title: A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról (A tagállamok megfelelő intézkedési javaslatokat is magában foglaló értesítése) (1999/C 288/02)EGT vonatkozású szöveg.

eurovoc_concepts:
EU Member State
State aid
aid for restructuring
aid system
control of State aid

formats: html pdf print

text: 322 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet 31999Y1009(01) 1999. 10. 9. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA C 288/2 A KÖZÖSSÉG IRÁNYMUTATÁSA A NEHÉZ HELYZETBEN LÉVŐ VÁLLALKOZÁSOK MEGMENTÉSÉHEZ ÉS SZERKEZETÁTALAKÍTÁSÁHOZ NYÚJTOTT ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRÓL (A tagállamok megfelelő intézkedési javaslatokat is magában foglaló értesítése) (1999/C 288/02) (EGT vonatkozású szöveg) (1) (2) 1. BEVEZETÉS A Bizottság 1994-ben fogadta el első iránymutatását a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról (1). december 31-ig Az meghosszabbították (2). 1997-ben a Bizottság a mezőgaz- daságra vonatkozó különös szabályokkal egészítette ki iránymutatását (3). iránymutatás hatályát 1999. Iránymutatásának ezzel – az előző változatokra épülő – szövegváltozatával a Bizottság célja az, hogy számos tényező által ösztönzött változtatásokat hajtson végre és tisztázza álláspontját. Először is, a belső piac megvalósítása megköveteli az állami támogatások szigorúbb figyelemmel kísérését. Az Európai Unió feldolgozóipari és egyes egyéb ágazataiban nyújtott állami támogatásokkal kapcsolatos hatodik és hetedik vizsgálat (4) növekedést mutat, elsősor- ban a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott ad hoc támogatások volu- menében, az új német tartományokban (Länder) a Treuhan- danstalt vagy a Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonde- raufgaben által nyújtott támogatások figyelembevétele is. Az egységes valuta bevezetése felgyorsítja a nélkül Közösségen belüli kereskedelem növekedési trendjét, ami még érezhetőbbé teszi majd a megmentési és szerkezetáta- lakítási támogatásoknak a Közösségen belüli versenyre gya- korolt hatását. Továbbá az egységes piacra vonatkozó cse- lekvési tervében (5) a Közösség elkötelezte magát a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokra vonat- kozó szabályok további szigorítása mellett, figyelembe véve ugyanakkor a megfelelő mértékű támogatások szere- pét a szerkezetátalakítás társadalmi hatásainak tompításá- ban. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy tisztázza a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokra vonat- kozó szabályokat, és szigorúbb keretekbe foglalja az ilyen támogatások vizsgálatának alapjául szolgáló iránymutatást. (3) A nehéz helyzetben lévő vállalkozások csődtől való meg- mentésére és szerkezetátalakításának támogatására nyújtott állami támogatások csak bizonyos feltételek mellett tekint- hetők jogszerűnek. Indokolhatják például szociális vagy regionális politikai szempontok, a kis- és középvállal- kozások jótékony gazdasági szerepe figyelembevételének szükségessége, vagy – kivételes esetben – a versenyző piaci (1) HL C 368. , 1994. 12. 23. , 12. o. (2) HL C 67. , 1999. 3. 10. , 11. o. (3) HL C 283. , 1997. 9. 19. , 2. o. , lásd az 5. fejezet címsorára vonatkozó lábjegyzetet is. (4) COM(1998) 417. végleges; COM(1999) 148. végleges. (5) CSE(97) 1. végleges. struktúra fenntartásának szükségessége olyan helyzetben, amikor egyes vállalkozások eltűnése monopólium, illetve kifejezetten oligopolisztikus helyzet kialakulásához vezet- het. 2. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, VALAMINT AZ IRÁNYMUTATÁS HATÁLYA ÉS UTALÁSAI AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ EGYÉB ELŐÍRÁSOKRA 2. 1. A „NEHÉZ HELYZETBEN LÉVŐ VÁLLALKOZÁS” FOGALMA (4) A Közösség nem határozta meg a „nehéz helyzetben lévő vállalkozás” fogalmát. Az iránymutatás alkalmazásában ugyanakkor a Bizottság akkor tekint egy vállalkozást nehéz helyzetben lévőnek, ha az képtelen – akár saját erejéből, akár pedig a tulajdonosai/részvényesei vagy a hitelezői által biztosított források révén – arra, hogy megállítsa a veszte- ségek halmozódását, amely a hatóságok külső beavatko- zása nélkül szinte teljes bizonyossággal azt eredményezné, hogy rövid- vagy középtávon feladja üzleti tevékenységét. (5) Ennek az iránymutatásnak az alkalmazásában valamely vállalkozás, függetlenül méretétől, illetve a körülmények- től, akkor tekinthető nehéz helyzetben lévőnek, ha: a) korlátolt felelősségi alapon működő társaság (6) esetén törzstőkéjének több mint a fele nincs meg (7), és annak több mint egynegyede az előző 12 hónap során veszett el; vagy b) korlátlan felelősségű társaság (8) esetén a társaság köny- veiben kimutatott tőkének több mint a fele nincs meg, és annak több mint egynegyede az előző 12 hónap során veszett el; vagy c) a hazai jog szerint az adott vállalkozás – függetlenül a vállalkozási formától – megfelel a kollektív fizetéskép- telenségi eljárás kritériumainak. (6) Ez különösen a 90/605/EGK irányelvvel (HL L 317. , 1990. 11. 16. , 60. o. ) módosított 78/660/EGK tanácsi irányelv (HL L 222. , 1978. 8. 14. , 11. o. ) 1. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében említett társa- sági formákra vonatkozik. (7) A Tanács 77/91/EGK irányelvében (HL L 26. , 1977. 1. 30. , 1. o. ) fog- lalt rendelkezésekhez hasonlóan. (8) Ez különösen a 90/605/EGK irányelv 1. cikkében említett társasági formákra vonatkozik. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 323 (6) (7) (8) (9) Egy vállalkozás nehéz helyzetének szokásos jelei a növekvő veszteségek, a csökkenő forgalom, a felhalmozódó leltári készletek, a fölös kapacitás, a lanyhuló cash-flow, a növekvő adósságok, az emelkedő kamatköltségek és a zuhanó vagy nullára leírt nettó eszközérték. Súlyos hely- zetben nem kizárt, hogy a vállalkozás már fizetéskép- telenné vált, vagy a hazai jog alapján kollektív fizetéskép- telenségi eljárást indítottak ellene. Az utóbbi esetben ez az iránymutatás az ilyen eljárással összefüggésben nyújtott valamennyi olyan támogatásra vonatkozik, amelynek ered- ményeként a vállalkozás folytatni tudja üzleti tevékenysé- gét. Egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás mindenesetre csak akkor jogosult támogatásra, ha igazolni lehet, hogy képtelen saját erejéből, illetve a tulajdonosai/részvényesei vagy a hitelezők által biztosított források bevonásával talpra állni. Ennek az iránymutatásnak az alkalmazásában az újonnan alapított vállalkozások (1) nem jogosultak megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra még akkor sem, ha induló pénzügyi helyzetük bizonytalan. Ez akkor fordul elő például, ha új vállalkozás keletkezik egy korábbi vállalko- zás felszámolásából, vagy veszi át ilyen vállalkozás teljes eszközállományát (2). Egy nagyobb csoporthoz tartozó társaság rendszerint nem jogosult megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra, kivéve ha a társaság igazoltan saját működése, és nem a csoporton belüli önkényes költségfelosztás eredményeként jutott bajba, és a nehézségek túl súlyosak ahhoz, hogy megoldhatóak legyenek a csoport által. 2. 2. A MEGMENTÉSI ÉS A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TÁMOGATÁSOK MEGHATÁROZÁSA A megmentési és a szerkezetátalakítási támogatásokra ugyanazok az iránymutatások vonatkoznak, mivel a ható- ságoknak mindkét esetben nehéz helyzetben lévő vállalko- zással van dolguk, és a megmentés, illetve a szerkezetáta- lakítás gyakran ugyanannak a folyamatnak két különböző fázisát jelentik, még ha más-más eljárásokat foglalnak is magukban. (10) A megmentési támogatás jellegénél fogva átmenti támoga- tást jelent. Célja az, hogy segítsen felszínen tartani egy nehéz helyzetben lévő vállalkozást annyi ideig, amíg kidol- goznak egy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet, és/vagy amíg a Bizottság meghozza határozatát a tervvel kapcsolatban. (1) Ha egy vállalkozás leányvállalatot hoz létre egyszerűen azért, hogy átvigye abba eszközeit és esetleg a forrásait is, az nem minősül új vál- lalkozás alapításának. (2) Ez alól a szabály alól az egyetlen kivételt az új német tartományokban a Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben által a pri- vatizációs feladatával összefüggésben kezelt, és 1999. december 31-ig felszámolás vagy eszközátvétel útján keletkező vállalkozásokat érintő egyéb hasonló esetek jelentik. (11) A szerkezetátalakítás ugyanakkor egy koherens és távlati tervre épül, amely helyreállítja a vállalkozás hosszú távú életképességét. A szerkezetátalakítás rendszerint az alábbi elemek közül egyet vagy többet foglal magában: a vállal- kozás tevékenységének hatékonyabb alapokon történő átszervezése és ésszerűsítése, amelybe jellemző módon beletartozik a veszteséges tevékenységektől való visszavo- nulás, azoknak a tevékenységeknek az átszervezése, ame- lyek ismét versenyképessé tehetők és – lehetőség szerint – új és életképes tevékenységek irányában végrehajtott diver- zifikáció. A fizikai szerkezetátalakítást rendszerint pénzü- gyi (tőkejuttatás, adósságcsökkentés) kell kísérnie. Az iránymutatás kereté- ben folyó szerkezetátalakítási műveletek ugyanakkor nem korlátozódhatnak a múltbeli veszteségek kiegyenlítésére irányuló pénzügyi támogatásra a veszteséget okozó prob- lémák megoldása nélkül. szerkezetátalakításnak 2. 3. HATÁLY (12) Ez az iránymutatás ágazattól függetlenül valamennyi vál- lalkozásra egyaránt vonatkozik (az ESZAK-Szerződés hatá- lya alá tartozó ágazatok kivételével), az érintett ágazat nehéz helyzetben lévő vállalkozásaira vonatkozó különös szabályok (3) sérelme nélkül. A mezőgazdaságra 1997-ben elfogadott különös szabályokat az 5. fejezet tartalmazza. 2. 