY) N:o kumotaan 820/97 asetus että ja 6. 2. Nautaeläinten tunnistuksen asema Naudanlihan merkitsemisen tämänhetkisen tilanteen ja tulevaisuuden arviointi, erityisesti jäljitettävyyden osalta, edellyttää asetuksen (EY) N:o 820/97 I osaston (nautaeläinten tunnistus ja rekisteröinti) täytäntöönpanon arviointia koko EU:ssa. Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen ja komission omien tiedustelujen perusteella jäsenvaltioissa on tapahtunut huomattavaa kehitystä1 sen jälkeen kun direktiivin (ETY) N:o 92/102 nautaeläimiä koskevat osat korvattiin asetuksella (EY) N:o 820/97 vuonna 1997. Asetuksen soveltamisessa naudanlihan merkintätarkoituksiin on kuitenkin havaittu joitakin puutteita, joista voidaan laatia seuraavanlainen yhteenveto: – alkuperää koskevat passit, joita eläimillä käytetään jäsenvaltion alueella tai yhteisön sisäisessä kaupassa, ovat käytössä useimmissa jäsenvaltioissa vain 1. tammikuuta 1998 jälkeen syntyneillä eläimillä, 1 Koska jäsenvaltiot arvioivat vielä kyseisen lainsäädännön täytäntöönpanoa, tässä kertomuksessa kuvailtu tilanne on saattanut muuttua sen jälkeen, kun kertomus laadittiin vuoden 1999 kesäkuussa. 8 – – – – jäsenvaltiot eivät kuitenkaan välttämättä säilytä kaikkea kyseisistä eläimistä saamaansa tietoa myöntäessään uuden passin. Parhaissa, muttei kaikissa tapauksissa sen tilan numero, josta eläin on viimeksi tullut, säilytetään uudessa passissa, lisäksi yhdenmukaisen passin ja koko EU:n alueella tilojen tunnistamiseen käytettävän koodin puuttuminen voivat aiheuttaa käytännön ongelmia, jotka liittyvät eläintä koskevan kaiken tiedon siirtämiseen vastaanottajajäsenvaltioon, tietokannat ovat täysin tai lähes toimintakunnossa noin kahdeksassa jäsenvaltiossa, mutta vain Belgia, Luxemburg ja Alankomaat voivat siirtää tietoa keskenään elektronisesti, jäsenvaltiot ovat enemmän tai vähemmän valmiita ottamaan järjestelmän muut käyttöön vuoden 1999 loppuun mennessä, mutta tietokannoissa ei tule olemaan alkuperää koskevia tietoja kaikkien jäsenvaltioiden käytettävissä ennen sitä. Komissio katsoo sen vuoksi, että useimmat jäsenvaltiot: – – – eivät 1. tammikuuta 2000 tiedä kunkin teurastetun eläimen syntymäpaikkaa ja kaikkia paikkoja, joissa eläintä on pidetty sen elinaikana; tämä johtuu joko siitä, että tietoja ei ole tai siitä, ettei tietoihin päästä käsiksi, eivät pysty täyttämään asetuksen (EY) N:o 820/97 19 artiklassa säädettyä sitoumusta, jonka mukaan alkuperään perustuva naudanlihan pakollinen merkintäjärjestelmä otetaan käyttöön ilman eri toimenpiteitä 31. joulukuuta 1999, eivät pysty täytäntöönpanemaan pakollisia merkintöjä luotettavasti, ja se aiheuttaa sekaannusta, kohtuuttomia tilanteita ja epäselvyyttä koko EU:n naudanliha-alalla tuottajasta kuluttajaan. 6. 3. Komission ehdotukset Kun otetaan huomioon nämä merkittävät oikeudelliset ja tekniset näkökohdat, komissio katsoo, että tässä vaiheessa on soveliainta tehdä kaksi ehdotusta, molemmat neuvoston ja parlamentin välisellä yhteispäätösmenettelyllä seuraavasti: 6. 3. 1. Ehdotus 1: Pakollisen järjestelmän yleisten sääntöjen antaminen, mutta pakollisten merkintöjen käyttöön ottaminen kahdessa eri vaiheessa Tämä ehdotetaan toteutettavaksi seuraavasti: – osat 820/97 asetuksen (EY) N:o käyttökelpoiset säilytetään (esim. nautaeläinten tunnistus ja rekisteröinti ja osia naudanlihan merkitsemisestä) uudessa säädöksessä. Ehdotetaan vain pientä muutosta voimassa olevan asetuksen (EY) N:o 820/97 osastoon I (nautaeläinten tunnistus ja rekisteröinti). Ehdotetaan, että siirretään 4 artiklan 7 kohdassa elektronista tunnistusta (eli koskevan 31. joulukuuta IDEA-hankkeen aloittamisessa ilmenneistä viivästyksistä. IDEA-hanke on pilottitutkimus, jossa testataan teknologiaa miljoonaan eläimeen kuudessa jäsenvaltiossa ja jonka tulokset ovat odotettavissa vuoden 2001 loppupuolella, jättämistä asti). Tämä kertomuksen 2001 neuvostolle johtuu komission vuodella yhdellä 9 – – ehdotetaan kyseistä tekstiä uudeksi asetukseksi (152 artiklan hyväksyminen oikeusperustaksi), lisätään pakollista merkintäjärjestelmää koskevia realistisia yleisiä sääntöjä siten, että nautaeläinten tunnistus ja naudanlihan merkitseminen säilyvät samassa asetuksessa. Tähän on syynä se, että merkitseminen on niin riippuvaista luotettavan tunnistusjärjestelmän avulla tehtävästä jäljittämisestä, että näitä kahta seikkaa ei voi juurikaan erottaa toisistaan. Tässä lähestymistavassa on se etu, että sen avulla naudanlihan nykyisen merkintäpolitiikan tilanne säilyy ennallaan eikä petetä pakolliseen järjestelmään siirryttäessä niiden kuluttajien ja toimijoiden oikeutettuja odotuksia, jotka ovat investoineet naudanliha-alan merkintöihin. Komissio katsoo, että ensivaiheessa pakollisissa merkinnöissä olisi keskityttävä antamaan tietoa, (esim. teurastuspäivä, teurastuspaikka ja eläintyyppi). teurastuspaikalla luotettavasti saatavilla eläimistä kaikista joka on Muut pakolliset alkuperään liittyvät tiedot, joita ei voida ottaa käyttöön teknisistä syistä heti alussa, otetaan käyttöön 1. 1. 2003 voimaan tulevassa ehdotuksessa. Muita kuin alkuperää (esim. rotua ja ruokintajärjestelmää) koskevien tietojen vapaaehtoiset järjestelyt olisi säilytettävä ennallaan, mutta niiden hyväksymistä varten olisi oltava käytössä yksinkertaistettu hallintojärjestelmä. Komissio ehdottaa kuitenkin, että toinen ehdotus hyväksytään ennen tämän vuoden loppua, koska asetuksessa (EY) N:o 820/97 pakollista järjestelmää koskevan päätöksen tekemiselle vahvistettu määräaika on 31. joulukuuta 1999 ja koska neuvostolla ja parlamentilla ei ole riittävästi aikaa keskustella tästä ehdotuksesta. 6. 3. 2. Ehdotus 2: Nykyisten merkintää koskevien säännösten soveltamisen jatkaminen väliaikaisesti Tämä ehdotus koskee asetuksen (EY) N:o 820/97 muuttamista siten, että nykyisten merkintää pakollista järjestelmää koskevista säännöistä tehdään ensimmäinen ehdotus. soveltamista säännösten koskevien jatketaan kunnes Ehdotuksen nopea hyväksyminen on tarpeellista, jotta vältetään nykyisen vapaaehtoisen järjestelmän nopea heikentyminen ja sen automaattinen korvaaminen pakollisella järjestelmällä, jolle ei ole yleisiä sääntöjä. Jos neuvosto ja parlamentti eivät kuitenkaan tee päätöstä ennen 31. joulukuuta 1999, komission on pidätettävä itsellään mahdollisuus esittää neuvostolle kiireellinen ehdotus hyväksyttäväksi ennen vuoden 1999 loppua. Ehdotus perustuisi asetuksen (EY) N:o 820/97 19 artiklaan eli päätös tehtäisiin neuvoston määräenemmistöllä komission vältettäisiin oikeudellisesti sääntelemätön tila, kun vapaaehtoinen järjestelmä päättyy ilman eri toimenpiteitä. ehdotuksesta. tehtäisiin, Tällainen ehdotus jotta 10 Taulukko 1 NAUDANLIHAN MERKITSEMISTÄ KOSKEVA KERTOMUS Toimivaltaiset viranomaiset, valvontaelimet ja hakemusten lukumäärä Jäsenvaltio Toimivaltainen viranomainen Valvontaelin Hakemusten lukumäärä Belgique/ België InterprofesioneleVereniging vorrhetBelgischvlees(IVB) Danmark DanishVeterinaryandFood Administration(VFD) Useidenministeriöiden viralliset valvontayksiköt Paikalliset viranomaiset(kunnan elintarvikeyksiköt) Bundesansaltfür Landwirtschaftund Ernährung(BLE) Osavaltioiden toimivaltaiset viranomaiset DirectorateGeneralof AnimalProduction(DGAP)of theMinistryofAgriculture Nomosten maatalouden pääosastot MinisteriodeAgricultura, PescayAlimentación (MAPA)(Ministryof Agriculture) Itsenäistenalueiden (Comunidades Autónomas) toimivaltaiset viranomaiset Deutsch- land Ellas España France 61 83 239 Ei 43 Viranomaiset(DGAL, DCCCRF) 4(+25vapaa- ehtoista eritelmää) Ministèredel'Agricultureet delaPêche,Direction Généraledel'Alimentation Ministèredel'Economie,des Financesetdel'Industrie, DirectionGénéraledela Concurrence,dela Consommationetdela RépressiondesFraudes Ireland MeatTradeDivision,Ministry ofAgricultureandFood 72 OfficeoftheDirectorof ConsumerAffairs (Kuluttaja- asiaintoimisto) 11 Italia MinisteroperlePolitiche agricole,Direzionegenerale dellePoliticheAgricoleed Agroindustriali(Ministryof Agriculture) Luxem- bourg Ministèredel'Agriculture,de laViticultureetdu Développementrural Nederland ProductschapVeeenVlees (PVV) ServizioSanitario Nazionale(Kansallinen terveydenhuolto, yhteistyössä aluehallinnonja itsenäistenmaakuntien hallinnonkanssa) l'Administrationdes ServicesVétérinaires etl'Administrationdes ServicesTechniques Ministerievan Volksgezondheid, WelzijnenSport (VWS),Inspectie Gezondheids- bescherming(IGB) (terveysministeriö) Österreich AgrarmarktAustria(AMA) Portugal Suomi/ Finland Sverige United Kingdom MinistériodoAgricultura,do DesenvolvimentoRurale dasPescas,Gabinetede PlaneamentoePolíticaAgro- Alimentar (maatalousministeriö) Direcção-Geral Veterinária(DGV), Direcção-Geralde Fiscalizaçãoe ControlodaQualidade Alimentar(DGFCQA) Maa-ja metsätalousministeriö Eläinlääkintä-ja elintarvikelaitos(EELA) Livsmedelsverket Besiktnings- veterinärorg. Municipaltrading standardsand EnvironmentalHealth Authorities MinistryofAgriculture, FisheriesandFood(MAFF), ScottishOfficeAgriculture, EnvironmentandFisheries Department(SOAFED), WelshOfficeAgriculture Department(WOAD), DepartmentofAgriculturefor NorthernIreland(DANI) 10 2 80 3 0 2740 11 1841 12 Taulukko 2 NAUDANLIHAN MERKITSEMISTÄ KOSKEVA KERTOMUS Merkintätyypit Jäsenvaltio Merkintätyypit (muut kuin alkuperämerkinnät) Muut tiedot Eläimen tunnistusnumero ja sukupuoli Kasvatusmenetelmä ja muut ruokkimiseen liittyvät tiedot Tiedot teurastuksesta (päivämäärä, eläimen ikä) Ruokin- nan laatu Hyvin- vointi Eläi- men rotu Muuta Belgique/ België Danmark Deutsch- land Ellas España France Ireland Eiilmoitettu Eiilmoitettu 4 Merkintäjärjestelmääeitoiminnassa Ainoastaan myynninedistämis- aineistossa 2 Ei 25 Kyllä 5 Kyllä 18 13 1 - 3 11 4 17 Ei - Ei - Ei - 1 - Ei Ei 21 Kyllä Kyllä Ei Ei erityisesti 12 Tilatakaa (9) Italia Luxem- bourg Eiilmoitettu Jäljitettävyysaukotonpakollisenjärjestelmän ansiosta Nederland Useita Luonnonmukainen(1); Ryhmässäkasvatettu(2); EuropeanQualityBeef (EQB)taiEuropanQuality Veal(EQV)(9) Kaikkipäivätty Lukuisia, useim- miten EQBja EQV Useita Useita Luokka, ikä Österreich Eiilmoitettu Portugal Merkintäjärjestelmääeitoiminnassa Kyllä-luonnonmukainen tuotanto Eiilmoitettu Suomi/ Finland Sverige United Kingdom - Ei - Ei - Ei - Kyllä - Ei Paikkakunta/tila(73) Ruokinta(71); Tuotantojärjestelmä(55) 292 3 5 68 Tilatakaa (45) 14 Taulukko 3 NAUDANLIHAN MERKITSEMISTÄ KOSKEVA KERTOMUS Kolmannet maat, toimivaltaiset viranomaiset ja annetut tiedot Kolmas maa Toimivaltainen viranomainen Ilmoituksiin sisältyvät tiedot Hyväksymis- päivämäärä Argentiina Australia Botswana Brasilia Kanada Namibia ServiceNationalde SantéetdeQualité Agro-alimentaire (SENASA) Tunnus,tuotenimi,luokka, alkuperä:"Argentina", teurastuspäivä-japaikka 20 toukokuu 1998 AustralianQuarantine andInspectionService (AQIS)andState authorities Alkuperä:"Productof Australia"(jamuut)ikääja sukupuoltakuvaavat koodit/sanat 27 toukokuu 1998 Botswanadepartmentof AnimalHealthand Production Alkuperä:"Productof Botswana",halal, teurastuspäivä,luokitus, tuotantopäivä 29 huhtikuu 1998 AnimalHealthandPlant InspectionSecretariat (SDA),Ministryof AgricultureandSupply CanadianFood InspectionAgency (CFIA) DirectorateofVeterinary Services,Ministryof Agriculture,Waterand RuralDevelopment Alkuperäjatunnus "Brazilianbeef",tuotetyyppi, tuotantopäivä 29. 6. 1998 Alkuperä:"Productof Canada",tuotetyyppi, teurastamonnimi, tuotantopäivä 27 marraskuu 1998 Alkuperä:"Namibia",halal, tuotantonimija-päivä 27 toukokuu 1998 Uusi Seelanti NewZealandMinistryof AgricultureandForestry, RegulatoryAuthority (MAFRA) 31 maaliskuu 1998 Alkuperä:"ProductofNew Zealand",useitakuvauksia: laatu,ruokintatapa,rotu, tuotteenviitenumero (laadunvarmistus- järjestelmä) 15 Paraguay MinistryofAgriculture andLivestock 29. 6. 1998 Alkuperä:"Themeat proceedsfromcattleborn, raisedandslaughteredin Paraguay"(Lihaperäisin Paraguayssasyntyneestä, kasvatetustaja teurastetustakarjasta), teurastusnimija-päivä Swazimaa Uruguay USA Departmentof VeterinaryServices, MinistryofAgriculture andCo-operatives MinsitryofLivestock, AgricultureandFisheries (MGAP),General DivisionofLivestock Services Alkuperä:"Swaziland", tuotetyyppi,tuotantopaikka- japäivämäärä,halal 29. 6. 1998 Alkuperä:"Uruguay", tuotteennimi, teurastuspaikkaja-päivä 25 toukokuu 1998 UnitedStates Departmentof Agriculture(USDA), FoodSafetyand InspectionService (FSIS) 9termiä,jotkakattavat USDA:njaUS:nmukaiset laadutjahyväksymiset, tuontiinliittyvä tunnistusnumero, tuotantopäivä 25 kesäkuu 1998 Zimbabwe Departmentof VeterinaryServices, MinistryofLandsand Agriculture Alkuperä:"Productof Zimbabwe",tuotetyyppi, eränumero,tilannumero, pakkauspäivä 29. 6. 1998 16