4. AZ EK-SZERZŐDÉS 87. CIKKE (1) BEKEZDÉSÉNEK ALKALMAZHATÓSÁGA (13) A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentésére vagy szerkezetátalakítására támogatások, nyújtott jellegükből adódóan gyakran torzítóan hatnak a versenyre. Amennyiben érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének a hatálya alá tar- tozik. állami (14) A szerkezetátalakítási támogatás számos különböző for- mát ölthet, mint például tőkejuttatás, adósságelengedés, kölcsön, mentesség adó vagy társadalombiztosítási járulék fizetése alól, illetve hitelgarancia. Megmentés esetén azon- ban, hacsak az állami támogatásokról szóló egyéb közös- ségi jogi aktus kifejezetten másként nem rendelkezik, a segítségnyújtás kölcsön folyósítására, illetve hitelgarancia vállalására korlátozódhat [lásd a (23)–(27) pontot]. (15) A támogatás forrása elhelyezkedhet a közigazgatás bármely szintjén (4), azaz központi, regionális vagy helyi szinten, vagy származhat a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló, 1980. (3) (4) Ilyen jellegű különös szabályok vonatkoznak a hajóépítésre (1540/98/EK rendelet, HL L 202. , 1998. 7. 18. , 1. o. ), a gépjárműi- parra (HL C 279. , 1997. 9. 15. , 1. o. ) és a légi közlekedési ágazatra (HL C 350. , 1994. 12. 10. , 5. o. ). Ideértve a közösségi pénzalapokból társfinanszírozott támogatáso- kat is. 324 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet június 25-i 80/723/EGK bizottsági irányelv (1) 2. cikkében meghatározott „közvállalkozástól”. Így például a megmen- tési vagy szerkezetátalakítási támogatás származhat állami holdingtársaságoktól vagy közfinanszírozású befektetési társaságoktól (2) is. Bizottság jogosult engedélyezni az „egyes gazdasági tevékenységek (………) fejlődését előmozdító támogatást, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrá- nyosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellen- tétes mértékben. ” (16) Annak megállapítására, hogy a hatóságok által a saját tulaj- donukban lévő vállalkozásoknak adott újabb tőkejuttatás mikor hordoz magában támogatási elemeket, a „piacgaz- dasági magánbefektető” elvét (3) kell követni. Ez kimondja, hogy ha az adott körülmények között egy piacgazdaságban működő racionális magánbefektető is rendelkezésre bocsá- totta volna a pénzügyi forrást, a vállalkozásnak nyújtott pénzeszköz, illetve kezességvállalás nem tekintendő támo- gatást tartalmazónak. (17) Amennyiben az állam olyan vállalkozásnak biztosít pén- zeszközt, illetve kezességvállalást, amely pénzügyi nehéz- ségekkel küszködik, valószínűsíteni kell, hogy a pénzügyi transzfer állami támogatást hordoz magában. Tehát az ilyen pénzügyi tranzakciókról előzetesen tájékoztatni kell a Bizottságot, megfelelő esetben az általános támogatási programról szóló bejelentés keretében, a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének (4) megfelelően. A támogatás szán- déka még inkább feltételezhető azokban az esetekben, ami- kor szerte a Közösségben vagy az EGT-ben strukturális ter- melési többletkapacitás uralkodik azon a piacon, ahol a kedvezményezett vállalkozás tevékenykedik, illetve amikor az iparág egésze nehézségekkel küszködik. (18) A megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás elbírá- lását nem befolyásolhatják a támogatott vállalkozás tulaj- donosi szerkezetét érintő változások. 2. 5. A KÖZÖS PIACCAL VALÓ ÖSSZEEGYEZ- TETHETŐSÉG (20) A Bizottság úgy véli, hogy az iránymutatásban foglalt fel- tételek betartása esetén a megmentésre és szerkezetátalakí- tásra nyújtott támogatások hozzájárulhatnak a gazdasági tevékenységek fejlődéséhez anélkül, hogy hátrányosan befolyásolnák a kereskedelmet a Közösség érdekeivel ellen- tétes mértékben. Ha a megmentésre vagy szerkezetátalakí- tásra kijelölt vállalkozások támogatott területeken helyez- kednek el, a Bizottság az (53) és az (54) pontban foglalt rendelkezéseknek megfelelően figyelembe veszi a 87. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontjában említett regionális szempontokat is. 2. 6. A KÖZÖSSÉGI JOG EGYÉB RENDELKEZÉSEI (21) Hangsúlyozni kell, hogy a Bizottság nem engedélyezheti megmentési, illetve szerkezetátalakítási támogatás nyújtá- sát nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak olyan esetben, ha a támogatás feltételei sértik a Szerződés rendelkezéseit, a 87. és a 88. cikk kivételével, vagy a másodlagos jogot. 3. AZ EGYEDI BEJELENTÉS ÚTJÁN A BIZOTTSÁG TUDO- MÁSÁRA HOZOTT MEGMENTÉSI ÉS/VAGY SZERKEZE- TÁTALAKÍTÁSI TÁMOGATÁSOK ENGEDÉLYEZÉSÉNEK ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI (22) Ez a fejezet kizárólag azokkal a támogatásokkal foglalko- zik, amelyeket egyedileg jelentenek be a Bizottságnak. Bizo- nyos körülmények között a Bizottság engedélyezhet meg- mentési vagy szerkezetátalakítási támogatási programokat is a 4. fejezetben foglalt feltételek szerint. (19) A Szerződés 87. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében a 87. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó támogatá- sok a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősülnek. Eltekintve azoktól a támogatásoktól, amelyek célja a nem- zeti természeti csapások vagy rendkívüli események által okozott károk helyreállítása [87. cikk (2) bekezdés b) pont], amelyekre nem vonatkozik ez az iránymutatás, az egyedüli elv, amelynek alapján a nehéz helyzetben lévő vállalkozá- sok megmentésére vagy szerkezetátalakítására nyújtott támogatások összeegyeztethetőnek tekinthetők, a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja. E rendelkezés alapján a (1) A 93/84/EGK irányelvvel (HL L 254. , 1993. 10. 12. , 16. o. ) módosí- tott irányelv (HL L 195. , 1980. 7. 29. , 35. o. ). (2) Lásd a Bíróságnak a Steinike és Weinlig kontra Németország 78/76 sz. ügyben 1977. március 22-én hozott ítéletét (EBHT 1977. 595. o. ); Crédit Lyonnais/Usinor-Sacilor, a Bizottság IP(91) 1045 számú saj- tóközleménye. (3) Lásd a feldolgozóiparban működő közvállalkozásokról szóló közle- ményt (HL C 307. , 1993. 11. 13. , 3. o. ). (4) Lásd különösen a feldolgozóiparban működő közvállalkozásokról szóló közlemény 27. pontját. 3. 1. MEGMENTÉSI TÁMOGATÁS (23) A Bizottság általi jóváhagyásához a (12) pontban megha- tározott megmentési támogatásnak meg kell felelnie a következő feltételeknek: a) hitelgarancia, illetve kölcsön formájában nyújtott likvi- ditási támogatásból kell állnia (5). A kölcsön kamatlá- bának mindkét esetben legalábbis összehasonlíthatónak kell lennie a jól működő vállalkozásoknak nyújtott köl- csönöknél szokásos kamatlábbal, és különösen a Bizottság által elfogadott referencia-kamatlábakkal; (5) Kivételt képezhet a bankszektorban azzal a céllal nyújtott megmen- tési támogatás, hogy az adott hitelintézet ideiglenesen folytathassa banki tevékenységét a hatályos prudenciális jogszabályoknak megfe- lelően (a Tanács 1989. december 18-i 89/647/EGK irányelve a hitel- intézetek szolvenciamutatójáról, HL L 386. , 1989. 12. 30. , 14. o. ). A b) ponttól eltérő formában, például tőkejuttatás vagy alárendelt köl- csön formájában nyújtott valamennyi támogatást figyelembe vesznek a szerkezetátalakítási terv keretében végrehajtott kompenzációs intézkedéseknek a (35)–(39) pontnak megfelelő vizsgálata során. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 325 b) olyan kölcsönökhöz kell kapcsolódnia, amelyeket az utolsó részlet folyósításától számított legfeljebb tizen- két hónapon belül vissza kell fizetni (1); c) súlyos szociális problémáknak kell indokolniuk, és nem megengedhető, hogy nemkívánatos hatásai jogtalanul begyűrűzzenek a többi tagállamba; d) a bejelentéskor az érintett tagállamnak köteleznie kell magát arra, hogy a megmentési támogatás engedélye- zését követő hat hónapon belül a Bizottság elé terjeszt egy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet, illetve annak bizonyítékát, hogy a kölcsönt teljes egészében visszafizették és/vagy a kezességvállalás megszűnt; e) olyan összegre kell korlátozódnia, amely feltétlenül szükséges a vállalkozás üzleti tevékenységének fenntar- tásához abban az időszakban, amelyre a támogatást engedélyezik (például a bérköltségek vagy folyó beszer- zések fedezésére). (24) A megmentési támogatást kezdetben legfeljebb hat hónapra vagy – ha az érintett tagállam ez alatt az időszak alatt szerkezetátalakítási tervet terjesztett elő – annyi időre engedélyezik, amíg a Bizottság meghozza határozatát a tervvel kapcsolatban. Kellően indokolt rendkívüli esetek- ben, az érintett tagállam kérelmére a Bizottság meg- hosszabbíthatja a kezdeti hathónapos időtartamot. (25) A megmentési támogatás egyszeri művelet, amelynek célja, hogy meghatározott ideig – amíg a jövőjét fel nem mérik –, működésben tartson egy vállalkozást. Nem megenged- hető ugyanakkor az olyan ismételt megmentési támogatás, amelynek célja csupán a status quo fenntartása, az elkerül- hetetlen következményeket elodázva, a járulékos gazdasági és szociális problémákat pedig más, hatékonyabban működő termelőkre vagy egyéb tagállamokra hárítva. 3. 2. SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TÁMOGATÁS 3. 2. 1. Alapelv egy részét (28) A szerkezetátalakítási támogatás számos versennyel kap- csolatos megfontolást vet fel, mivel a strukturális alkalmaz- kodás terhének, és az azt kísérő szociális és gazdasági prob- igazságtalan módon más lémáknak tagállamokra, illetve olyan termelőkre hárítja, akik támo- gatás nélkül működnek. Általános elvként tehát csak olyan körülmények között engedhető meg szerkezetátalakítási támogatás nyújtása, ha az bizonyíthatóan nem ellentétes a közösségi érdekkel. Ez csak a szigorú követelmények betar- tásával, illetve akkor lehetséges, ha a versenytorzulást biz- tosan ellensúlyozzák a vállalkozás életben maradásából fakadó előnyök (különösen, ha a vállalkozás tevékenységé- nek beszüntetésével járó létszámcsökkentés nettó hatása, a beszállítókra gyakorolt hatásokkal együtt nyilvánvalóan súlyosbítaná a helyi, regionális vagy országos méretű fog- lalkoztatási problémákat, vagy rendkívüli esetben, ha a vál- lalkozás eltűnése monopólium, illetve kifejezetten oligopo- lisztikus helyzet kialakulásához vezetne), és – szükség esetén – megfelelő kompenzációs intézkedéseket hoznak a versenytársak javára. 