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1849/99 υποβολή: Karl von Wogau (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Παραπλανητική διαφήμιση στην Ευρωπαϊκή νωση.

eurovoc_concepts:
advertising malpractice
elderly person
judicial cooperation
legal basis

formats: html pdf print

text: C 203 E/66 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/080) GRAPTH ERVTHSH P-1848/99 ypobolh·: Carlos Carnero González (PSE) prow thn Epitroph· (11 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: Συλλη΄ψεις αντιφρονου΄ντων απο΄ την κυβε΄ρνηση της Ισηµερινη΄ς Γουι¤νε΄ας Στις 9 Σεπτεµβρι΄ου 1999, o Plasido Mic(cid:243), Προ΄εδρος του Κο΄µµατος Συ΄γκλησης για την Κοινωνικη΄ ∆ηµοκρατι΄α (SPDS, µε΄λος της Σοσιαλιστικη΄ς ∆ιεθνου΄ς) και «εκλεγµε΄νος» βουλευτη΄ς κατα΄ τις γενικε΄ς εκλογε΄ς της 7ης Μαρτι΄ου του ιδι΄ου ε΄τους (cid:129) ο οποι΄ος ο΄µως παραιτη΄θηκε απο΄ την ε΄δρα του σε ε΄νδειξη διαµαρτυρι΄ας για την πλη΄ρη απουσι΄α δηµοκρατικω΄ν συνθηκω΄ν υπο΄ την οποι΄α διεξη΄χθησαν οι εκλογε΄ς (cid:129), συνελη΄φθη κατα΄ τρο΄πον αυθαι΄ρετο απο΄ τις αρχε΄ς της Ισηµερινη΄ς Γουι¤νε΄ας και παρε΄µεινε στη φυλακη΄ επι΄ µι΄α εβδοµα΄δα. Προ΄κειται για ε΄να ακο΄µη παρα΄δειγµα, ιδιαιτε΄ρως δε σοβαρο΄, της µη τη΄ρησης των υποσχε΄σεων εκδηµοκρατισµου΄ που ε΄χει ανακοινω΄σει η κυβε΄ρνηση του Malabo ενω΄πιον της ∆ιεθνου΄ς Κοινο΄τητας και, κατα΄ το παρελθο΄ν, ενω΄πιον του Προε΄δρου της Ευρωπαι¤κη΄ς Επιτροπη΄ς. Ποια΄ αντι΄ποινα σκοπευ΄ει να λα΄βει η Επιτροπη΄ για το γεγονο΄ς αυτο΄ και τι΄ σκοπευ΄ει να πρα΄ξει προκειµε΄νου να ζητη΄σει απο΄ τον Προ΄εδρο Teodoro Obiang τον πλη΄ρη σεβασµο΄ των ανθρωπι΄νων δικαιωµα΄των και την ταχει΄α εγκαθι΄δρυση της δηµοκρατι΄ας σε αυτη΄ την χω΄ρα, η οποι΄α µετε΄χει στην Συ΄µβαση LomØ; Apa·nthsh toy kyri·oy Nielson ej ono·matow thw Epitroph·w (12 Noembri·oy 1999) Η Επιτροπη΄ γνωρι΄ζει τις δυσκολι΄ες που αντιµετωπι΄ζονται κατα΄ τη διαδικασι΄α εκδηµοκρατισµου΄, ιδι΄ως ο΄σον αφορα΄ την α΄σκηση των θεµελιωδω΄ν ελευθεριω΄ν της αντιπολι΄τευσης στην Ισηµερινη΄ Γουι¤νε΄α. Όσον αφορα΄ τη συ΄λληψη του κυρι΄ου Placido Mico, προε΄δρου της Συ΄γκλισης για την Κοινωνικη΄ ∆ηµοκρατι΄α (CPDS) και «ηγε΄τη» της αντιπολι΄τευσης στην Ισηµερινη΄ Γουι¤νε΄α, η Επιτροπη΄ απο΄ κοινου΄ µε τα κρα΄τη µε΄λη που εκπροσωπου΄νται επιτο΄που (Ισπανι΄α και Γαλλι΄α), προε΄βη σε δια΄βηµα προς τις εθνικε΄ς αρχε΄ς µε σκοπο΄ να λα΄βει εξηγη΄σεις για τους λο΄γους της συ΄λληψης και συνε΄χισης της προφυλα΄κισης του κυρι΄ου Mico. Ο κυ΄ριος Mico αποφυλακι΄στηκε υπο΄ ο΄ρους στις 16 Σεπτεµβρι΄ου 1999. Η Επιτροπη΄ εξακολουθει΄ να παρακολουθει΄ στενα΄ τις εξελι΄ξεις στη χω΄ρα και συνεχι΄ζει το δια΄λογο µε τις εθνικε΄ς αρχε΄ς µε σκοπο΄ να προωθη΄σει και να παγιω΄σει την ευαι΄σθητη διαδικασι΄α εκδηµοκρατισµου΄. Έτσι, η Επιτροπη΄ εξετα΄ζει τη δυνατο΄τητα να στηρι΄ξει την τρε΄χουσα διαδικασι΄α µε θετικε΄ς ενε΄ργειες συµπεριλαµ- βανοµε΄νης της βοη΄θειας για τη διοργα΄νωση δηµοτικω΄ν εκλογω΄ν στις αρχε΄ς του 2000, εφο΄σον η εκλογικη΄ ισο΄τητας και εφο΄σον καταρτιστει΄ ε΄να ολικο΄ διαδικασι΄α ακολουθηθει΄ µε παραδεκτε΄ς συνθη΄κες διαφα΄νειας και προ΄γραµµα στη΄ριξης της παγι΄ωσης της διαδικασι΄ας εκδηµοκρατισµου΄, της βελτι΄ωσης της κατα΄στασης των δικαιωµα΄των του ανθρω΄που και της οικοδο΄µησης ενο΄ς κρα΄τους δικαι΄ου στην Ισηµερινη΄ Γουι¤νε΄α. (2000/C 203 E/081) GRAPTH ERVTHSH E-1849/99 ypobolh·: Karl von Wogau (PPE-DE) prow thn Epitroph· (13 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: Παραπλανητικη΄ διαφη΄µιση στην Ευρωπαι¤κη΄ νωση Γνωρι΄ζει η Επιτροπη΄ ο΄τι ηλικιωµε΄νοι α΄νθρωποι δε΄χονται ο΄λο και περισσο΄τερο επιστολε΄ς απο΄ εταιρι΄ες, οι οποι΄ες ενηµερω΄νουν για κε΄ρδη σε τυχερα΄ παιχνι΄δια, τα οποι΄α ο΄µως ποτε΄ δεν καταβα΄λλονται; Ταυτο΄χρονα µε την απαντητικη΄ επιστολη΄ πρε΄πει να γι΄νει µια «δοκιµαστικη΄ παραγγελι΄α». Οι «δοκιµαστικε΄ς παραγγελι΄ες» εκτελου΄νται και απαιτει΄ται πληρωµη΄. Πολλε΄ς απο΄ αυτε΄ς τις επιστολε΄ς ε΄ρχονται απο΄ το Βε΄λγιο, την Ολλανδι΄α και την Αυστρι΄α, γεγονο΄ς που δυσκολευ΄ει την ποινικη΄ δι΄ωξη. Ποιε΄ς δυνατο΄τητες προβλε΄πει η Επιτροπη΄ προκειµε΄νου να καταπολεµηθου΄ν αυτε΄ς οι πρακτικε΄ς; Επιστολη΄ που ε΄χει στην κατοχη΄ του ο ερωτω΄ν αποδεικνυ΄ει ο΄τι οι εταιρι΄ες ει΄ναι πανευρωπαι¤κα΄ οργανωµε΄νες. Στην προκειµε΄νη περι΄πτωση η επιστολη΄ ει΄ναι σφραγισµε΄νη στην Ολλανδι΄α και εµπλε΄κονται µια βελγικη΄ εταιρι΄α αυτοκινη΄των και µια εταιρι΄α τηλεπωλη΄σεων, πα΄λι απο΄ το Βε΄λγιο. Ο παραλη΄πτης ε΄χει τη µο΄νιµη κατοικι΄α του στη Γερµανι΄α. Συνη΄θως, η αποστολη΄ λαµβα΄νει χω΄ρα απο΄ µια γερµανικη΄ αποθη΄κη εµπορευµα΄των και, ως εκ του΄του ο γερµανο΄ς προµηθευτη΄ς στη Γερµανι΄α πολυ΄ ευ΄κολα µπορει΄ να προσφυ΄γει στη δικαιοσυ΄νη απαιτω΄ντας την πληρωµη΄ της τιµη΄ς αγορα΄ς. 18. 7. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 203 E/67 Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (30 Noembri·oy 1999) Η αστικη΄ πτυχη΄ του θε΄µατος των πρακτικω΄ν που καταγγε΄λλει ο κ. βουλευτη΄ς ενδεχοµε΄νως εµπι΄πτει στις διατα΄ξεις της οδηγι΄ας 84/450/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου της 10ης Σεπτεµβρι΄ου 1984 για την προσε΄γγιση των νοµοθετικω΄ν, κανονιστικω΄ν και διοικητικω΄ν διατα΄ξεων των κρατω΄ν µελω΄ν σχετικα΄ µε την παραπλανητικη΄ διαφη΄µιση (1). Στην προκει΄µενη περι΄πτωση αυτο΄ φαι΄νεται να ισχυ΄ει, δεδοµε΄νου ο΄τι το κε΄ρδος ανακοινω΄νεται στη δια΄ρκεια προω΄θησης των πωλη΄σεων. Αυτη΄ η οδηγι΄α η΄δη εφαρµο΄ζεται απο΄ ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη και συνεπω΄ς εφαρµο΄ζονται οι ισχυ΄ουσες εθνικε΄ς διατα΄ξεις. Ει΄ναι ενδιαφε΄ρον να σηµειωθει΄ ο΄τι σε ορισµε΄να κρα΄τη µε΄λη, η προβλεπο΄µενη ποινη΄ ει΄ναι απλου΄στατα η καταβολη΄ του κε΄ρδους για το οποι΄ο ε΄χει δοθει΄ υπο΄σχεση στον καταναλωτη΄ χωρι΄ς καµι΄α α΄λλη πρου¤πο΄θεση. Απο΄ την ποινικη΄ α΄ποψη, εφαρµο΄ζεται µο΄νον το εθνικο΄ δι΄καιο. Εξα΄λλου πρε΄πει να σηµειωθει΄ ο΄τι στο µε΄λλον, υ΄στερα απο΄ την ε΄κδοση της οδηγι΄ας 98/27/ΕΚ της 19 Μαι΅ου 1998 του Κοινοβουλι΄ου και του Συµβουλι΄ου περι΄ των αγωγω΄ν παραλει΄ψεως στον τοµε΄α της προστασι΄ας των συµφερο΄ντων των καταναλωτω΄ν (2), τα κρα΄τη µε΄λη θα ε΄χουν το δικαι΄ωµα να ορι΄ζουν τις διοικητικε΄ς αρχε΄ς η΄ τα δικαστη΄ρια που ει΄ναι αρµο΄δια για τις αποφα΄σεις σχετικα΄ µε τις προσφυγε΄ς απο΄ τους ανεξα΄ρτητους δηµο΄σιους οργανισµου΄ς που ει΄ναι ειδικα΄ επιφορτισµε΄νοι µε την προστασι΄α των συλλογικω΄ν συµφερο΄ντων των καταναλωτω΄ν η΄ απο΄ τους οργανισµου΄ς που αποβλε΄πουν στην προστασι΄α των συλλογικω΄ν συµφερο΄ντων των καταναλωτω΄ν, σταµατω΄ντας η΄ απαγορευ΄οντας κα΄θε παρα΄βαση των οδηγιω΄ν ο΄πως αυτε΄ς απαριθµου΄νται σε παρα΄ρτηµα της οδηγι΄ας, µε την επιφυ΄λαξη των κανο΄νων του διεθνου΄ς ιδιωτικου΄ δικαι΄ου ο΄σον αφορα΄ το ισχυ΄ον δι΄καιο. Ως προθεσµι΄α για την εφαρµογη΄ αυτη΄ς της οδηγι΄ας απο΄ τα κρα΄τη µε΄λη ε΄χει οριστει΄ η 31η ∆εκεµβρι΄ου 2000. Ωστο΄σο οι καταναλωτε΄ς που επιθυµου΄ν να υποβα΄λουν µη΄νυση λο΄γω εµπορικω΄ν πρακτικω΄ν που θεωρου΄νται ανε΄ντιµες, µπορου΄ν να απευθυνθου΄ν στο ∆ιεθνε΄ς ∆ι΄κτυο Ελε΄γχου της Εµπορι΄ας (RICC) (στα αγγλικα΄ «Internatio- nal marketing supervision network» (IMSN)). Το RICC ει΄ναι α΄τυπο δι΄κτυο αποτελου΄µενο απο΄ φορει΄ς που ει΄ναι επιφορτισµε΄νοι µε την εφαρµογη΄ των νο΄µων στις εµπορικε΄ς πρακτικε΄ς περισσο΄τερων απο΄ ει΄κοσι τεσσα΄ρων χωρω΄ν, η πλειονο΄τητα των οποι΄ων ει΄ναι µε΄λη του Οργανισµου΄ Οικονοµικη΄ς Συνεργασι΄ας και Ανα΄πτυξης (ΟΟΣΑ). Το δι΄κτυο ε΄χει ως σκοπο΄ να διαδω΄σει πληροφο- ρι΄ες σχετικα΄ µε τις διασυνοριακε΄ς εµπορικε΄ς πρακτικε΄ς που ενδε΄χεται να ε΄χουν αντι΄κτυπο στα συµφε΄ροντα των καταναλωτω΄ν και να ενθαρρυ΄νει τη διεθνη΄ συνεργασι΄α των αρχω΄ν που ει΄ναι επιφορτισµε΄νες µε την εφαρµογη΄ των νο΄µων. Το 1999 τα ευρωπαι¤κα΄ µε΄λη του RICC (εκ των οποι΄ων τα κρα΄τη µε΄λη) δηµιου΄ργησαν την υποοµα΄δα «RICC- Europe» στην οποι΄α συµµετε΄χει η Επιτροπη΄, εκπροσωπου΄µενη απο΄ τη Γενικη΄ ∆ιευ΄θυνση «Υγει΄α και προστασι΄α των καταναλωτω΄ν». Η επαφη΄ µε το RICC µπορει΄ να γι΄νει µε΄σω του ιστοχω΄ρου http://www. ari. net/imsn ο΄που µπορει΄ κανει΄ς να βρει τις διευθυ΄νσεις κα΄θε κρα΄τους µε΄λους. (1) (2) ΕΕ L 250 της 19. 9. 1984. ΕΕ L 166 της 11. 6. 1998. (2000/C 203 E/082) GRAPTH ERVTHSH E-1850/99 ypobolh·: Isidoro Sánchez García (ELDR) prow thn Epitroph· (13 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: Πυρηνικο΄ς σταθµο΄ς Ταν Ταν (Μαρο΄κο) Η ανακοι΄νωση περι΄ εγκαταστα΄σεως πυρηνικου΄ σταθµου΄ στο Ταν Ταν, στην ακτη΄ του Ατλαντικου΄ στο Μαρο΄κο, προκα΄λεσε κοινωνικο΄ σα΄λο και ε΄ντονη ανησυχι΄α για το περιβα΄λλον µεταξυ΄ των πολιτω΄ν και των θεσµικω΄ν οργα΄νων των Καναρι΄ων Νη΄σων, περιοχη΄ς της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης εξαιρετικα΄ αποµεµακρυσµε΄νης, η οποι΄α ευρι΄σκεται πλησι΄ον της ανωτε΄ρω περιοχη΄ς, εξ αιτι΄ας των κινδυ΄νων που θα µπορου΄σαν να προε΄λθουν απο΄ τον εν λο΄γω πυρηνικο΄ σταθµο΄. Σκοπευ΄ει η Επιτροπη΄ να θε΄σει ο΄ρους στα προγρα΄µµατα ενι΄σχυσης του Μαρο΄κου µε σκοπο΄ την καθιε΄ρωση αυστηρω΄ν προδιαγραφω΄ν πυρηνικη΄ς ασφα΄λειας στην περιοχη΄;


title: 1999/698/CE: Decisión de la Comisión, de 13 de octubre de 1999, por la que se establecen los criterios ecológicos para la concesión de la etiqueta ecológica comunitaria a los ordenadores portátiles [notificada con el número C(1999) 3278] (Texto pertinente a efectos del EEE)