3. 2. 2. A támogatás engedélyezésének feltételei (29) A támogatott területekre, a kis- és középvállalkozásokra, illetve a mezőgazdasági ágazatra vonatkozó különös ren- delkezésekre [lásd az (53), az (54) és az (55) pontot, vala- mint az 5. fejezetet] is figyelemmel, a Bizottság csak a következő feltételek esetén hagyja jóvá a támogatásnyúj- tást: a) A vállalkozás támogathatósága (30) A vállalkozásnak, az iránymutatás értelmezésében, nehéz helyzetben lévőnek kell minősülnie (lásd a (4)–(8) pontot). (26) Ha egy tagállam a hathónapos határidő lejárta előtt nem adja át a (23) d) pontban meghatározott információt, és nem terjeszt elő kellően indokolt kérelmet a határidő meghosszabbítására, a Bizottság kezdeményezi a 88. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárás végrehajtását. b) Az életképesség helyreállítása (31) A támogatásnyújtás feltétele a szerkezetátalakítási terv vég- rehajtása, amelyet valamennyi egyedi támogatás esetén jóvá kell hagyatni a Bizottsággal. (27) A megmentési támogatás jóváhagyása nem jelenti feltétle- nül azt, hogy utóbb jóváhagyásra kerül egy szerkezetáta- lakítási terv szerinti támogatás is; az ilyen támogatásokat önmagukban, saját jellemzőik alapján kell elbírálni. (1) A megmentési támogatáshoz kapcsolódó kölcsön visszafizetésének fedezetéül szolgálhat esetleg a Bizottság által utóbb jóváhagyott szerkezetátalakítási támogatás is. (32) A szerkezetátalakítási tervnek – amely időtartamának a lehető legrövidebbnek kell lennie – ésszerű időn belül helyre kell állítania a vállalkozás hosszú távú életképességét a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális fel- tételezések alapján. A szerkezetátalakítási támogatást tehát megvalósítható szerkezetátalakítási tervvel kell összekap- csolni, amely iránt az érintett tagállam elkötelezi magát. 326 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet A kellően részletes tervet, beleértve egy piacfelmérést (1) is, be kell nyújtani a Bizottságnak. Az életképesség javulásá- nak elsősorban a szerkezetátalakítási tervben foglalt belső intézkedésekből kell fakadnia, és alapulhat olyan külső tényezőkön is, mint az ár- és a keresletbeli változások, amelyekre a vállalkozásnak nincs jelentős befolyása, amennyiben a piaccal kapcsolatos feltételezések általános- ságban elfogadhatók. A szerkezetátalakításnak együtt kell járnia azoknak a tevékenységeknek a beszüntetésével, ame- lyek az átalakítást követően is strukturálisan veszteségesek maradnának. (33) A szerkezetátalakítási tervnek ismertetnie kell mindazokat a körülményeket, amelyek nehéz helyzetbe hozták a vállal- kozást, lehetővé téve annak elbírálását, hogy a javasolt intézkedések megfelelőek-e. A tervnek figyelembe kell ven- nie – többek között – az érintett termékpiacon uralkodó és a jövőben várható keresleti-kínálati viszonyokat, forgató- könyveket készítve a helyzet legkedvezőbb, illetve legked- vezőtlenebb alakulására, valamint egy köztes állapotra vonatkozó feltételezések alapján, és feltüntetve a vállalko- zás erős, illetve gyenge vonásait. A tervnek lehetővé kell tennie a vállalkozás számára, hogy olyan új struktúra felé haladjon, amely hosszú távú esélyt kínál az életképességre, és arra, hogy a vállalkozás a saját lábára álljon. (34) A tervnek olyan fordulatot kell eredményeznie, amely lehe- tővé teszi a vállalkozás számára, hogy a szerkezetátalakítást követően fedezni tudja valamennyi költségét, beleértve az amortizációt és a pénzügyi terheket is. A várható tőkemeg- térülésnek elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy az átalakí- tott vállalkozás saját erejéből is versenyképes legyen a pia- con. c) A túlzott versenytorzulás megakadályozása (35) Intézkedéseket kell tenni a támogatás versenytársakra gya- korolt kedvezőtlen hatásainak a lehető legkisebbre csök- kentése érdekében. Ellenkező esetben a támogatást a „kö- zös érdekkel ellentétesnek”, és ezért a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell tekinteni. (36) Ez a feltétel rendszerint úgy valósul meg, hogy korlátozzák a vállalkozás piaci jelenlétét a szerkezetátalakítási időszak (1) Azoknak az információknak a felsorolását, amelyekre a Bizottságnak szüksége van a támogatás kellő ellenőrzéséhez, az I. melléklet tartal- mazza. után. Amennyiben az érintett piac(ok) nagysága (2) elha- nyagolható a Közösségen vagy az EGT-n belül, vagy a vál- lalkozás piaci részesedése jelentéktelen, úgy kell tekinteni, hogy nem áll fenn a túlzott versenytorzulás esete. Ez a fel- tétel tehát rendszerint nem vonatkozik kis- és középvállal- kozásokra, hacsak az adott ágazatban nyújtott állami támo- gatásokról szóló szabályok másként nem rendelkeznek. (37) A vállalkozás jelenlétének kötelező korlátozása vagy csök- kentése az érintett piac(ok)on kompenzációs tényezőként szolgál a versenytársak javára. Az intézkedésnek arányos- nak kell lennie a támogatás versenytorzító hatásával, és különösen az adott vállalkozás relatív piaci jelentőségével. A korlátozás, illetve a csökkentés mértékét a Bizottság határozza meg a szerkezetátalakítási tervhez csatolt piac- felmérés és – amennyiben kezdeményeztek ilyen eljárást – az érdekelt felek által szolgáltatott információk alapján. A vállalkozás jelenlétének csökkentését a szerkezetátalakítási terv és az ahhoz kapcsolódó feltételek útján kell hatályba léptetni. (38) A Bizottság fontolóra veheti a kompenzációs intézkedések enyhítését, amennyiben az adott vállalkozás szerepének csökkentése vagy korlátozása nyilvánvalóan rontaná a piac szerkezetét, például azáltal, hogy közvetett módon mono- pólium, illetve kifejezetten oligopolisztikus helyzet kiala- kulásához vezetne. (39) A kompenzációs intézkedések különböző formákat ölthet- nek annak megfelelően, hogy az adott vállalkozás olyan piacon működik-e, amelyre többletkapacitás jellemző. Annak felmérése során, hogy az adott piacon többletkapa- citás uralkodik-e, a Bizottság figyelembe veheti a birtoká- ban lévő, tárgyra vonatkozó összes adatot: i. amennyiben a Közösség egészében vagy az EGT-ben strukturális termelési többletkapacitás uralkodik a kedvezményezett vállalkozás által kiszolgált piacon, a szerkezetátalakítási tervnek a kapott támogatás össze- gével és a támogatás piacra gyakorolt hatásával arányos (2) A nagy beruházási programokra nyújtott regionális támogatásokról szóló, több ágazatot átfogó keret (HL C 107. , 1998. 4. 7. , 7. o. ) 7. 6. pontjában rögzített meghatározás szerint: „A piaci részesedés meg- határozására szolgáló érintett termékpiac(ok) a beruházási program által előirányzott termékeket és, megfelelő esetben, annak a fogyasztó által (a termékek jellemzői, ára és rendeltetése alapján), illetve a ter- melő által (a termelőberendezések rugalmassága alapján) számba vehető helyettesítő termékeket foglalja magában. Az érintett földrajzi piac rendszerint az EGT vagy – másik lehetőségként – annak vala- mely jelentős része, amennyiben az adott területen fennálló verseny- feltételek kellően megkülönböztethetők az EGT egyéb területeitől. Megfelelő esetben az érintett piac(ok) globálisnak is tekinthető(k). ” Egy lábjegyzet megállapítja, hogy amennyiben az adott beruházás közbenső javak előállítására vonatkozik, az érintett piac jelentheti a termékmennyiség végtermék piacát, amennyiben az előállított nagyobb részét nem a nyílt piacon értékesítik. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 327 mértékben hozzá kell járulnia a piaci feltételek javításá- hoz a termelőkapacitás visszafordíthatatlan csökkentése révén. A kapacitáscsökkentés akkor minősül visszafordíthatatlannak, ha a megfelelő eszközöket tar- tósan alkalmatlanná teszik a korábbi teljesítmény eléré- sére, illetve tartósan átalakítják azokat valamely más célra. Ebben az esetben nem elégséges a termelőkapa- citás eladása valamelyik versenytársnak, kivéve, ha a létesítményt olyan földrajzi piacon történő használatra értékesítik, ahol folyamatos működtetése várhatóan nem gyakorol jelentős hatást a Közösségen belüli ver- senyre. A kapacitáscsökkentési kötelezettségnek hozzá kell járulnia a kedvezményezett vállalkozás piaci jelen- létének csökkentéséhez; is magukban hordozzák, ii. amennyiben a kedvezményezett vállalkozás által kiszol- gált piacon nincs strukturális többletkapacitás a Közös- ség egészében vagy az EGT-ben, a Bizottság ebben az esetben is megvizsgálja, hogy szükség van-e kompen- zációs intézkedésekre. Amennyiben az elrendelt kom- penzációs intézkedések az érintett vállalkozás kapacitá- sának csökkentését a szükséges csökkentés meghatározott eszközök, illetve leányvállalatok átruházásával is elérhető. A Bizott- ságnak meg kell vizsgálnia az érintett tagállam által javasolt kompenzációs intézkedéseket, függetlenül azok formájától, és meg kell állapítania, hogy azok mértéke elégséges-e a támogatásnyújtás potenciális versenytor- zító hatásainak enyhítésére. A szükséges kompenzációs intézkedések vizsgálata során a Bizottság felméri a piaci helyzetet, különös tekintettel annak növekedési ütem- ére és a kereslet kielégítésének mértékére. d) A minimális szintre korlátozott támogatás (40) A támogatás összegét és intenzitását szigorúan a vállalko- zás, a részvényesek vagy a vállalkozást magában foglaló csoport meglévő pénzügyi erőforrásainak ismeretében a szerkezetátalakítás lehetővé tételéhez feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni. A támogatás kedvezménye- zettjeinek a szerkezetátalakítási tervhez jelentős mértékben hozzá kell járulniuk saját forrásaikból, ideértve olyan esz- közeik eladását, amelyek nem nélkülözhetetlenek a vállal- kozás túléléséhez, valamint külső finanszírozásból piaci fel- tételek mellett. A torzító hatás korlátozása érdekében a támogatás összegét vagy a támogatásnyújtás formáját úgy kell