eurovoc_concepts:
eco-label
environmental protection
innovation
micro-computer

text: 27. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 276/7 II (Actos cuya publicación no es una condición para su aplicabilidad) COMISIÓN DECISIÓN DE LA COMISIÓN de 13 de octubre de 1999 por la que se establecen los criterios ecológicos para la concesión de la etiqueta ecológica comuni- taria a los ordenadores portátiles [notificada con el número C(1999) 3278] (Texto pertinente a efectos del EEE) (1999/698/CE) LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN: Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 880/92 del Consejo, de 23 de marzo de 1992, relativo a un sistema comunitario de conce- sión de etiqueta ecológica (1) y, en particular, el segundo párrafo del apartado 1 de su artículo 5, (1) (2) (3) (4) (5) Considerando que el primer párrafo del apartado 1 del artículo 5 del Reglamento (CEE) no 880/92 establece que las condiciones para la concesión de la etiqueta ecoló- gica categorías de productos; se definirán por comunitaria Considerando que el apartado 2 del artículo 10 del Reglamento (CEE) no 880/92 dispone que las propie- dades ecológicas de un producto se evaluarán sobre la base de los criterios ecológicos específicos establecidos por categorías de productos; Considerando que procede revisar tales criterios en un período de dos años para adaptar los requisitos en materia energética a la innovación tecnológica y la evolución del mercado; Considerando que, de acuerdo con el artículo 6 del Reglamento (CEE) no 880/92, la Comisión ha consultado a los principales grupos interesados en un foro de consulta; Considerando que las medidas previstas en la presente Decisión se ajustan al dictamen del Comité creado en virtud del artículo 7 del Reglamento (CEE) no 880/92, (1) DO L 99 de 11. 4. 1992, p. 1. Artículo 1 Se consideran pertenecientes a la categoría de productos «orde- nadores portátiles» (en lo sucesivo denominada «categoría de productos»): — los ordenadores portátiles disponibles en el mercado que sean autónomos —en el sentido de que no precisen cone- xión permanente a una fuente externa de equipo lógico, capacidad computacional o tensión de suministro de red para funcionar adecuadamente—, estén destinados princi- palmente a fines de procesamiento de datos y se hallen provistos de dispositivos de entrada y salida. Artículo 2 Las propiedades ecológicas y la aptitud para el uso de esta categoría de productos se evaluarán sobre la base de los crite- rios ecológicos específicos establecidos en el anexo. Artículo 3 La definición de la categoría de productos, así como los crite- rios ecológicos específicos a la misma, serán válidos por un período de dos años a partir del primer día del mes siguiente a la adopción de los citados criterios. En el supuesto de que no se hayan adoptado criterios ecológicos nuevos antes de finalizar dicho período, se prorrogará la validez de los entonces vigentes durante un año más, o bien hasta que se adopten los nuevos criterios, si ello se produce antes de que concluya la referida prórroga. L 276/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 10. 1999 A efectos administrativos, el número de código asignado a esta categoría de productos será «018». Artículo 4 Los destinatarios de la presente Decisión serán los Estados miembros. Artículo 5 Hecho en Bruselas, el 13 de octubre de 1999. Por la Comisión Margot WALLSTRÖM Miembro de la Comisión 27. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 276/9 ANEXO MARCO Para obtener la etiqueta ecológica, los ordenadores portátiles deberán ajustarse a los criterios del presente anexo, cuya finalidad es promover: — la disminución de los daños o riesgos ambientales derivados del consumo de energía (calentamiento del planeta, acidificación, agotamiento de recursos no renovables) mediante la reducción de dicho consumo, — la disminución de los daños ambientales derivados de la utilización de recursos naturales fomentando la intercambiabilidad de componentes y la reciclabilidad y mantenibilidad del ordenador, — la disminución de los daños o riesgos ambientales derivados del uso de sustancias peligrosas reduciendo dicho uso. Además, los criterios fomentan la aplicación de las mejores prácticas y la sensibilización de los consumidores respecto del medio ambiente. Por otra parte, el marcado de los componentes plásticos favorece su reciclado. Se recomienda a los organismos competentes que tengan en cuenta la implantación de sistemas de gestión medioam- biental reconocidos, como EMAS o ISO 14001, a la hora de evaluar las solicitudes y vigilar el cumplimiento de los criterios establecidos en el presente anexo. (Nota: la implantación de dichos sistemas de gestión no tiene carácter obligatorio). CRITERIOS CLAVE 1. Ahorro de energía El consumo de energía de un ordenador portátil en modo de espera (sleep) no deberá exceder de 5 vatios. El consumo de energía de un ordenador portátil en modo desactivado (off) no deberá exceder de 3 vatios. El cambio de modo por defecto de estado activo (operation) a modo de espera se producirá en un período no superior a 15 minutos de inactividad. El fabricante deberá activar este mecanismo, aunque el usuario podrá desactivarlo. 2. Prolongación de la vida útil El fabricante ofrecerá una garantía comercial que asegure el funcionamiento del ordenador portátil durante tres años como mínimo. Dicha garantía tendrá validez a partir de la fecha de entrega del ordenador al consumidor. Se garantizará la disponibilidad de piezas de recambio compatibles y de un servicio de reparación durante cinco años a partir del momento de la entrega. Además, los ordenadores portátiles se ajustarán a los criterios siguientes: 1) tendrán un diseño modular que permita acceder fácilmente a sus componentes; 2) permitirán incrementar la memoria RAM; permitirán cambiar al menos el procesador, el disco duro y, de existir, el lector de CD-ROM; se podrá sustituir el procesador cambiando toda la placa madre; 3) dispondrán de una o más ranuras de expansión vacías. CRITERIOS DE MEJORES PRÁCTICAS 3. Recuperación y reciclado El fabricante propondrá, con carácter gratuito, la recuperación del ordenador portátil y los componentes sustituidos para su reciclado, salvo en el caso de piezas contaminadas por el propio usuario (por ejemplo, en aplicaciones médicas o nucleares). Además, los ordenadores portátiles se ajustarán a los criterios siguientes: 1) sólo podrán ser desmontados por una persona cualificada; 2) el fabricante comprobará el desmontaje del aparato y elaborará un informe al respecto; entre otras cosas, dicho informe deberá acreditar que las uniones: — son de fácil localización y acceso, — son normalizadas, en la medida de lo posible, — son accesibles con herramientas corrientes; L 276/10 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 10. 1999 3) podrán separarse los materiales incompatibles y peligrosos; 4) será técnicamente reciclable el 90 % (en volumen) de los materiales plásticos y metálicos de la caja y el chasis; se entenderá por «reciclado» en este contexto la reutilización, el reciclado de materiales y el reciclado químico (pirólisis, gasificación); se admite la metalización de las piezas de plástico; 5) si son necesarias etiquetas, éstas deberán ser fácilmente separables o formar parte integrante del ordenador; 6) las piezas de plástico deberán: — carecer de plomo o cadmio añadidos intencionalmente, — estar constituidas por un polímero o varios polímeros compatibles, salvo en el caso de la tapa, que deberá estar fabricada como máximo a partir de dos tipos de polímeros separables, — carecer de piezas metálicas que no puedan separarse; 7) las piezas de plástico de más de 25 gramos, los cables y los plásticos utilizados para el moldeado de la fuente de alimentación, baterías y otros periféricos: a) no contendrán los retardadores de llama siguientes: Nombre No CAS Bifenil, derivado decabromado Difenil éter, derivado monobromado Difenil éter, derivado dibromado Difenil éter, derivado tibromado Difenil éter, derivado tetrabromado Difenil éter, derivado pentabromado Difenil éter, derivado hexabromado Difenil éter, derivado heptabromado Difenil éter, derivado octabromado Difenil éter, derivado nonabromado Difenil éter, derivado decabromado Cloroparafina con un longitud de cadena de 10-13 átomos C, contenido de cloro > 50 % del peso 13654-09-6 101-55-3 2050-47-7 49690-94-0 40088-47-9 32534-81-9 36483-60-0 68928-80-3 32536-52-0 63936-56-1 1163-19-5 85535-84-8 b) no contendrán sustancias ni preparados retardadores de llama que incorporen sustancias a las que se hayan asignado o pueda asignarse cualquiera de las frases de riesgo siguientes: R45 (Puede causar cáncer), R46 (Puede causar alteraciones genéticas hereditarias), R50 (Muy tóxico para los organismos acuáticos), R51 (Tóxico para los organismos acuáticos), R52 (Nocivo para los organismos acuáticos), R53 (Puede provocar a largo plazo efectos negativos en el medio ambiente acuático), R60 (Puede perjudicar la fertilidad) o R61 (Riesgo durante el embarazo de efectos adversos para el feto), según se definen en la Directiva 67/548/CEE del Consejo (1), cuya última modificación la constituye la Directiva 98/98/CE de la Comisión (2); c) ostentarán un marcado permanente que identifique el material, de acuerdo con la norma ISO 11469; no tienen que ajustarse a este criterio los materiales plásticos extruidos, como tampoco las guías de iluminación de las pantallas planas; 8) las baterías no contendrán más del 0,0001 % de su peso en mercurio, el 0,001 % de su peso en cadmio ni el 0,01 % de su peso en plomo; 9) la retroiluminación de la pantalla plana: a) no contendrá más de 5 mg de mercurio en las pantallas de menos de 12 pulgadas (30,48 cm medidos diagonal- mente sobre la superficie activa de la pantalla); b) no contendrá más de 10 mg de mercurio en las pantallas de mayores dimensiones. 4. Modo de empleo Los ordenadores portátiles incluirán documentación que informe al usuario sobre la correcta utilización del aparato desde el punto de vista de la protección del medio ambiente y, en particular: 1) recomendaciones sobre la utilización de las funciones de ahorro de energía, con la advertencia de que si éstas se desactivan se puede producir un aumento del consumo de electricidad y, por consiguiente, de los gastos de funcionamiento; (1) DO 196 de 16. 8. 1967, p. 1. (2) DO L 355 de 30. 12. 1998, p. 1. 27. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 276/11 2) información sobre el consumo de electricidad máximo y mínimo del ordenador portátil en los modos activo (operation), espera (sleep) y desactivado (off), así como indicación de la posibilidad de reducir el consumo a cero si el ordenador está desenchufado o el enchufe está desconectado; 3) información sobre la garantía y la disponibilidad de piezas de repuesto; cuando se considere que el consumidor puede actualizar o cambiar los componentes, información sobre el método adecuado; 4) información de que el producto ha sido diseñado para permitir una adecuada reutilización y reciclado de sus piezas y que, por lo tanto, no se debe tirar; 5) información al consumidor sobre el procedimiento que se debe seguir para aprovechar la oferta de recuperación del ordenador por parte del fabricante. 5. Declaración medioambiental Al usuario Se adjuntará al producto una declaración medioambiental a disposición del usuario. Dicho documento obedecerá a las recomendaciones del informe técnico no 70 de la Asociación Europea de Fabricantes de Ordenadores (ECMA) titulado «Propiedades medioambientales de los productos». Al organismo competente Se facilitará al organismo competente una declaración en la que figuren todas las sustancias líquidas o gaseosas contenidas en la batería y en la pantalla de cristal líquido en cantidad superior a 0,1 mg, a las que se haya asignado o pueda asignarse cualesquiera de las siguientes frases de riesgo: R45 (Puede causar cáncer), R46 (Puede causar alteraciones genéticas hereditarias), R50 (Muy tóxico para los organismos acuáticos), R51 (Tóxico para los organismos acuáticos), R52 (Nocivo para los organismos acuáticos), R53 (Puede provocar a largo plazo efectos negativos en el medio ambiente acuático), R60 (Puede perjudicar la fertilidad) o R61 (Riesgo durante el embarazo de efectos adversos para el feto), según se definen en la Directiva 67/548/CEE, cuya última modificación la constituye la Directiva 98/98/CE. ENSAYOS 6. Laboratorios de ensayo En el caso en que se precisen ensayos, éstos serán efectuados, a expensas del solicitante, por laboratorios que reúnan los requisitos generales de las normas EN 45001. INFORMACIÓN AL CONSUMIDOR Se incluirá el texto siguiente de forma claramente visible para el consumidor (a ser posible, cerca de la etiqueta): Este producto ha recibido la etiqueta ecológica de la Unión Europea por su eficiencia energética, y ha sido concebido para facilitar el cambio de sus componentes, las reparaciones, el reciclado y una eliminación respetuosa con el medio ambiente. En el modo de empleo se proporciona más información sobre la manera de reducir al mínimo el impacto ambiental


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1833/99 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen. Åtgärder för bekämpning av arbetslösheten efter jordbävningen i Aten.