meghatározni, hogy a vállalkozás ne juthasson olyan forrástöbblethez, amelyet a szerkezetátalakítási folyamat- hoz nem kapcsolódó agresszív, piactorzító hatású tevé- kenységre használhat fel. A Bizottság ennek megfelelően vizsgálja felül a vállalkozás szerkezetátalakítás utáni forrá- sainak szintjét, beleértve az adósságok esetleges halasztását vagy csökkentését követő helyzetet is, különös tekintettel üzleti tevékenységének folytatására az adott ország joga alapján a vállalkozás ellen indított kollektív fizetéskép- telenségi eljárást (1) követően. A támogatás részben sem fordítható olyan új beruházás finanszírozására, amely nem elengedhetetlen a vállalkozás életképességének helyreállítá- sához. (1) Lásd a 6. pont harmadik bekezdését. (41) Minden esetben bizonyítani kell a Bizottság előtt, hogy a támogatást kizárólag a vállalkozás életképességének hely- reállítására fordítják, anélkül hogy a szerkezetátalakítási terv megvalósítása során lehetővé tennék a kedvezménye- zett termelőkapacitásának növelését, kivéve amennyiben ez az életképesség helyreállításához elengedhetetlen a verseny túlzott torzítása nélkül. e) A támogatás engedélyezésének különleges feltételei (42) A (35)–(39) pontban ismertetett kompenzációs intézkedé- seken túlmenően, amennyiben az érintett tagállam nem fogadott el ilyen rendelkezéseket, a Bizottság olyan feltéte- leket vagy kötelezettségeket szabhat, amelyet szükségesnek ítél ahhoz, hogy a támogatás ne torzíthassa el a versenyt a közös érdekkel ellentétes mértékben. Így például előírhatja, hogy az érintett tagállam: i. maga tegyen meg bizonyos (pl. megnyisson egyes piacokat a Közösség más gazdasági szereplői előtt); intézkedéseket ii. meghatározott kötelezettségeket rójon a kedvezménye- zett vállalkozásra (pl. azt, hogy tartózkodjon az árdik- táló magatartástól egyes piacokon); iii. a szerkezetátalakítás időtartama alatt tartózkodjon a kedvezményezett vállalkozás egyéb formában való támogatásától. f) A szerkezetátalakítási terv teljes körű végrehajtása és a felté- telek betartása (43) A vállalkozás köteles teljes körűen végrehajtani a Bizottság által elfogadott szerkezetátalakítási tervet, és eleget tenni a Bizottság határozatában megállapított minden egyéb köte- lezettségének. A terv végrehajtásával kapcsolatos mulasz- tást vagy az egyéb kötelezettségek be nem tartását a Bizott- ság a támogatással való visszaélésnek tekinti. (44) Amennyiben a szerkezetátalakítási műveletek több éven keresztül tartanak és jelentős összegű támogatás kapcsoló- dik hozzájuk, a Bizottság előírhatja, hogy a szerkezetáta- lakítási támogatást részletekben fizessék ki, és az egyes részletek folyósítását a következőktől tegyék függővé: i. minden egyes kifizetés előtt igazolni kell, hogy a szerkezetátalakítási terv egyes szakaszait a tervezett ütemnek megfelelően végrehajtották; vagy 328 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet ii. minden egyes kifizetés előtt a Bizottság jóváhagyását kell kérni, miután bebizonyosodott, hogy a terv végre- hajtása megfelelően folyik. g) Ellenőrzés és éves beszámoló Ha igen, és amennyiben a szerkezetátalakítási időszak vége (2) óta kevesebb, mint tíz év telt el, vagy a terv végrehajtása megtorpant, a Bizottság rendszerint (3) csak olyan rendkí- vüli és előre nem látható körülmények esetén engedélyezi további szerkezetátalakítási támogatás nyújtását, amelye- kért a vállalkozás nem felelős (4). Előre nem láthatónak olyan körülmény minősül, amelyre semmiféleképpen nem lehetett számítani a szerkezetátalakítási terv készítésekor. (45) Az érintett tagállam által rendszeresen megküldött részle- tes beszámolók révén lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság folyamatosan meggyőződhessen a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtásáról. (49) E szabály alkalmazását nem érinti a kedvezményezett vál- lalkozás tulajdonlásában a támogatásnyújtást követően végbemenő változás, illetve olyan bírósági vagy közigazga- tási eljárás, amelynek eredményeként a vállalkozás mérle- gét rendezettebb alapokra helyezik, csökkentik forrásait, vagy eltörlik korábbi adósságait, amennyiben ugyanaz a vállalkozás folytatja üzleti tevékenységét. kell küldeni időpontban – beszámolót (46) A nagyvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetében az első ilyen beszámolót rendszerint a támogatás jóváhagyá- sát követő hat hónapon belül kell a Bizottságnak benyúj- tani. Ezt követően évente legalább egyszer – egy meghatá- rozott a Bizottságnak mindaddig, amíg a szerkezetátalakítási terv- ben foglalt célkitűzések megvalósultnak nem minősülnek. A beszámolóknak tartalmazniuk kell minden olyan infor- mációt, amelyre a Bizottságnak szüksége van ahhoz, hogy nyomon követhesse a szerkezetátalakítási program végre- hajtását, a vállalkozásnak történő folyósítások ütemezését, a vállalkozás pénzügyi helyzetét, és a támogatást jóváha- gyó határozatban megállapított feltételek vagy kötelezett- ségek betartását. A beszámolóknak tartalmazniuk kell a szerkezetátalakítási időszak [lásd a (90)–(93) pontot] során bármely céllal, akár egyedi alapon, akár pedig általános program keretében a vállalkozásnak juttatott támogatá- sokra vonatkozó valamennyi fontos információt. Amenny- iben a Bizottságnak szüksége van egyes kulcsfontosságú információk megfelelő időben történő visszaigazolására, pl. üzembezárásokkal vagy kapacitáscsökkentésekkel kap- csolatban, gyakoribb beszámolási kötelezettséget is előír- hat. (47) Amennyiben a támogatást jóváhagyó határozat szigorúbb feltételeket nem ír elő, a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatásoknál általában elég, ha évente megkül- dik a Bizottságnak a kedvezményezett vállalkozás mérle- gét és eredménykimutatását. 3. 2. 3. Az „először és utoljára” feltétel (48) Annak megakadályozására, hogy egyes vállalkozások jog- talanul részesülhessenek támogatásban, szerkezetátalakítási támogatás csak egyetlen alkalommal adható. A tervezett szerkezetátalakítási támogatásról a Bizottságnak küldött bejelentés során a tagállamnak közölnie kell, hogy az adott vállalkozás kapott-e korábban szerkezetátalakítási támoga- tást, ideértve az iránymutatás hatálybalépése előtt nyújtott és a Bizottságnak be nem jelentett támogatásokat is (1). (50) Amennyiben egy vállalkozás átveszi egy másik vállalkozás eszközeit, különösen olyan vállalkozásét, amelyet a (49) pontban felsorolt eljárások valamelyike vagy az adott ország joga alapján kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vetettek, és már kapott megmentési vagy szerkezetáta- lakítási támogatást, a vevőre nem vonatkozik az „először és utoljára” követelmény a következő három feltétel teljesü- lése esetén: a) a vevő egyértelműen különálló személy a korábbi vállal- kozástól; b) a vevő piaci áron szerezte meg a korábbi vállalkozás eszközeit (ezáltal megakadályozva a korábbi vállalko- zásnak folyósított támogatás átjátszását az új vállalko- zásnak); (1) A be nem jelentett támogatásokkal kapcsolatos elemzések során a Bizottság figyelembe veszi annak lehetőségét, hogy a támogatás – nem szerkezetátalakítási támogatásként – összeegyeztethető lett volna-e a közös piaccal. (2) Ha másként nem rendelkeznek, a szerkezetátalakítási időszak rend- szerint akkor ér véget, amikor a szerkezetátalakítási tervben foglalt különböző intézkedések végrehajtására megszabott határidő lejár (lásd az I. melléklet IV. pontjának hatodik francia bekezdését). (3) Tekintettel a liberalizáció mértékére és az egyes ágazatok sajátos vonásaira, fel kell hívni a figyelmet a következő két helyzetre: – a légi közlekedési ágazatban, amely 1997 óta teljesen liberalizált, a Bizottság az „először és utoljára” elvet a légi közlekedési ága- zatban nyűjtott állami támogatásokra vonatkozó iránymutatás- ban foglalt korlátozások és feltételek szabta kereteken belül alkal- mazza, – más ágazatokban, amennyiben a verseny elől korábban elzárt közösségi piacok liberalizációja új gazdasági feltételeket terem- tett, mérlegelni lehet az eltérés lehetőségét. (4) E pont alkalmazásában, a korábbi NDK-ban működő vállalkozások- nak 1996. január 1. előtt nyújtott, és a Bizottság által a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánított támogatásokat nem veszik figye- lembe. A pont továbbá nem vonatkozik az ilyen vállalkozásoknak nyújtott és 2000. december 31. előtt bejelentett támogatásokra sem. Ugyanakkor a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási támogatás általában csak egyszer indokolt, és ennek az elvnek a szel- lemében vizsgálja meg a hasonló eseteket. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 329 c) a korábbi vállalkozás felszámolása vagy fizetőképes- ségének helyreállítása és megvásárlása nem csupán az „először és utoljára” elv alkalmazásának megkerülésére szolgáló eszköz (a Bizottság megállapíthatja, hogy ez az eset áll fenn például, ha a nehézségek, amelyekkel a vevő szembesült, világosan láthatóak voltak a korábbi vállal- kozás eszközeinek átvételekor). régiót, ha mesterségesen támogat egyes vállalkozásokat. Tekintettel továbbá a regionális fejlesztés támogatására ren- delkezésre álló erőforrások korlátozott voltára, az adott régió érdekeit is az szolgálja leginkább, ha a szűkös forrá- sokat a lehető leghamarabb olyan alternatív tevékenységek fejlesztésére fordítják, amelyek életképesek és fenntartha- tóak. Végezetül a versenytorzulást a minimumra kell szo- rítani még a támogatott térségekben működő vállalkozások támogatásakor is. (51) Hangsúlyozni kell ugyanakkor, hogy az iránymutatás sze- rint nem engedélyezhető támogatásnyújtás eszköz vásárlá- sára, mivel az induló beruházáshoz nyújtott támogatásnak minősül [lásd a (7) pontot is]. (54) 3. 2. 