eurovoc_concepts:
European Social Fund
Greece
aid to disaster victims
earthquake
fight against unemployment

text: 18. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 203 E/61 Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att (cid:129) p(cid:229) grund av den exceptionella situation som jordb(cid:228)vningarna lett till (cid:129) bevilja ett uppskov p(cid:229) sex m(cid:229)nader n(cid:228)r det g(cid:228)ller tidsfristen f(cid:246)r inl(cid:228)mnande av de r(cid:228)ttsliga f(cid:246)rpliktelserna? Har den grekiska regeringen l(cid:228)mnat in en dylik beg(cid:228)ran? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 november 1999) Tidsfristen l(cid:246)per de facto ut den 31 december 1999 f(cid:246)r nationella r(cid:228)ttsliga (cid:229)taganden vad g(cid:228)ller alla operativa program inom ramen f(cid:246)r gemenskapsst(cid:246)det till Grekland f(cid:246)r den p(cid:229)g(cid:229)ende programperioden (1994(cid:141)1999). Detta g(cid:228)ller (cid:228)ven eventuella (cid:229)taganden f(cid:246)r att reparera skadorna efter jordb(cid:228)vningen i Aten den 7 september 1999. Kommissionen har nyligen bekr(cid:228)ftat att detta sakf(cid:246)rh(cid:229)llande m(cid:229)ste respekteras av alla parter. De kontrakt som inte tilldelats vid denna tidpunkt kan medfinansieras inom ramen f(cid:246)r gemenskapsst(cid:246)det f(cid:246)r n(cid:228)sta programperiod (2000(cid:141)2006). F(cid:246)r (cid:246)vrigt har de grekiska myndigheterna inte beg(cid:228)rt n(cid:229)gon f(cid:246)rl(cid:228)ngning p(cid:229) sex m(cid:229)nader av tidsfristen. Ser man till den nuvarande utnyttjandegraden n(cid:228)r det g(cid:228)ller de l(cid:246)pande programmen inom ramen f(cid:246)r gemenskapsst(cid:246)det, verkar det inte f(cid:246)religga n(cid:229)gon st(cid:246)rre risk f(cid:246)r att beviljade anslag inte skulle utnyttjas. (2000/C 203 E/074) SKRIFTLIG FR¯GA E-1833/99 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (13 oktober 1999) ˜mne: ¯tg(cid:228)rder f(cid:246)r bek(cid:228)mpning av arbetsl(cid:246)sheten efter jordb(cid:228)vningen i Aten M(cid:229)nga f(cid:246)retag i Aten drabbades av allvarlig skadeg(cid:246)relse i samband med jordb(cid:228)vningen vilket resulterat i underfunktion eller lett till att dessa f(cid:246)retag varit tvungna att helt upph(cid:246)ra med sin verksamhet p(cid:229) grund av skador p(cid:229) byggnader och utrustning. Det operationella programmet f(cid:246)r Attika har kvar en mycket liten reserv som (cid:228)nnu inte g(cid:229)tt till Europeiska socialfonden, och de resurser som stod till f(cid:246)rfogande inom Europeiska fonden f(cid:246)r regional utveckling har utnyttjats till fullo. Den nationella delen av den andra gemenskapsst(cid:246)dramen f(cid:246)r Grekland f(cid:246)rfogar emellertid fortfarande (cid:246)ver ansenliga medel som (cid:228)nnu inte kommit till anv(cid:228)ndning. Kommer kommissionen att g(cid:229) med p(cid:229) att en del av de oanv(cid:228)nda resurserna inom Europeiska socialfonden anv(cid:228)nds f(cid:246)r sociala (cid:229)tg(cid:228)rder i jordb(cid:228)vningsdrabbade omr(cid:229)den? Planerar kommissionen andra (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att lindra situationen f(cid:246)r dem som drabbats av jordb(cid:228)vningen, f(cid:246)r att till exempel anst(cid:228)lla jordb(cid:228)vnings- drabbade arbetsl(cid:246)sa eller f(cid:246)r att skydda och bevara arbetsplatser vid jordb(cid:228)vningsdrabbade f(cid:246)retag under den tid som det tar f(cid:246)r att (cid:229)tg(cid:228)rda den skadeg(cid:246)relse som (cid:228)gt rum? Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 november 1999) Genom Europeiska socialfonden (ESF) har avtal slutits om ett antal s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r hj(cid:228)lp till de jordb(cid:228)vningsdrabbade. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder kommer att samfinansieras genom (cid:228)nnu icke utnyttjade ESF-anslag, som kommer att omf(cid:246)rdelas till ett litet antal operativa program inom den andra ramen f(cid:246)r gemenskaps- st(cid:246)d. Efter tekniska diskussioner mellan kommissionen och de nationella myndigheterna har man kommit (cid:246)verens om att ett totalt belopp p(cid:229) 45 miljoner euro fr(cid:229)n fem operativa program inom den andra ramen f(cid:246)r gemenskapsst(cid:246)d skall omf(cid:246)rdelas till s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder till st(cid:246)d f(cid:246)r arbetsl(cid:246)sa i de drabbade omr(cid:229)dena genom syssels(cid:228)ttningsst(cid:246)d, genom integrerade program f(cid:246)r utbildning och praktik, genom st(cid:246)dundervis- ning f(cid:246)r studerande i de drabbade kommunerna samt genom att tillhandah(cid:229)lla socialtj(cid:228)nst och h(cid:228)lsov(cid:229)rd i form av syssels(cid:228)ttningsprogram f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa de jordb(cid:228)vningsdrabbade. 12 350 arbetsl(cid:246)sa fr(cid:229)n det katastrofdrabbade omr(cid:229)det ber(cid:228)knas kunna dra nytta av dessa (cid:229)tg(cid:228)rder. Ut(cid:246)ver det som n(cid:228)mnts ovan har ytterligare anslag beviljats f(cid:246)r att omedelbart f(cid:246)rb(cid:228)ttra situationen vid det psykiatriska sjukhuset i Attika, som drabbats av jordb(cid:228)vningen (reparation av den jordb(cid:228)vningsskadade byggnaden och f(cid:246)rflyttning av patienter)


title: 1999/698/CE: Decisione della Commissione, del 13 ottobre 1999, che stabilisce i criteri per l'assegnazione di un marchio comunitario di qualità ecologica ai computer portatili [notificata con il numero C(1999) 3278] (Testo rilevante ai fini del SEE)

text: 27. 10. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 276/7 II (Atti per i quali la pubblicazione non è una condizione di applicabilità) COMMISSIONE DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 13 ottobre 1999 che stabilisce i criteri per l'assegnazione di un marchio comunitario di qualità ecologica ai computer portatili [notificata con il numero C(1999) 3278] (Testo rilevante ai fini del SEE) (1999/698/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 880/92 del Consiglio, del 23 marzo 1992, concernente un sistema comunitario di assegna- zione di un marchio di qualità ecologica (1), in particolare l'articolo 5, paragrafo 1, secondo comma, considerando che l'articolo 5, paragrafo 1, primo comma, del regolamento (CEE) n. 880/92 stabilisce che le condizioni di assegnazione del marchio sono definite per gruppi di prodotti; considerando che, ai sensi dell'articolo 10, paragrafo 2, di detto regolamento, le proprietà ecologiche di un prodotto devono essere valutate in rapporto a criteri specifici per gruppi di prodotto; Articolo 1 Il gruppo di prodotti «computer portatili» (in seguito denomi- nato «il gruppo di prodotti») si riferisce a: — computer portatili disponibili in commercio ed autonomi (nel senso che il loro corretto funzionamento non dipende da un collegamento continuo ad una fonte esterna di soft- ware, capacità di elaborazione o energia elettrica), progettati soprattutto per l'elaborazione di dati, nonché dotati di porte di entrata e di uscita. Articolo 2 considerando che è opportuno rivedere i criteri entro un periodo di due anni, al fine di adeguare i requisiti ener- getici all'innovazione tecnologica e agli sviluppi di mercato; Le prestazioni ambientali o l'idoneità all'uso del gruppo di prodotti devono essere valutate rispetto ai criteri ecologici specifici riportati nell'allegato alla presente decisione. considerando che, in conformità dell'articolo 6 del rego- lamento (CEE) n. 880/92 del Consiglio, la Commissione ha consultato i principali ambienti interessati riuniti in un forum consultivo; considerando che le misure previste dalla presente deci- sione sono conformi al parere del comitato istituito dall'articolo 7 del regolamento (CEE) n. 880/92, (1) GU L 99 dell'11. 4. 1992, pag. 1. Articolo 3 La definizione del gruppo di prodotti e i criteri ecologici speci- fici sono validi per un periodo di due anni a decorrere dal primo giorno del mese successivo all'adozione dei criteri. Se allo scadere di tale periodo non sono stati adottati criteri ecologici riveduti, la loro validità è prorogata per un ulteriore anno o fino alla data di adozione dei nuovi criteri, se prece- dente. (1) (2) (3) (4) (5) L 276/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 27. 10. 1999 Il numero di codice assegnato a questo gruppo di prodotti per scopi amministrativi è «018». Articolo 4 Gli Stati membri sono destinatari della presente decisione. Articolo 5 Fatto a Bruxelles, il 13 ottobre 1999. Per la Commissione Margot WALLSTRÖM Membro della Commissione 27. 10. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 276/9 ALLEGATO PRINCIPIO Per ottenere l'assegnazione di un marchio di qualità ecologica, il computer portatile deve soddisfare i criteri riportati nel presente allegato, il cui obiettivo è promuovere: — la riduzione del danno o dei rischi ambientali connessi con l'uso dell'energia (riscaldamento planetario, acidificazione, esaurimento di risorse non rinnovabili) mediante la riduzione del consumo energetico; — la riduzione del danno ambientale connesso con l'uso di risorse naturali, promuovendo l'intercambiabilità dei componenti e le possibilità di riciclaggio e manutenzione del computer; — la riduzione del danno o dei rischi ambientali connessi con l'uso di sostanze pericolose, riducendo l'uso di tali sostanze. Inoltre, i criteri favoriscono l'adozione delle migliori pratiche e contribuiscono ad una maggiore sensibilità dei consuma- tori ai problemi ambientali. Infine, la marcatura dei componenti in plastica ne favorisce il riciclaggio. Si raccomanda agli organismi competenti di tener conto, nella valutazione delle domande e nella verifica della conformità ai criteri previsti dal presente allegato, dell'attuazione di programmi di gestione ambientale riconosciuti, come EMAS o ISO 14001 (nota: tali programmi di gestione non devono necessariamente essere attuati). CRITERI CHIAVE 1. Risparmio di energia Nello sleep mode, il computer portatile deve avere un consumo energetico massimo di 5 watt. Quando è spento, il computer portatile deve presentare un consumo energetico massimo di 3 watt. Il tempo di passaggio automatico dal funzionamento allo sleep mode deve essere minore o uguale a 15 minuti di inattività. Il costruttore deve attivare tale funzione, ma l'utilizzatore deve poterla disattivare. 2. Prolungamento della durata di vita Il produttore deve offrire una garanzia commerciale sul funzionamento del computer portatile di almeno tre anni. Tale garanzia deve essere valida a decorrere dalla data di consegna all'acquirente. La disponibilità di pezzi di ricambio compatibili e dell'assistenza deve essere garantita per cinque anni a decorrere dalla data di spedizione. Inoltre, il computer portatile deve rispettare i seguenti criteri: 1) deve avere una progettazione modulare che consenta un facile accesso ai componenti; 2) deve essere assicurata la possibilità di aggiornare la memoria RAM; deve essere assicurata l'intercambiabilità almeno per il processore, il disco fisso e, se disponibile, il drive del CD-ROM. Il processore può essere cambiato sostituendo l'intera scheda madre; 3) devono essere disponibili uno o più slot vuoti. CRITERI RELATIVI ALLE MIGLIORI PRATICHE 3. Ritiro e riciclaggio Il costruttore deve offrire, a titolo gratuito ed a fini di riciclaggio, il ritiro dei computer portatili e dei componenti che vengono sostituiti, fatta eccezione per gli oggetti contaminati dagli utilizzatori (ad esempio, nelle applicazioni mediche o nucleari). Inoltre, il computer portatile deve rispettare i seguenti criteri: 1) una sola persona qualificata deve essere in grado di smantellarlo; 2) il costruttore deve controllare il disassemblaggio dell'unità di sistema e redigere un rapporto in materia; il rapporto deve tra l'altro confermare che i giunti sono: — di facile reperimento ed accesso, — il più standardizzati possibile, — raggiungibili con strumenti generalmente disponibili; L 276/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 27. 10. 1999 3) i materiali incompatibili e pericolosi devono essere separabili; 4) il 90 % (in volume) dei materiali plastici e metallici della custodia e del telaio devono essere riciclabili; nella fattispecie, si intende per riciclaggio il reimpiego, il riciclaggio dei materiali o il riciclaggio termochimico (pirolisi, gassificazione, ecc. ); in plastica possono essere metallizzate; le parti 5) le eventuali etichette devono essere facilmente asportabili o formare un tutt'uno con il supporto; 6) le parti in plastica: — non devono intenzionalmente essere addizionate di piombo o cadmio, — devono esser costituite da un polimero o da polimeri compatibili, ad eccezione della superficie che può consistere di non più di due tipi di polimeri separabili, — non devono contenere armature (inlays) metalliche non separabili; 7) le parti in plastica di peso superiore ai 25 grammi, i cavi e la plastica impiegata per le fonti di alimentazione, le batterie o le altre unità periferiche: a) non devono contenere alcuna delle seguenti sostanze ignifughe: Nome n. CAS decabromobifenile ossido di 4-bromofenile e fenile ossido di bis(4-bromofenile) ossido di difenile, derivato tribromato ossido di difenile, derivato tetrabromato ossido di difenile, derivato pentabromato ossido di difenile, derivato esabromato ossido di difenile, derivato eptabromato ossido di difenile, derivato ottabromato pentabromo(tetrabromofenossi)benzene ossido di bis(pentabromofenile) cloroparaffina con catene composte da 10-13 atomi di C, contenuto in cloro > 50 % in peso 13654-09-6 101-55-3 2050-47-7 49690-94-0 40088-47-9 32534-81-9 36483-60-0 68928-80-3 32536-52-0 63936-56-1 1163-19-5 85535-84-8 b) non devono contenere sostanze o preparazioni ignifughe contenenti sostanze cui sono assegnate o possono essere assegnate le seguenti frasi di rischio: R45 (può provocare il cancro), R46 (può provocare alterazioni genetiche ereditarie), R50 (molto tossico per gli organismi acquatici), R51 (tossico per gli organismi acquatici), R52 (dannoso per gli organismi acquatici), R53 (può provocare a lungo termine effetti negativi per l'ambiente acquatico), R60 (può ridurre la fertilità) o R61 (può danneggiare il feto), quali sono definite nella direttiva 67/548/CEE del Consiglio (1), modificata da ultimo dalla direttiva 98/98/CE della Commissione (2), c) devono avere una marcatura permanente che identifichi il materiale, in conformità della ISO 11469. Questo criterio non si applica ai materiali plastici estrusi ed alle fibre ottiche degli schermi piatti; 8) le batterie non devono contenere mercurio in quantità superiore allo 0,0001 %, cadmio in quantità superiore allo 0,001 % o piombo in quantità superiore allo 0,01 % in peso della batteria stessa; 9) il sistema di retroilluminazione degli schermi piatti: a) non deve contenere più di 5 mg di mercurio nel caso di schermi inferiori ai 12 pollici (30,48 cm, misurati diagonalmente rispetto alla superficie attiva dello schermo), b) non deve contenere più di 10 mg di mercurio nel caso di schermi di dimensioni superiori. 4. Istruzioni per gli utenti Il computer portatile deve essere venduto corredato delle necessarie informazioni per gli utenti sul suo corretto uso ambientale, in particolare: 1) raccomandazioni sulle funzioni di gestione energetica, che informino tra l'altro del fatto che, disattivando tali funzioni si provoca un maggiore consumo di energia e quindi un aumento dei costi di funzionamento; (1) GU 196 del 16. 8. 1967, pag. 1. (2) GU L 355 del 30. 12. 1998, pag. 1. 27. 10. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 276/11 2) informazioni sul consumo energetico massimo e minimo del computer portatile durante il funzionamento, nello sleep mode e quando il computer è spento, nonché l'indicazione che il consumo energetico può essere ridotto a zero scollegando il cavo dal computer o dalla presa a muro; 3) informazioni sulla garanzia e la disponibilità dei pezzi di ricambio; fornire informazioni sulle corrette procedure, al consumatore che intende aggiornare o sostituire componenti; 4) le informazioni sul fatto che il prodotto è stato progettato in modo da permettere il riutilizzo di alcune parti ed il riciclaggio e non deve essere gettato; 5) informazioni su come il consumatore può avvalersi dell'offerta di ripresa da parte del costruttore. 5. Dichiarazione ambientale Per l'utilizzatore: Una dichiarazione ambientale deve accompagnare il prodotto ed essere a disposizione dell'utilizzatore. Il documento deve essere conforme alle raccomandazioni del rapporto tecnico 70 dell'ECMA «Product related environmental attributes». Per l'organismo competente: Una dichiarazione deve essere rilasciata all'organismo competente in merito a tutte le sostanze liquide o gassose, presenti in misura superiore a 0,1 mg nella batteria e nello schermo a cristalli liquidi, cui sono assegnate o possono essere assegnate le seguenti frasi di rischio: R45 (può provocare il cancro), R46 (può provocare alterazioni genetiche ereditarie), R50 (molto tossico per gli organismi acquatici), R51 (tossico per gli organismi acquatici), R52 (dannoso per gli organismi acquatici), R53 (può provocare a lungo termine effetti negativi per l'ambiente acquatico), R60 (può ridurre la fertilità) o R61 (può danneggiare il feto), quali sono definite nella direttiva 67/548/CEE, modificata da ultimo dalla direttiva 98/98/CE. PROVE 6. Laboratori di prova Qualora siano richieste prove, queste devono essere effettuate a spese del richiedente presso laboratori che soddisfino i requisiti generali indicati dalla norma EN 45001. INFORMAZIONI PER I CONSUMATORI Il seguente testo deve essere riportato in modo chiaramente leggibile per il consumatore (se possibile, accanto all'eti- chetta): Al presente prodotto è concesso il marchio di qualità ecologica dell'Unione europea per la sua efficienza energetica e perché progettato in modo da facilitarne l'intercambabilità dei componenti, la possibilità di compiere riparazioni, il riciclaggio e lo smaltimento senza danni per l'ambiente. Ulteriori informazioni su come ridurre gli impatti ambientali sono indicate nelle informazioni destinate agli utilizzatori


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1836/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie. Aanwending van doelstelling 2-kredieten voor bijstand aan Griekenland.

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
Structural Funds
earthquake
emergency aid
operational programme

text: 20. 6. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 170 E/111 (2000/C 170 E/130) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1836/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (13 oktober 1999) Betreft: Aanwending van doelstelling 2-kredieten voor bijstand aan Griekenland Tijdens het debat in het Parlement over onmiddellijke bijstand aan Athene wegens de gevolgen van de aardbeving, verklaarde Commissaris Kinnock, die het standpunt van de Commissie verwoordde, dat de Commissie samen met de Griekse regering de mogelijkheid zou onderzoeken om hiervoor kredieten van doelstelling 2 aan te wenden. Kan de Commissie, wetende dat Griekenland betrokken is bij doelstelling 1, meedelen op welke wijze de door de aardbeving getroffen gebieden met middelen van doelstelling 2 zullen worden geholpen? Verwees de Commissaris soms naar het lopende communautair bestek? Zijn er voorstellen die de Commissie bekend kan maken? Antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (18 november 1999) De vraag van de geachte afgevaardigde moet op een misverstand berusten aangezien heel Griekenland in aanmerking komt voor steun uit hoofde van doelstelling 1 van de Structuurfondsen, zowel in de huidige programmaperiode als in de volgende periode 2000-2006. Alle steun van de Structuurfondsen aan de door de aardbeving van 7 september 1999 getroffen regio(cid:146)s wordt derhalve toegekend uit hoofde van de operationele programma(cid:146)s van zowel het huidige als het volgende communautair bestek. De Commissie verwacht in dit verband specifieke voorstellen van de Griekse autoriteiten. (2000/C 170 E/131) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1838/99 van Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) aan de Commissie Betreft: Gebrekkige voedselcontrole in Spaanse havens (13 oktober 1999) De Europese Commissie heeft einde augustus van dit jaar een rapport over de veterinaire inspecties gepubliceerd die het Voedselbureau van november vorig jaar tot maart van dit jaar uitgevoerd heeft in een aantal Spaanse havens en luchthavens. Het inspectiebezoek heeft ernstige tekortkomingen in het gezond- heidstoezicht van een aantal Spaanse grensposten aan het licht gebracht die bevoegd zijn voor voedsel- controle. De conclusies van het inspectieverslag staan te lezen op de webpagina van DG XXIV. Welke maatregelen denkt de Europese Commissie nu te nemen tegen de Spaanse overheden om de situatie die in het inspectieverslag beschreven wordt, recht te trekken? Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (9 november 1999) Recentelijk zijn er door het Voedsel- en Veterinair Bureau (VVB) van de Commissie twee inspectiebezoeken aan Spanje gebracht, een in november 1998 en een in februari 1999. De resultaten van de inspecties zijn in hun definitieve vorm gepubliceerd op de website van het Directoraat-generaal Gezondheid en consumentenbescherming, inclusief de opmerkingen en reacties van de Spaanse autoriteiten op de bevindingen in het ontwerpverslag. Door de Commissie zijn schriftelijke reacties op de in dit verslag aan het licht gebrachte tekortkomingen ontvangen, waarover met de Spaanse autoriteiten nog wordt gedis- cussieerd voor wat de specifieke aanbevelingen betreft


title: QUESTION ECRITE no 1835/99 de Alexandros ALAVANOS Initiative communautaire * Pesca * pour la Grèce