4. A szerkezetátalakítási terv módosítása (52) A szerkezetátalakítási támogatás jóváhagyását követően az érintett tagállam a szerkezetátalakítási időszak során kér- heti a Bizottság hozzájárulását a szerkezetátalakítási terv, illetve a támogatás összegének módosításához. A Bizottság a következő feltételek teljesülése esetén engedélyez ilyen változtatásokat: a) az átdolgozott tervnek is bizonyítania kell a vállalkozás életképességének ésszerű határidőn belüli helyreállí- tását; b) amennyiben növelik a támogatás összegét, az előírt kompenzációs intézkedések mértékének is nagyobbnak kell lennie az eredetileg előírtnál, c) amennyiben a javasolt kompenzációs intézkedések mértéke kisebb az eredetileg tervezettnél, a támogatás összegét hasonlóan csökkenteni kell; d) a kompenzációs intézkedések végrehajtására meghatá- rozott új ütemtervet csak a vállalkozás vagy az érintett tagállam befolyásán kívül eső okból lehet elhalasztani az eredetileg elfogadott ütemtervvel szemben. Ellenkező esetben a támogatás összegét megfelelően csökkenteni kell. 3. 2. 5. Szerkezetátalakítási támogatás nyújtása támoga- tott területeken (53) Mivel az EK-Szerződés 158. cikke értelmében a gazdasági és társadalmi kohézió a Közösség elsődleges célkitűzése, és a 159. cikk (1) alapján a Közösség egyéb politikáinak is hozzá kell járulniuk e célkitűzés megvalósításához, a Bizottságnak figyelembe kell vennie a regionális fejlesztés szempontjait a támogatott térségekben nyújtott szerkeze- tátalakítási támogatás elbírálása során. A tény, hogy egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás támogatott térségben helyezkedik el, még nem indokolja a szerkezetátalakítási támogatással kapcsolatos megengedő megközelítést: közép-, illetve hosszú távon nem segíti ugyanis az adott (1) Az EK-Szerződés 159. cikke kimondja többek között, hogy a „közös- ségi politikák és fellépések kialakításánál és végrehajtásánál, valamint a belső piac megvalósításánál figyelembe kell venni a 158. cikkben meghatározott célokat, és azoknak hozzá kell járulniuk ezek elérésé- hez”. esetén szempontjainak figyelembevétele Így tehát a (29)–(52) pontban felsorolt követelmények a támogatott térségekre is vonatkoznak, még a regionális fej- is. lesztés Amennyiben az adott ágazatban nyújtott állami támogatá- sokra vonatkozó szabályok másként nem rendelkeznek, a támogatás engedélyezésekor a támogatott térségekben kevésbé szigorú feltételek alkalmazhatók a kompenzációs intézkedések végrehajtását illetően. Amennyiben a regioná- lis fejlesztés szempontjai indokolttá teszik, az előírt kapa- citáscsökkentés kisebb mértékű lehet a támogatott térsé- gekben, mint a nem támogatottakban, és különbség tehető a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja, illetve 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján regionális támo- gatásra jogosult területek között, az előbbi területeken fennálló regionális problémák súlyosabb voltának figye- lembevétele céljából. 3. 2. 6. Kis- és középvállalkozásoknak nyújtott szerkezetátalakítási támogatás (55) A kis- és középkategóriákba (2) tartozó vállalkozásoknak nyújtott támogatások általában kevésbé befolyásolják a kereskedelmi feltételeket, mint a nagy vállalkozásoknak nyújtott támogatások. Ugyanez vonatkozik a szerkezetáta- lakítást segítő támogatásokra is, így tehát a (29)–(47) pontban szabályozott feltételeket kevésbé szigorúan alkal- mazzák: a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott szerkeze- tátalakítási támogatást rendszerint nem kötik kompenzá- ciós intézkedésekhez [lásd a (35)–(39) pontot], kivéve ha az adott ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló sza- bályok másként rendelkeznek; a beszámoló tartalmára vonatkozó követelmények is kevésbé szigorúak [lásd a (45), a (46) és a (47) pontot]. Másrészről azonban az „először és utoljára” elvet [(48)–(51) pont] teljes egészében alkalmazni kell a kis- és középvállalkozásokra is. 3. 2. 7. A szerkezetátalakítás társadalmi költségeinek fedezésére nyújtott támogatás (56) A szerkezetátalakítási tervek rendszerint az érintett tevé- kenységek visszaszorításával vagy beszüntetésével járnak. Ilyen megszigorítások gyakran az ésszerűsítés és a haté- konyság növelése érdekében is szükségesek, függetlenül a (2) A meghatározást lásd a kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 1996. április 3-i bizottsági ajánlásban (HL L 107. , 1996. 4. 30. , 4. o. ). 330 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet esetleges feltételeként előírt támogatásnyújtás kapacitáscsökkentéstől (különösen olyan esetekben, amikor a Közösség egészében, illetve az EGT-ben strukturális ter- melési többletkapacitás uralkodik – lásd a (35)–(39) pon- tot). Bármi legyen is az ok, az ilyen intézkedések általában munkaerő-csökkentéshez vezetnek a vállalatnál. (57) A tagállamok munkaügyi jogszabályai kialakíthatnak olyan általános szociális biztonsági programokat, amelyek kere- tében végkielégítést és korkedvezményes nyugdíjat fizetnek közvetlenül az elbocsátott munkavállalóknak. Az ilyen pro- gramok nem tekintendők a 87. cikk (1) bekezdésének hatá- lya alá tartozó állami támogatásoknak, amennyiben az állam közvetlenül a munkavállalókkal és nem az érintett vállalkozással áll kapcsolatban. (58) A közvetlenül a munkavállalóknak folyósított végkielégítés és korkedvezményes nyugdíj mellett az általános szociális biztonsági programok gyakran arra kötelezik a kormányt, hogy fedezze azoknak az ellátásoknak a költségeit, amelye- ket a vállalkozás jogszabályi vagy szerződéses kötelezettsé- gein túl juttat az elbocsátott munkavállalóknak. Ha az ilyen program az automatikus jogosultság előre megszabott követelményeinek megfelelő valamennyi munkavállaló szá- mára – általában ágazati korlátozás nélkül – elérhető, az nem minősül a 87. cikk (1) bekezdése szerinti támogatás- nak a szerkezetátalakítást végrehajtó vállalkozás szempont- jából. Ha azonban a programot meghatározott iparágak szerkezetátalakításának támogatására használják fel, a pro- gram támogatási elemeket is magában hordozhat felhasz- nálási módjának szelektív volta miatt (1). (59) A vállalkozásnak a munkaügyi jogszabályokból vagy a szakszervezetekkel kötött kollektív szerződésekből eredő kötelezettsége végkielégítés és/vagy korengedményes nyug- díj fizetésére a normális üzletmenetből fakadó költségek részét képezi, amelyet saját forrásaiból kell fedeznie. Követ- kezésképpen támogatásnak számít, ha az állam bármilyen formában hozzájárul ezekhez a költségekhez. Ez függetle- nül attól igaz, hogy a folyósítás közvetlenül a vállalkozás- nak vagy valamely kormányhivatalon keresztül a munka- vállalóknak történik. enyhítve a nehézségeket, és gyakorta csak a nemzeti jog- szabályok által a vállalkozásokra rótt kötelezettségekben fennálló különbségek kiegyenlítésére szolgálnak. (61) A végkielégítés és a korengedményes nyugdíj költségeinek fedezése mellett a támogatást gyakran folyósítják valamely egyedi szerkezetátalakítási esetben képzés, tanácsadás, alternatív foglalkoztatási lehetőség felkutatásában nyújtott gyakorlati segítség, áttelepítési támogatás, és az új vállalko- zást beindítani kívánó munkavállalók szakképzésének és támogatásának finanszírozására is. A Bizottság következe- tes módon kedvezően értékeli az ilyen támogatásokat. (62) Az (56)–(61) pontban szabályozott támogatások fajtáját egyértelműen fel kell tüntetni a szerkezetátalakítási tervben, mivel a kizárólag az elbocsátott munkavállalók javát szol- gáló szociális intézkedések finanszírozására szolgáló támo- gatásokat figyelmen kívül kell hagyni a (35)–(39) pontban említett kompenzációs intézkedések mértékének meghatá- rozása során. (63) A tagállamok közös érdekében a Bizottság a szerkezetáta- lakítási terv keretében gondoskodik arról, hogy minimálisra csökkentse a szerkezetátalakítás szociális hatásait a támo- gatást nyújtó országon kívüli tagállamokban. 4. TÁMOGATÁSI PROGRAMOK KIS- ÉS KÖZÉPVÁLLALKOZÁSOK RÉSZÉRE 4. 1. ÁLTALÁNOS ELVEK (64) A Bizottság csak akkor engedélyezi a nehéz helyzetben lévő kis- és középvállalkozások megmentését és/vagy szerkeze- tátalakítását célzó támogatási programokat, ha az érintett vállalkozások megfelelnek a Közösség kis- és középvállal- kozásokra vonatkozó meghatározásának. A következő különleges rendelkezésekre is figyelemmel, ezeknek a pro- gramoknak az összeegyeztethetőségét a 2. és a 3. fejezet- ben ismertetett feltételek alapján vizsgálják. Minden olyan támogatást, amelynek folyósítása program keretében törté- nik, és amely nem felel meg az említett feltételeknek, egye- dileg kell bejelenteni, és előzetesen jóvá kell hagyatni a Bizottsággal. (60) A Bizottság pozitívan közelít az ilyen támogatásokhoz, mivel az érintett vállalkozás érdekein túlmutató gazdasági hasznot hoznak, lehetővé téve a strukturális változást és (1) A Bíróság C-241/94 sz. ügyben (Franciaország kontra Bizottság (EBHT 1996. I-4551. o. ), (Kimberly Clark Sopalin), 1996. szeptem- ber 26-án hozott ítéletében megerősítette, hogy a francia hatóságok által a Nemzeti Foglalkoztatási Alapon keresztül diszkrecionális ala- pon végzett finanszírozás rendszere alkalmas volt arra, hogy bizo- nyos vállalkozásokat kedvezőbb helyzetbe hozzon másoknál, tehát a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében támogatásnak minősüljön. (A Bíróság ítélete nem kérdőjelezte meg a Bizottságnak azt a következtetését, hogy a támogatás végül is összeegyeztethető volt a közös piaccal. ) 4. 2. TÁMOGATHATÓSÁG (65) Amennyiben az adott ágazatban nyújtott állami támogatá- sokról szóló szabályok másként nem rendelkeznek, a kis- és középvállalkozások részére a jövőben jóváhagyott pro- gramok keretében nyújtott támogatások csak akkor men- tesülnek az egyedi bejelentés kötelezettsége alól, ha az érin- tett vállalkozás megfelel az 5. pontban foglalt három követelmény közül legalább egynek. A három követelmény egyikének sem megfelelő vállalkozásnak nyújtott támoga- tásról egyedi bejelentést kell küldeni a Bizottságnak annak megítélésére, hogy az adott vállalkozás nehéz helyzetben lévőnek minősül-e. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 331 4. 3. A MEGMENTÉSI TÁMOGATÁST TARTALMAZÓ PROGRAMOK ENGEDÉLYEZÉSÉNEK FELTÉTELEI (66) Bizottsági jóváhagyásukhoz a megmentési támogatást tar- talmazó programoknak eleget kell tenniük a (23) a), b), c) és e) pontban szabályozott feltételeknek. Ennek a fejezet- nek az alkalmazásában a (23) d) pontban szabályozott fel- tétel helyébe a következő rendelkezés lép: d) Megmentési támogatás legfeljebb hat hónapra nyújt- ható, amelynek során elemzést kell készíteni a vállalko- zás helyzetéről. A fenti időszak vége előtt a tagállamnak jóvá kell hagynia egy szerkezetátalakítási, illetve felszá- molási tervet, vagy követelnie kell a kedvezményezettől a kölcsön és a kockázati prémiumnak megfelelő támo- gatás visszatérítését. A hat hónapnál hosszabb időre nyújtott megmentési támo- gatásról egyedi bejelentést kell küldeni a Bizottságnak. ii. amikor egy vállalkozás olyan vállalkozás eszközeit veszi át, amelyik már kapott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatást; e) a szerkezetátalakítási terv módosítása: a tervben végrehaj- tott változtatások esetén be kell tartani az (52) pontban megállapított szabályokat. SZERKEZETÁ- 4. 5. A MEGMENTÉSI TALAKÍTÁSI TARTALMAZÓ PROGRAMOK ENGEDÉLYEZÉSÉNEK ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI ÉS/VAGY TÁMOGATÁST (68) A programoknak szabályozniuk kell a megmentési és/vagy szerkezetátalakítási műveletek során egy vállalkozásnak adható támogatás maximális összegét, beleértve a tervmó- dosítás esetét is. Az ilyen összeget meghaladó mértékű támogatásokat egyedileg kell bejelenteni a Bizottságnak. A támogatás maximális összege nem haladhatja meg a 10 millió eurót, ideértve az egyéb forrásokból származó vagy más programok keretében nyújtott támogatásokat is. 4. 4. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TARTALMAZÓ PROGRAMOK ZÉSÉNEK FELTÉTELEI TÁMOGATÁST ENGEDÉLYE- 4. 6. ELLENŐRZÉS ÉS ÉVES BESZÁMOLÓ (67) A Bizottság csak akkor engedélyez szerkezetátalakítási támogatási programokat, ha a támogatásnyújtás feltétele, hogy a kedvezményezettet az érintett tagállam által elfoga- dott szerkezetátalakítási tervet maradéktalanul végrehajtja, és a támogatás a következő feltételeknek megfelel: a) a működőképesség helyreállítása: a (31)–(34) pontban fog- lalt követelményeket alkalmazni kell; b) a túlzott versenytorzulás megakadályozása: mivel a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatások általában kevésbé befolyásolják a versenyt, a (35)–(39) pontban foglalt elv, nevezetesen, hogy csökkenteni kell kedvez- ményezett vállalkozás jelenlétét az érintett piac(ok)on, nem alkalmazható, kivéve ha az adott ágazatban nyúj- tott állami támogatásokra vonatkozó szabályok más- ként rendelkeznek. A programoknak ugyanakkor elő kell írniuk, hogy a kedvezményezett vállalkozások ne növeljék kapacitásukat a szerkezetátalakítási terv során; (69) A (45), a (46) és a (47) pont nem vonatkozik a támogatási programokra. Ugyanakkor a jóváhagyás egyik feltétele az, hogy – általában évente egyszer – beszámolót készítsenek a program működéséről, amely tartalmazza a Bizottság egységesített éves beszámolókról szóló utasításában (1) meghatározott beszámolóknak tartalmazniuk kell továbbá a kedvezményezett vállalkozá- sok felsorolását, feltüntetve az egyes vállalkozások információkat. A a) nevét; b) ágazati kódját, a NACE (2) kétszámjegyű ágazati osztá- lyozási rendszerének alkalmazásával; c) munkavállalóinak számát; c) a támogatásnak a szükséges minimumra korlátozása: a (40) és a (41) pontban ismertetett elveket alkalmazni kell; d) éves forgalmát és mérlegfőösszegét; d) az „először és utoljára” elv: a (48)–(51) pontban megálla- pított szabályokat alkalmazni kell. A tagállamok ugya- nakkor kötelesek egyedileg bejelenteni a Bizottságnak azokat az intézkedéseket, amelyeknél kivételt tesznek ez alól a szabály alól: e) a kapott támogatás összegét; f) adott esetben a korábban kapott szerkezetátalakítási támogatást vagy az annak minősülő egyéb támogatást; i. olyan rendkívüli és előre nem látható körülmények esetén, amelyekért a kedvezményezett vállalkozás nem felelős; (1) Lásd a tagállamoknak címzett, 1994. február 22-én kelt levelet: Ver- senyjog az Európai Közösségekben, IIA. kötet. (2) Gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása az Európai Közös- ségben; kiadja az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala. 332 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet g) azt, hogy a kedvezményezett vállalkozást felszámolták, illetve alávetették-e kollektív fizetésképtelenségi eljárás- nak a szerkezetátalakítási időszak vége előtt. 5. A MEZŐGAZDASÁGI ÁGAZATBAN NYÚJTOTT SZER- KEZETÁTALAKÍTÁSI TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK (1) konkrétabban a támogatás nyújtásáról szóló egyedi bejelen- tés követelménye alóli mentesítésre vonatkozó (65) pont rendelkezései nem vonatkoznak a mezőgazdasági ágazatra (termelés, feldolgozás és forgalmazás). Ebben az ágazatban a jövőben engedélyezésre kerülő támogatási programok keretében kis- és középvállalkozásoknak nyújtott olyan támogatások esetén, amelyek nem felelnek meg a (65) pontban foglalt feltételeknek, kivétel tehető az egyedi beje- lentési kötelezettség alól. 5. 1. KAPACITÁSCSÖKKENTÉS (70) A (35)–(39) és az (55) pont, valamint a (67) b) pont értel- mében a kompenzációs intézkedések követelményét álta- lában nem alkalmazzák kis- és középvállalkozásoknál, kivéve ha az adott ágazatban nyújtott állami támogatá- sokról szóló különös szabályok másként rendelkeznek. A mezőgazdasági ágazatban a Bizottság rendszerint előírja – függetlenül a vállalkozás méretétől – a szerkezetátalakítási támogatás valamennyi kedvezményezettje számára a kom- penzációs intézkedések végrehajtását a (35)–(39) pontban ismertetett elveknek megfelelően. A tagállamok azonban alkalmazhatják a mezőgazdaságra a (73)–(82) pontban megállapított különös szabályokat is. 5. 2. A TÖBBLETKAPACITÁS MEGHATÁROZÁSA (71) Ennek az iránymutatásnak az alkalmazásában a mezőgaz- dasági ágazatra vonatkozó strukturális többletkapacitás tényét a Bizottság esetenként határozza meg, figyelembe véve, különösen a következő tényezőket: a) a megfelelő termékkategóriát illetően az előző három év során hozott piac-stabilizációs intézkedések mértéke és trendje, különös tekintettel az export-visszatérítésekre, a piacról való kivonulásra, a világpiaci árak alakulására és az ágazati korlátozások érvényesítésére a Közösség jog- szabályaiban. A termelési kvóták alá tartozó elsődleges termékeknél nem kell többletkapacitással számolni; b) a halászat és az akvakultúra tekintetében az ágazat sajá- tos jellemzői, illetve az arra vonatkozó közösségi sza- bályok, és különösen a halászatnak és akvakultúrának nyújtott állami támogatások felülvizsgálatáról szóló iránymutatás (2) és a 2468/98/EK tanácsi rendelet (3). 5. 3. MEGMENTÉSI TÁMOGATÁSI SULTSÁG ÉS SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI PROGRAMRA VALÓ JOGO- (72) A kis- és középvállalkozások megmentési és szerkezetáta- támogatási programra való jogosultságára, és lakítási (1) Ennek az iránymutatásnak az alkalmazásában a Szerződés I. mellék- letében felsorolt termékek előállításában és/vagy kereskedelmében érdekelt valamennyi szereplőre vonatkoznak, ideértve a halászatot és az akvakultúrát, kellő figyelemmel az ágazat sajátos jellemzőire és a Közösség különös szabályaira is. (2) HL C 100. , 1997. 3. 27. , 12. o. (3) HL L 312. , 1998. 11. 20. , 19. o. 5. 4. KAPACITÁSCSÖKKENTÉS (73) Az érintett tagállam kérelmére a Bizottság, az iránymutatás kapacitáscsökkentésre vonatkozó általános rendelkezései- vel szemben másik lehetőségként a következő rendelkezé- seket alkalmazza a mezőgazdasági ágazat szereplőire: a) Általános eset (74) Amennyiben strukturális termelési többletkapacitás áll fenn, a (35)–(39) pontban ismertetett visszafordíthatatlan kapacitáscsökkentést, illetve -felszámolást kell előírni. Az elsődleges mezőgazdasági termelés esetében ugyanakkor ennek a követelménynek a helyébe az a követelmény lép, hogy a kapacitáscsökkentést, illetve -felszámolást legalább öt éven keresztül fent kell tartani, a következőképpen: i. bizonyos termékekre vagy gazdasági szereplőkre irá- nyuló intézkedések esetén a termelőkapacitás csökken- tésének általában el kell érnie annak a termelőkapaci- tásnak a 16 %-át (4), amelyre a szerkezetátalakítási támogatást ténylegesen nyújtják; ii. egyéb, nem a fenti csoportokra vonatkozó intézkedé- sek esetén a kapacitáscsökkentésnek általában el kell érnie azoknak a strukturális többletet képező termékek kibocsátási értékének legalább 8 %-át (1), amelyre a szerkezetátalakítási támogatást ténylegesen nyújtják. (75) A szerkezetátalakítási támogatásra való jogosultság, illetve a támogatás összegének meghatározásakor nem veszik figyelembe a közösségi kvóták vagy az ahhoz kapcsolódó rendelkezések betartásának eredményeként az egyes gaz- dasági szereplőknél megjelenő terheket. b) A mezőgazdasági kisvállalkozások különleges esete (76) Az iránymutatás alkalmazásában mezőgazdasági kisvállal- kozásnak a mezőgazdasági ágazatnak azok a szereplői minősülnek, amelyek legfeljebb évi 10 munkaegységgel rendelkeznek. (4) Támogatott térségek esetén, ideértve a kedvezőtlen helyzetű régiókat is, a kapacitáscsökkentési követelmény két százalékponttal alacso- nyabb. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 333 (77) Mezőgazdasági kisvállalkozások esetén a visszafordíthatat- lan kapacitáscsökkentés, illetve -felszámolás követelménye az érintett piac szintjén is teljesítettnek tekinthető (nem szükséges, hogy kizárólag a szerkezetátalakítási támogatás kedvezményezettjeit vagy akár csak egyiküket is érintse). A közös agrárpolitikai rendelkezések betartásával a tagálla- mok eldönthetik, hogy melyik kapacitáscsökkentési rend- szert kívánják alkalmazni a mezőgazdasági kisvállalkozá- sokra. Általános a tagállamoknak bizonyítaniuk kell a következőket: szabályként esetekben ilyen i. bizonyos termékekre, illetve gazdasági szereplőkre irá- nyuló intézkedések esetén a rendszernek csökkentenie kell az adott tagállamban strukturális többletet képező termék(ek) termelőkapacitását annak a termelőkapaci- tásnak legalább 10 %-ával (1), amelyre a szerkezetáta- lakítási támogatást ténylegesen nyújtják; ii. egyéb, nem a fenti csoportokra vonatkozó intézkedé- sek esetén a kapacitáscsökkentésnek általában el kell érnie azon strukturális többletet képező termékek kibo- csátási értékének legalább 5 %-át (1), amelyre a szerkeze- tátalakítási támogatást ténylegesen nyújtják. A csökken- tés vonatkozhat akár a szerkezetátalakítási támogatással előnyben részesített termékekre, akár pedig az I. mel- lékletben felsorolt, strukturális többletet képező egyéb termékekre. A tagállamnak igazolnia kell azt is, hogy a kapacitáscsök- kentést a szerkezetátalakítási támogatás hiányában alkal- mazott egyéb csökkentés esetén is előírják. javára időszak során valamennyi kedvezményezett hozott döntések összessége az adott termékekből az érintett országban előállított teljes évi mennyiségnek legfeljebb 3 %-át érinti; ii. egyéb, nem a fenti kategóriákra irányuló intézkedések esetén, amennyiben a bármely egymást követő tizenkét hónapból álló időszak során valamennyi kedvezménye- zett javára hozott döntések összessége az érintett tag- állam mezőgazdasági termelése teljes éves értékének legfeljebb 1,5 %-át érinti. (80) Az érintett tagállam kérelmére a (79) pont i. és ii. alpont- jában szereplő földrajzi referenciákat regionális szinten is meg lehet állapítani valamennyi intézkedést illetően. Egy ország (vagy régió) termelésének meghatározásakor min- den esetben a szokásos termelési szinteket (általában az előző három év átlagát) kell alapul venni, ami pedig a kedvezményezettek termelési mennyiségét vagy értékét illeti, ennek reprezentatívan kell tükröznie az érintett vál- lalkozásoknak a támogatás nyújtására vonatkozó döntést megelőző teljesítményét. (81) A kapacitáscsökkentési kötelezettség alóli mentesítés semmi esetre sem jelentheti az ágazati korlátozások alá tar- tozó tevékenységekkel kapcsolatos beruházási támogatás burkolt tolerálását. (78) Amennyiben nem írnak elő kapacitáscsökkentést a támo- gatás kedvezményezettje számára, a (79), a (80) és a (81) pontban rögzített küszöb elérését követő két éven belül végre kell hajtani a csökkentésre irányuló intézkedéseket. (82) A (79), a (80) és a (81) pontban foglalt kapacitáscsökken- tési kötelezettség alóli mentesítésben megállapított mérté- kek túllépése esetén: c) A mezőgazdasági ágazat valamennyi szereplőjére vonatkozó különös feltételek (79) Ebben az ágazatban még a nagyon kis összegű támogatá- sok is megfelelhetnek a Szerződés 87. cikkének (1) bekez- désében foglalt feltételeknek. Elismerve azonban az elsőd- leges mezőgazdasági termelés (és közvetett módon a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek feldolgozá- sának és forgalmazásának) szintjén végrehajtott kapacitás- csökkentéssel járó gyakorlati problémákat, ugyanakkor elismerve a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérésre való jogosultsághoz fűződő közös érdeket, a Bizottság valamennyi egyéb feltétel betartása esetén fel- mentést ad a kapacitáscsökkentés kötelezettsége alól a következő helyzetekben: i. termékekre, illetve gazdasági szereplők meghatározott kategóriájára irányuló intézkedések esetén, amennyiben a bármely egymást követő tizenkét hónapból álló (1) Támogatott térségek esetén, ideértve a kedvezőtlen helyzetű régiókat is, a kapacitáscsökkentési követelmény két százalékponttal alacso- nyabb. i. az előírt kapacitáscsökkentést a támogatás által érintett összkapacitás, és nem csupán a küszöböt meghaladó rész alapján kell megállapítani; ii. azoknál a kedvezményezetteknél – a mezőgazdasági kisvállalkozásokon kívül –amelyek támogatását a meg- felelő küszöbértékek elérése előtt hagyták jóvá, a mező- gazdasági kisvállalkozásokra a (76), a (77) és a (78) pontban meghatározott intézkedésekhez hasonló módon lehet a kapacitáscsökkentést elérni. 5. 5. AZ „ELŐSZÖR ÉS UTOLJÁRA” FELTÉTEL (83) A mezőgazdasági ágazatra is alkalmazni kell azt az elvet, hogy szerkezetátalakítási támogatás nyújtására csak egyszer kerülhet sor. A (48)–(51) és a (67) ponttól eltérve ugyanak- kor az elsődleges mezőgazdasági termeléssel kapcsolatos egyedi támogatás, illetve megmentési és szerkezetátalakítási programok esetén öt évre rövidül az az időtartam, amely- nek során az olyan rendkívüli és előre nem látható körül- ményektől eltekintve, amelyekért a vállalkozás nem felelős, 334 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet tilos a további támogatásnyújtás. A fenti elvtől való eltérés- ről nem szükséges egyedi bejelentést küldeni a Bizott- ságnak, amennyiben a programban szabályozott és a Bizottság által jóváhagyott feltételekkel összhangban kerül rá sor. A megmentési és szerkezetátalakítási programok olyan módosításai, amelyek célja a program Bizottság általi jóváhagyásának időpontjában előre nem látható piaci fejle- mények figyelembevétele, eseti alapon kerülnek elbírálásra. 5. 6. ELLENŐRZÉS ÉS ÉVES BESZÁMOLÓ 6. 1. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI BERUHÁZÁSOKRA TÁRGYI TÁMOGATÁSOKRÓL BEJELENTÉS IDŐSZAK SORÁN NYÚJTOTT EGYEDI SZÓLÓ (88) Ha egy nagyvállalkozás az iránymutatás alapján vizsgált szerkezetátalakítási támogatásban részesül, mindennemű további beruházási támogatás a szerkezetátalakítási időszak során, még ha Bizottság által már engedélyezett program alapján történik is, valószínűleg befolyásolja a Bizottságot a kötelező kompenzációs intézkedések mértékének meg- határozásában. (84) A 3. és a 4. fejezetben foglalt szabályokat kell alkalmazni a mezőgazdasági ágazattal kapcsolatos ellenőrzésre és éves beszámolókra is, kivéve a kedvezményezettek felsorolásá- nak és a vállalkozásokkal kapcsolatos egyes információk [lásd (69) a)–g) pont] megadásának kötelezettségét. Ez utóbbi kötelezettség nem vonatkozik a mezőgazdasági kis- vállalkozásokat érintő programokra. (89) Egy ilyen vállalkozás szerkezetátalakításának időszaka alatt a tárgyi beruházások ösztönzésére 2000. június 30. után nyújtott támogatásokról (még ha regionális fejlesztési, kör- nyezetvédelmi vagy bármely egyéb célkitűzést szolgálnak is) egyedi bejelentést kell küldeni a Bizottságnak, a de mini- mis szabály (2) körébe tartozó esetek kivételével. (85) A (73)–(82) pontban foglalt rendelkezések alkalmazása ese- tén a beszámolónak tartalmaznia kell a) vagy a szerkezetátalakítási támogatás által ténylegesen támogatott termelés mennyiségére (illetve értékére), és a fenti pontok rendelkezései alapján végrehajtott kapaci- táscsökkentésre vonatkozó adatokat; b) vagy annak tényét, hogy teljesültek a kapacitáscsökken- tési kötelezettség alóli mentesítés (79), (80) és (81) pont- ban foglalt feltételei. 5. 7. A „TÁMOGATOTT TÉRSÉGEK” FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA (86) Az iránymutatás alkalmazásában a „támogatott térségek” [lásd az (53) és az (54) pontot is] fogalma a mezőgazdasági ágazat szereplőit illetően magában foglalja az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, valamint egyes rendeletek módosításáról, illetve hatályon kívül helyezésé- ről szóló, 1999. május 17-i 1257/1999/EK tanácsi rendeletben (1) meghatározott kedvezőtlen helyzetű térsé- geket is. 6. A 88. CIKK (1) BEKEZDÉSE SZERINTI MEGFELELŐ INTÉZKEDÉSEK 6. 2. A BIZOTTSÁG TÁJÉKOZTATÁSÁNAK SZÜKSÉGESSÉGE KEDVEZMÉNYEZETT VÁLLALKOZÁSNAK NYÚJTOTT VALAMENNYI TÁMOGATÁSRÓL A (90) Ha egy nagyvállalkozás az iránymutatás alapján vizsgált szerkezetátalakítási támogatásban részesül, a Bizottság ilyen támogatással kapcsolatos határozata megfelelő végre- hajtásának ellenőrzéséhez nagyfokú átláthatóságra van szükség a vállalkozásnak folyósított esetleges további támo- gatások tekintetében, még ha már engedélyezett program alapján történik is, illetve akkor is, ha a támogatás nem tar- tozik a 88. és a 89. pontban foglalt egyedi bejelentési köte- lezettség alá. (91) 2000. június 30-ától kezdődően a nagyvállalkozásoknak nyújtott szerkezetátalakítási támogatásról szóló bejelentés- ben – tájékoztatás céljából – fel kell tüntetni a kedvezmé- nyezett vállalkozásnak a szerkezetátalakítási időszak során folyósítani tervezett valamennyi további támogatást, a de minimis szabály körébe tartozó esetek kivételével. (92) Hasonlóképpen, az iránymutatás (45), (46) és (47) pontjá- nak megfelelően benyújtandó beszámolókban fel kell tün- tetni a kedvezményezett vállalkozásnak az adott időszak során nyújtott egyéb támogatásokat, illetve valamennyi olyan támogatást, amelyet a szerkezetátalakítási időszak során terveznek nyújtani a kedvezményezett vállalkozás- nak, a de minimis szabály körébe tartozó esetek kivételével. (87) A Szerződés 88. cikk (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság javasolja, hogy létező támogatási programjaik tekintetében a tagállamok hozzanak megfelelő intézkedé- seket a következők szerint. A jövőben a Bizottság csak a következő rendelkezések betartása esetén engedélyez támo- gatási programokat. (93) A Bizottság fenntartja a jogot arra, hogy a Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének értelmében eljárást kezdeményez- zen egy adott vállalkozás támogatásának megakadályozása érdekében, ha a jóváhagyott program alapján nyújtott támogatás alkalmas az iránymutatás előírásainak megkerü- lésére. (1) HL L 160. , 1999. 6. 26. , 80. o. (2) HL C 68. , 1996. 3. 6. , 9. o. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 335 6. 