eurovoc_concepts:
EU initiative
Greece
common fisheries policy

formats: pdf print

text: C 27 E/174 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 29. 1. 2000 (2000/C 27 E/215) QUESTION (cid:201)CRITE E-1827/99 posØe par Mogens Camre (UEN) (cid:224) la Commission (13 octobre 1999) Objet: Aide structurelle (cid:224) la commercialisation et (cid:224) la formation du personnel dans les entreprises privØes La Commission peut-elle indiquer quelle action elle compte entreprendre pour prØvenir la distorsion de concurrence et le gaspillage des ressources communautaires rØsultant de l(cid:146)octroi par l(cid:146)Union europØenne de subventions en faveur de la commercialisation, de la formation interne et des mesures de rationnalisation dans les entreprises privØes? La presse danoise a cette semaine publiØ des articles sur les subventions au titre des fonds structurels communautaires octroyØes aux entreprises privØes danoises. Il est question de subventions en faveur de la formation du personnel du secteur privØ, de la rationnalisation des activitØs et de la publicitØ. Cela a causØ la surprise que des entreprises ayant re(cid:231)u l(cid:146)assistance de conseillers familiarisØs avec les formulations et les mots-clØ aient obtenu de l(cid:146)administration communautaire l(cid:146)octroi de ces subventions. Les moyens sont rØpartis tout (cid:224) fait au hasard entre les entreprises entra(cid:238)nant des distorsions de concurrence. L(cid:146)auteur de la question a re(cid:231)u un imprimØ publicitaire de 16 pages envoyØ par la Landsforeningen (cid:224) Danske en 1 230 000 exemplaires, c(cid:146)est-(cid:224)-dire (cid:224) presque tous les mØnages au Danemark. Ces imprimØs distribuØs l(cid:146)une des formes de gaspillage des ressources que de nombreux citoyens aux mØnages constituent souhaitent limiter. Cet imprimØ porte le logo et le texte de l(cid:146)Union europØenne: «campagne financØe avec l(cid:146)aide de la CommunautØ europØenne». (association des nØgociants en plantes danois) Plantehandlere L(cid:146)aide structurelle qui Øchoit au Danemark est trŁs limitØe et il existe des exemples beaucoup plus provocateurs de l(cid:146)utilisation absurde de l(cid:146)aide au titre des fonds structurels dans les pays qui per(cid:231)oivent des aides substantielles. Si l(cid:146)Union europØenne octroie des crØdits pour l(cid:146)amØlioration de l(cid:146)enseignement primaire au Danemark ou pour la formation de mØdecins dans nos universitØs, cela produira sans aucun doute un effet positif sur les citoyens du pays, mais les cadeaux aux entreprises privØes, payØs avec l(cid:146)argent des contribuables europØens, sont une provocation qui souligne que la Commission ne respecte pas les rŁgles communautaires visant (cid:224) Øviter la distorsion de concurrence et ne s(cid:146)intØresse pas aux rØalisations obtenues (cid:224) l(cid:146)aide des crØdits, mais a uniquement pour objectif l(cid:146)utilisation des crØdits. RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (11 novembre 1999) La Commission recueille les informations nØcessaires pour rØpondre (cid:224) la question posØe. Elle ne manquera pas de communiquer le rØsultat de ses recherches dans les plus brefs dØlais. (2000/C 27 E/216) QUESTION (cid:201)CRITE E-1835/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Initiative communautaire «Pesca» pour la GrŁce (13 octobre 1999) L(cid:146)initiative communautaire «Pesca» pour la GrŁce comprend quatre sous-programmes, plus un cinquiŁme concernant l(cid:146)assistance technique. Dans la mesure oø un calendrier a ØtØ assignØ (cid:224) chacun des sous-programmes 1 (cid:224) 4, la Commission pourrait-elle rØpondre aux questions suivantes: 1. Quel est (cid:224) ce jour l(cid:146)Øtat d(cid:146)avancement des sous-programmes et quelles actions ont ØtØ entreprises au titre de chacun d(cid:146)entre eux? 2. L(cid:146)absorption des crØdits accuse-t-elle un retard et, dans l(cid:146)affirmative, quelles sont les principales causes de ce dernier?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1841/99 von Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) an die Kommission. Bau eines thermoelektrischen Solarkraftwerks zur Herstellung von Strom in der RegionFragokastello (Sfakia-Kreta, Griechenland).

eurovoc_concepts:
Crete
EU financing
competence of the Member States
electrical energy
environmental impact
environmental protection
historic site
impact study
power plant
siting of power stations

text: C 170 E/112 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 6. 2000 Die spanischen Beh(cid:246)rden haben darauf hingewiesen, da(cid:223) sie im Zusammenhang mit den unzul(cid:228)nglichen Einrichtungen die notwendigen ˜nderungen vornehmen bzw. neue Einrichtungen planen werden. Bei M(cid:228)ngeln in der Verfahrensabwicklung an den Grenzkontrollstellen sind sofortige Verwaltungsma(cid:223)nahmen veranla(cid:223)t worden, um eine Verbesserung herbeizuf(cid:252)hren. Empfehlungen f(cid:252)r eine ˜nderung des Verzeichnisses der Grenzkontrollstellen seitens des OAV oder der Mitgliedstaaten werden regelm(cid:228)(cid:223)ig mehrmals j(cid:228)hrlich von der Kommission im Hinblick auf die ˜nderung des ver(cid:246)ffentlichten Verzeichnisses der Grenzkontrollstellen gepr(cid:252)ft (Entscheidung der Kommission 97/0778/EG vom 22. Juli 1997 zur Festlegung eines Verzeichnisses der f(cid:252)r die Veterin(cid:228)rkontrollen von Erzeugnissen und Tieren aus Drittl(cid:228)ndern zugelassenen Grenzkontrollstellen, zur Festlegung genauer Bestimmungen (cid:252)ber die von den Sachverst(cid:228)ndigen der Kommission durchzuf(cid:252)hrenden Kontrollen sowie zur Aufhebung der Entscheidung 96/0742/EG (1)). Das Verzeichnis der Grenzkontrollstellen wurde erst vor kurzem durch die Entscheidung der Kommission 1999/0577/EG vom 20. Juli 1999 (2) abge(cid:228)ndert. (1) ABl. L 315 vom 19. 11. 1997. (2) ABl. L 219 vom 19. 8. 1999. (2000/C 170 E/132) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1841/99 von Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) an die Kommission (13. Oktober 1999) Betrifft: Bau eines thermoelektrischen Solarkraftwerks zur Herstellung von Strom in der Region- Fragokastello (Sfakia-Kreta, Griechenland) Beschwerden von Einwohnern der Region Fragokastello (Sfakia-Kreta) zufolge ist dort der Bau eines thermoelektrischen Solarkraftwerks zur Herstellung von Strom geplant, das jedoch in Zeiten geringerer Sonneneinstrahlung als Alternative mit Fl(cid:252)ssiggas funktionieren soll. Aus diesen Beschwerden geht auch hervor, da(cid:223) der Bau des Kraftwerks von der Europ(cid:228)ischen Union im Rahmen des Programms Thermie subventioniert werden soll. Kann die Kommission mitteilen, ob sie tats(cid:228)chlich beabsichtigt, dieses Vorhaben zu finanzieren und wenn ja, inwieweit eine Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung durchgef(cid:252)hrt wurde, und zwar sowohl aus (cid:246)kologischer Sicht (cid:129) die Region wurde als besonders sch(cid:246)n eingestuft und in das Programm NATURA 2000 aufgenommen (cid:129) als auch aus (cid:246)konomisch-kultureller Sicht, da das Kraftwerk in der N(cid:228)he einer arch(cid:228)ologischen St(cid:228)tte und von Ortschaften gebaut werden soll, in denen der Fremdenverkehr floriert, der die Haupteinnahmequelle der Bewohner der Region darstellt? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (17. November 1999) Im Rahmen des Thermie-Programms hat das Projekt TE-235-96 (thermoelektrisches Solarkraftwerk in Frangokastello, Kreta-Theseus) f(cid:252)r seine erste Phase (cid:129) Anlagenplanung (cid:129) F(cid:246)rdermittel erhalten. Die Durchf(cid:252)hrung des Projekts h(cid:228)ngt ausschlie(cid:223)lich von den nationalen (griechischen) Rechtsvorschriften und Verfahren in bezug auf die Genehmigungsverfahren f(cid:252)r Bodennutzung, Raumplanung, Umwelt- vertr(cid:228)glichkeit, Bau, Betrieb und Netzanschlu(cid:223) ab. Werden diese Genehmigungen nicht erteilt, erh(cid:228)lt das Projekt keinen weiteren Zuschu(cid:223). Insbesondere ist hier zu beachten, da(cid:223) der Standort Frangokastello zu einem Gebiet geh(cid:246)rt, das auf der Liste der Gebiete von gemeinschaftlicher Bedeutung steht, die von den griechischen Beh(cid:246)rden gem(cid:228)(cid:223) der Richtlinie 92/0043/EWG des Rates vom 21. Mai 1992 zur Erhaltung der nat(cid:252)rlichen Lebensr(cid:228)ume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen (1) f(cid:252)r das Netzwerk Natura 2000 vorgeschlagen worden sind. Die Untersuchungen zur Umweltvertr(cid:228)glichkeit f(cid:252)r das Projekt sollten daher dem Erhaltungswert des Gebietes entsprechend Rechnung tragen, so da(cid:223) seine Beeintr(cid:228)chtigung vermieden werden kann. 20. 6. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 170 E/113 Werden Genehmigungen durch nationale oder lokale Beh(cid:246)rden erteilt, mu(cid:223) die Kommission davon ausgehen, da(cid:223) Umwelterw(cid:228)gungen ber(cid:252)cksichtigt worden sind. Es liegt nicht in der Kompetenz der Kommission, sich in lokale Belange einzumischen. Allerdings kann die Kommission eingreifen, wenn ihr ein m(cid:246)glicher Versto(cid:223) gegen Gemeinschaftsrecht gemeldet werden sollte. (1) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992. (2000/C 170 E/133) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1863/99 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission (14. Oktober 1999) Betrifft: Gleichwertigkeit der Qualifizierungen innerhalb der Europ(cid:228)ischen Union Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) die Universit(cid:228)t von Barcelona von einem englischen Studenten, der schon erfolgreich an einer englischen Universit(cid:228)t studiert hat, einen um 156 Punkte h(cid:246)heren Leistungsnachweis als von spanischen Studenten fordert? Ist die Kommission nicht der Ansicht, da(cid:223) dies ein Bruch des europ(cid:228)ischen Rechts ist, welches eine Diskriminierung zwischen den B(cid:252)rgern der Europ(cid:228)ischen Union aufgrund der Nationalit(cid:228)t verbietet? Antwort von Frau Reding im Namen der Kommission (4. November 1999) Die vorgelegten Angaben lassen eine gr(cid:252)ndliche Pr(cid:252)fung des Sachverhalts nicht zu. Die Kommission hat in einem Fax an den Herrn Abgeordneten darauf hingewiesen, welche Einzelheiten ben(cid:246)tigt werden. Sobald diese Informationen vorliegen, wird sich die Kommission mit dem Fall befassen. (2000/C 170 E/134) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1875/99 von Alexander de Roo (Verts/ALE) an die Kommission Betrifft: Drohende Verletzung der Habitat-Richtlinie (12. Oktober 1999) Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) die staatlichen Beh(cid:246)rden Belgiens, der Niederlande und der Bundes- republik Deutschland eine Neubelebung des sog. (cid:132)Eisernen Rheins(cid:147) planen? Ist der Kommission auch bekannt, da(cid:223) die historische Trasse dieser Bahnverbindung f(cid:252)r den G(cid:252)terverkehr quer durch den Nationalpark De Meinweg verl(cid:228)uft? Ist der Kommission ferner bekannt, da(cid:223) der Nationalpark De Meinweg als L(cid:228)rmschutzgebiet und als besonderes Schutzgebiet im Rahmen von Natura 2000 ausgewiesen wurde? Ist der Kommission au(cid:223)erdem bekannt, da(cid:223) sich die Habitat-Richtlinie 92/0043/EWG (1) insbesondere auf das (cid:129) in den Niederlanden einzigartige (cid:129) Vorkommen von Vipern (vipera berus) bezieht? Teilt die Kommission die Ansicht, da(cid:223) die erneute Nutzung einer Eisenbahnstrecke, die durch dieses Gebiet f(cid:252)hrt, gegen die europ(cid:228)ische Habitat-Richtlinie verst(cid:246)(cid:223)t, in deren Rahmen insbesondere Viper, Kamm- Molch, Knoblauchkr(cid:246)te und Kranich gesch(cid:252)tzt werden? Welche Schritte erw(cid:228)gt die Kommission, um die Niederlande zu veranlassen, die Habitat-Richtlinie hinsichtlich des Nationalparks De Meinweg voll und ganz einzuhalten?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1837/99 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission. Ablehnung des Programms zur Umstrukturierung des Zitrusfrüchtesektors in Griechenland.

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EAGGF Guidance Section
Greece
aid for restructuring
citrus fruit
fruit-growing

text: 1. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 219 E/31 mit spongiformer Rinderenzephalopathie/transmissiblen spongiformen Enzephalopathien (BSE/TSE) (Rin- derwahnsinn). Zus(cid:228)tzlich wurden 92 F(cid:246)rderma(cid:223)nahmen f(cid:252)r kleine und mittlere Unternehmen abgeschlos- sen, einschlie(cid:223)lich 61 Sondierungspr(cid:228)mien (von denen alle 1999 auslaufen) sowie 31 Projekte im Bereich der Kooperationsforschung (von denen 4 Projekte 1999 auslaufen). Von den insgesamt im Rahmen von Biomed 2 f(cid:252)r Forschungst(cid:228)tigkeiten zur Verf(cid:252)gung stehenden Mitteln wurden 85 % f(cid:252)r (cid:246)ffentliche und 15 % f(cid:252)r private Einrichtungen bereitgestellt. Eine Aufstellung mit den Teilnehmern am Programm Biomed 2, den Gesamtkosten pro Teilnehmer sowie dem Beitrag der Kommission wird dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments direkt zugeleitet. Die Programmverwaltung von Biomed 2 hat bis Ende 1998 sichergestellt, da(cid:223) die Verwendung der Mittel gepr(cid:252)ft, die Ergebnisse der Initiativen kontrolliert und die T(cid:228)tigkeiten (cid:252)berpr(cid:252)ft bzw. bewertet wurden. Die Verwaltung des Programms Lebensqualit(cid:228)t stellt seit Januar 1999 bis zum Abschlu(cid:223) aller Biomed 2-Vertr(cid:228)ge sicher, da(cid:223) bei allen laufenden T(cid:228)tigkeiten im Zusammenhang mit Biomed 2-Projekten eine (cid:220)berpr(cid:252)fung und Bewertung erfolgt. Alle wissenschaftlich verantwortlichen Beamten stehen weiterhin in engem Kontakt mit den Leitern der Projekte. Diesen Beamten werden die T(cid:228)tigkeitsberichte zugeleitet, und sie leisten bei den Projektarbeiten Hilfestellung. Im Rahmen des Programms Biomed 2 wurde ein Gremium zur (cid:220)berpr(cid:252)fung der Projekte (project review board (PRB)) eingerichtet, das aus externen Sachverst(cid:228)ndigen aus allen Mitgliedstaaten (mit Ausnahme von Luxemburg) sowie Norwegen und Island besteht. Dieses Gremium soll die Kommission bei den Folge- ma(cid:223)nahmen zu laufenden Projekten durch eine Analyse der T(cid:228)tigkeitsberichte im Hinblick auf die in den technischen Anh(cid:228)ngen zu den Vertr(cid:228)gen festgelegten Etappen unterst(cid:252)tzen. 1998 und 1999 wird das Gremium zur (cid:220)berpr(cid:252)fung der Projekte insgesamt 98 Vertr(cid:228)ge der 600 Biomed 2-Projekte (cid:252)berpr(cid:252)ft haben. Die Kommission hat ferner ein System zur externen (cid:220)berwachung laufender Projekte eingerichtet. Das Programm Biomed 2 wurde seit 1995 jedes Jahr (cid:252)berpr(cid:252)ft und in den Jahren 1995, 1996, 1997 und 1998 wurden vier Berichte erstellt. Alle Berichte stehen auf Anfrage zur Verf(cid:252)gung und waren positiv. Die externe (cid:220)berwachung des Biomed-Programms f(cid:252)r das Jahr 1999 wird von dem Gremium durchgef(cid:252)hrt, das das Programm Lebensqualit(cid:228)t (cid:252)berwacht. (2000/C 219 E/038) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1837/99 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission (13. Oktober 1999) Betrifft: Ablehnung des Programms zur Umstrukturierung des Zitrusfr(cid:252)chtesektors in Griechenland Presseberichten zufolge hat die Kommission das am 7. 7. 1998 von der griechischen Regierung unterbreitete Programm zur Umstrukturierung des Zitrusfr(cid:252)chtesektors mit Mitteln in H(cid:246)he von 77 Milliarden Drachmen endg(cid:252)ltig abgelehnt. Das zust(cid:228)ndige Kommissionsmitglied, Herr Fischler, hat in seiner Antwort auf meine Anfrage (E-0002/99, 4. 3. 1999) (1) mitgeteilt, das Programm befinde sich noch in der Pr(cid:252)fung. Kann die Kommission daher mitteilen, ob das besagte Programm nun abgelehnt wurde oder nicht, und wenn ja, aus welchen Gr(cid:252)nden? (1) ABl. C 325 vom 12. 11. 1999, S. 57. Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (18. November 1999) Mit Schreiben vom 7. Juli 1998 haben die griechischen Beh(cid:246)rden der Kommission ein Programm zur Verbesserung der Zitrusfr(cid:252)chteerzeugung in Griechenland vorgelegt. Die Kosten dieses Programms beliefen sich auf 294 Mio. Euro. Griechenland schlug vor, da(cid:223) 75 % der Kosten dieses Programms aus dem Europ(cid:228)ischen Ausrichtungs- und Garantiefonds f(cid:252)r die Landwirtschaft (EAGFL-Garantie) finanziert werden sollten und da(cid:223) es selbst die restlichen 25 % (cid:252)bernehmen w(cid:252)rde. Mit Schreiben vom 23. November 1998 hat die Kommission den griechischen Beh(cid:246)rden mitgeteilt, da(cid:223) das Programm in Anbetracht seiner Kosten und den f(cid:252)r die Garantieabteilung geltenden Haushalts- beschr(cid:228)nkungen nicht aus dem EAGFL-Garantie finanziert werden k(cid:246)nne. C 219 E/32 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 1. 8. 2000 Au(cid:223)erdem hat sie darauf hingewiesen, da(cid:223) die von den Erzeugerorganisationen durchzuf(cid:252)hrenden operationellen Programme im Rahmen der mit der Verordnung (EG) Nr. 2200/96 des Rates vom 28. Oktober 1996 (cid:252)ber die gemeinsame Marktorganisation f(cid:252)r Obst und Gem(cid:252)se (1) eingef(cid:252)hrten Reform auch ein Kapitel (cid:132)Umstrukturierung(cid:147) enthalten k(cid:246)nnen und die griechischen Beh(cid:246)rden an die im Rahmen des EAGFL-Ausrichtung gebotenen M(cid:246)glichkeiten erinnert. Nach einer Besprechung mit dem griechischen Beh(cid:246)rden im Dezember 1998 hat die Kommission in der Zeit vom 9. bis 13. Januar 1999 in den wichtigsten griechischen Erzeugungsgebieten einen Inspektions- besuch durchgef(cid:252)hrt. Dabei haben sich die im November 1998 (cid:252)bermittelten Schlu(cid:223)folgerungen best(cid:228)tigt. Diese Schlu(cid:223)folgerungen wurden daher den griechischen Beh(cid:246)rden mit Schreiben vom 15. Juli 1999 mitgeteilt. (1) ABl. L 297 vom 21. 11. 1996. (2000/C 219 E/039) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1844/99 von Olivier Dupuis (TDI) an die Kommission (11. Oktober 1999) Betrifft: Artikel 58: Legalisierung von Schmiergeldern in Belgien und Beachtung der Wettbewerbsregeln In Artikel 58 des belgischen Steuergesetzes wird den Unternehmen ausdr(cid:252)cklich das Recht einger(cid:228)umt, Schmiergelder zu zahlen, die besch(cid:246)nigend als (cid:132)heimliche Provisionen(cid:147) bezeichnet werden, falls diese Zahlungen als (cid:132)g(cid:228)ngige Praxis(cid:147) anerkannt sind. Der Finanzminister kann, wie es hei(cid:223)t, genehmigen, da(cid:223) die so gezahlten Betr(cid:228)ge als Werbungskosten betrachtet werden, vorausgesetzt, diese Provisionen (cid:252)bersteigen nicht die normalen Obergrenzen und das Unternehmen entrichtet die diesbez(cid:252)glichen Steuern. Hat die Kommission Kenntnis von dieser Legalisierung von Schmiergeldern in Belgien? Steht dies mit Buchstabe und Geist der Vertr(cid:228)ge im Einklang? Ist sie von Belgien davon unterrichtet worden, in welchen L(cid:228)ndern derartige Zahlungen vom Mitgliedstaat als (cid:132)g(cid:228)ngige Praxis(cid:147) betrachtet werden? Kann die Kommis- sion angeben, ob Belgien diese Zahlungen in anderen L(cid:228)ndern der Union als (cid:132)g(cid:228)ngige Praxis(cid:147) anerkennt. Ist die Kommission nicht (cid:252)berdies der Auffassung, da(cid:223) die Legalisierung von Schmiergeldern einer Verletzung der Wettbewerbsregeln gleichkommt? Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (8. November 1999) Da keine Harmonisierungsma(cid:223)nahmen bestehen, f(cid:228)llt die direkte Besteuerung vorbehaltlich der Einhaltung des Gemeinschaftsrechts und insbesondere der Wahrung der im Vertrag vorgesehenen Grundfreiheiten in die Zust(cid:228)ndigkeit der Mitgliedstaaten. im April 1996 eine Empfehlung angenommen, Im Rahmen der Korruptionsbek(cid:228)mpfung hat der Ministerrat der Organisation f(cid:252)r wirtschaftliche Zusam- menarbeit und Entwicklung (OECD) in der seinen Mitgliedern empfohlen wird, die Abzugsf(cid:228)higkeit der ausl(cid:228)ndischen Amtstr(cid:228)gern gezahlten Schmiergelder zu untersagen. Die Unterzeichnung des (cid:220)bereinkommens (cid:252)ber die Bek(cid:228)mpfung der Bestechung aus- l(cid:228)ndischer Amtstr(cid:228)ger im internationalen Gesch(cid:228)ftsverkehr vom 17. Dezember 1997, das von Belgien ratifiziert wurde, beeinflu(cid:223)te weitgehend die (cid:220)berpr(cid:252)fung der Rechtsvorschriften der vertragschlie(cid:223)enden Staaten und gew(cid:228)hrleistete die Durchf(cid:252)hrung der Empfehlung von 1996. Au(cid:223)erdem hat die Kommission in ihrer Mitteilung vom 21. Mai 1997 (1) (cid:252)ber eine Politik der Gemeinschaft zur Bek(cid:228)mpfung der Korruption darauf hingewiesen, da(cid:223) sie die Frage der steuerlichen Abzugsf(cid:228)higkeit von Schmiergeldern in den entsprechenden Gremien der Mitgliedstaaten zur Sprache bringen wird, um eine Einigung (cid:252)ber eine konzertierte Aktion zur Abschaffung dieser Abzugsf(cid:228)higkeit anzustreben. Nach den der Kommission vorliegenden Angaben verf(cid:252)gt Belgien (cid:252)ber eine Regelung, die es nach Genehmigung des Finanzministers erm(cid:246)glicht, unter bestimmten Umst(cid:228)nden gezahlten (cid:132)heimlichen Pro- visionen(cid:147) als Werbungskosten zu behandeln, wenn das Unternehmen die diesbez(cid:252)glichen Steuern zahlt, die von dem Minister zu den pauschal festgesetzten S(cid:228)tzen berechnet werden und mindestens 20 % betragen m(cid:252)ssen. Jedoch sieht Artikel 7 des Gesetzes vom 10. Februar 1999 (cid:252)ber die Bek(cid:228)mpfung der Korruption vor, da(cid:223) diese Genehmigung nicht f(cid:252)r die Erlangung oder Weiterf(cid:252)hrung (cid:246)ffentlicher Auftr(cid:228)ge oder von verwaltungsrechtlichen Genehmigungen gew(cid:228)hrt werden darf