3. A HATÁLYOS MEGMENTÉSI VAGY SZERKEZETÁ- TALAKÍTÁSI PROGRAMOK KIIGAZÍTÁSA AZ ENNEK AZ IRÁNYMUTATÁSNAK MEGFELELŐ MÓDON (94) A tagállamok kötelesek úgy kiigazítani azokat a létező megmentési és szerkezetátalakítási programjaikat, amelye- ket 2000. június 30. után is fenn kívánnak tartani, hogy a fenti időpontot követően összhangban legyenek ezzel az iránymutatással és különösen a 4. fejezet előírásaival. (95) Annak érdekében, hogy a Bizottság nyomon követhesse a kiigazítási folyamatot, a tagállamok kötelesek 1999. december 31-ig megküldeni a Bizottságnak az ilyen progra- mok felsorolását. Ezt követően, és legkésőbb 2000. június 30-ig elegendő információt kell szolgáltatniuk a Bizott- ságnak ahhoz, hogy az ellenőrizhesse a programok irány- mutatásnak megfelelő, tényleges módosítását. 7. HATÁLYBALÉPÉS; AZ IRÁNYMUTATÁS IDŐBELI HATÁLYA ÉS FELÜLVIZSGÁLATA 7. 1. A REGIONÁLIS TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁS MÓDOSÍTÁSA (96) A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (1) 4. 4 pontja akként módosul, hogy a szövegből a „kivéve” szóval kezdődő részt el kell hagyni egészen a pont végéig. Ez a szövegrész kizárta az „induló beruházás” köréből vala- mely létesítmény megvásárlását egy nehéz helyzetben lévő vállalkozástól, és ezáltal a regionális támogatásra való jog- osultságból az ilyen vállalkozást. A kizárás tehát a további- akban nem hatályos. Ugyanakkor ha egy létesítményt nehéz helyzetben lévő vállalkozástól vásárolnak meg, különös- képpen bizonyítani kell a 4. 5 pontban megállapított felté- tel teljesülését, nevezetesen, hogy az ügylet piaci feltételek között megy végbe. 7. 2. AZ IRÁNYMUTATÁS HATÁLYBALÉPÉSE ÉS IDŐBELI HATÁLYA (97) A következő rendelkezésekre is figyelemmel, ez az irány- mutatás az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihir- detésének napján lép hatályba. Új határozat eltérő rendel- kezésének hiányában az iránymutatás öt évig marad hatályban. 7. 3. MEZŐGAZDASÁGI KISVÁLLALKOZÁSOKNAK NYÚJTOTT TÁMOGATÁSOK (98) A mezőgazdasági kisvállalkozások megmentésére és szer- támogatásokat, amelyekről kezetátalakítására nyújtott 2000. április 30-ig egyedi bejelentést tettek a Bizottságnál, az e szöveg elfogadása előtt hatályos iránymutatás alapján bírálják el. Ilyen támogatások tekintetében a Bizottság meg- újította korábbi iránymutatásának kiterjesztését, amelyről értesítették a tagállamokat, és amelyet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában 1999. március 10-én (lásd a 2. lábjegy- zetet) tettek közzé. (99) Valamennyi programra vonatkoznak azonban a (94) és a (95) pontban foglalt megfelelő intézkedések, amennyiben az adott programot 2000. június 30. után is fenn kívánják tartani. 7. 4. NAGYVÁLLALKOZÁSOKNAK NYÚJTOTT TÁMO- GATÁSOK (100) A következő rendelkezésekre is figyelemmel, a Bizottság a nagyvállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkeze- tátalakítási támogatásnak a közös piaccal való összeegyez- tethetőségét ennek az iránymutatásnak az alapján bírálja el, amint azt az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzéte- szik. A Bizottság által a közzététel napját megelőzően beérkezett bejelentéseket azonban a bejelentés időpontjában hatályos követelmények alapján bírálják el. 7. 5. BE NEM JELENTETT TÁMOGATÁSOK (101) Minden olyan megmentési és/vagy szerkezetátalakítási támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségét, ame- lyet a Szerződés 88. cikk (3) bekezdésének megsértésével a Bizottság engedélye nélkül nyújtottak, a Bizottság a követ- kezők szerint vizsgálja meg: a) ennek az iránymutatásnak az alapján, amennyiben a támogatás egy részét, illetve egészét az iránymutatásnak az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való közzététe- lét követően nyújtották; b) minden egyéb esetben a támogatás nyújtásának idő- pontjában hatályos iránymutatás alapján. (1) HL C 74. , 1998. 3. 10. , 9. o. 336 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet AZ EGYEDI SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TÁMOGATÁSOKRÓL SZÓLÓ BEJELENTÉS FORMÁJA I. MELLÉKLET I. A vállalkozással kapcsolatos információk – – – – – a vállalkozás neve, jogállása, tevékenységi ágazata, a NACE-kód szerint, a fő részvényesek neve és részesedésük mértéke, a részvényesek közötti megállapodások felsorolása („kemény mag” létrehozása, elővásárlási jog stb. ), – ha az adott vállalkozás csoporthoz tartozik, a csoport teljes szervezeti felépítésének naprakész leírása, amelyből kitűnik a tagok egymás közötti kapcsolata (tőkearány és szavazati jog), – ha a vállalkozás felszámolási vagy a fizetőképesség helyreállítására szolgáló bírósági eljárást követő eszközvásárlás útján jött létre, az érintett vállalkozás(ok) tekintetében is meg kell adni a fenti adatokat, – – – – a fő termelési telephelyek elhelyezkedése a világban, a foglalkoztatottak számával együtt, kis- és középvállalkozásként kezelt vállalkozás esetén a tagállamnak bizonyítania kell, hogy a vállalkozás valamennyi szempontból megfelel a Közösségi meghatározásnak. Ha igen, meg kell indokolni, hogy miért nem jogosult a kis- és középvállalkozások részére nyújtott szerkezetátalakítási támogatást tartalmazó programban való részvételre (vagy nincs ilyen program, vagy a vállalkozás nem felel meg a jogosultság követelményeinek), eredménykimutatás (lehetőleg) az előző három, de legalábbis a legutolsó évről, vagyonfelügyelő kijelölését vagy vizsgálat indítását elrendelő bírósági határozatok másolata. II. Piacfelmérések A tagállamok kötelesek a Bizottság elé terjeszteni a nehéz helyzetben lévő vállalkozás által kiszolgált piac(ok)ról készített felmérést, megnevezve a tanulmányt készítő szervezetet. A piacfelmérésnek tartalmaznia kell különösen a következőket: – – – – – a felmért piac pontos meghatározása, a fő versenytársak neve, részesedésük a világpiacon, a közösségi, illetve a hazai piacon, a vállalkozás piaci részesedéseinek alakulása a legutóbbi években, a teljes termelőkapacitás és a Közösségen belüli keresleti viszonyok felmérése, megállapítva, hogy van-e többletkapacitás a piacon, a kereslet, az összkapacitás és a piaci árak Közösségen belüli trendjére vonatkozó előrejelzések a következő öt évre. III. A támogatás ismertetése – – – bizonyítsa, hogy a vállalkozás saját működésének, nem pedig az érintett csoporton belüli önkényes költségfelosztás eredményeként került nehéz helyzetbe, közölje, hogy a vállalkozás kapott-e korábban megmentési támogatást, és ha igen, adja meg a jóváhagyás időpontját, és csatolja a tagállam kötelezettségvállalását szerkezetátalakítási vagy felszámolási terv benyújtására, közölje, hogy a vállalkozás vagy olyan leányvállalata, amelyben legalább 25 %-os tőkerészesedéssel vagy szavazati aránnyal rendelkezik, kapott-e korábban szerkezetátalakítási, illetve annak minősülő támogatást. Ha igen, jelölje meg a Közösség korábbi határozatait, 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 337 – – – adja meg a tervezett támogatás formáját, és az ahhoz kapcsolódó pénzügyi kedvezmények teljes összegét, ismertesse a Közösségen belüli versenytorzító hatások enyhítésére javasolt kompenzációs intézkedéseket, ismertesse azokat a bármilyen típusú támogatásokat, amelyben a vállalkozás várhatóan részesülni fog a szerkezetátalakítási időszak vége előtt, a de minimis szabály körébe tartozó esetek kivételével. IV. Szerkezetátalakítási terv A tagállam köteles benyújtani a (29)–(47) pontnak megfelelően készített szerkezetátalakítási tervet, amely legalább a következő információkat tartalmazza: – – – – – – a piacfelmérésből eredő különböző piaci feltételezések ismertetése, annak elemzése, hogy a vállalkozás milyen okok miatt került nehéz helyzetbe, a vállalkozás számára javasolt jövőbeni stratégia ismertetése, a tervezett különböző szerkezetátalakítási intézkedések és azok költségeinek bemutatása, a nehéz helyzetben lévő vállalkozás eltűnésének és a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának regionális és/vagy nemzeti szintű gazdasági, illetve társadalmi következményeit összehasonlító vizsgálat, a különféle intézkedések végrehajtásának ütemterve, és a szerkezetátalakítási terv teljes körű végrehajtásának végső határideje, – a szerkezetátalakítással kapcsolatos pénzügyi rendelkezések pontos ismertetése: – – – – – a még rendelkezésre álló tőke felhasználása, eszközök vagy leányvállalatok értékesítése a szerkezetátalakítás finanszírozásának támogatására, a különböző magánrészvényesek és a fő hitelező bankok pénzügyi kötelezettségvállalása, az állami segítségnyújtás összege és az összeg szükségességének bizonyítása, szükség esetén visszatérítendő kölcsönök nyújtása és egy jobb megtérülést biztosító záradék beiktatása a támogatás visszafizetésének biztosítására; – – a következő öt évre előirányzott eredménykimutatás a várható tőkemegtérüléssel, és több forgatókönyv alapján készített érzékenységi vizsgálattal együtt; a tervezett szerkezetátalakítással kapcsolatban a vállalkozás munkavállalóit képviselő szakszervezettel folytatott megbeszélések jegyzőkönyve; – a szerkezetátalakítási terv készítőjének/készítőinek neve, és a terv elkészítésének időpontja. V. A tagállam kötelezettségvállalása A tagállamnak köteleznie kell magát arra, hogy a jóváhagyott szerkezetátalakítási tervről szóló beszámolóiban megadja a szerkezetátalakítási támogatásban részesített vállalkozás számára a szerkezetátalakítási időszak befejeződése előtt, akár program keretében, akár egyedi alapon, bármely formában nyújtott további támogatásokra vonatkozó valamennyi megfelelő információt. 338 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet II. MELLÉKLET A MEGMENTÉSI TÁMOGATÁSRÓL SZÓLÓ BEJELENTÉS FORMÁJA A vállalkozásra vonatkozó alapvető információk A vállalkozás neve: Jogállása: Tevékenységi ágazata: Foglalkoztatottainak száma (megfelelő esetben összevont adat): Működési költségei és pénzügyi terhei az elmúlt 12 hónap során: A tervezett kölcsön maximális összege: A hitelező neve: A bejelentés alapjául szolgáló, benyújtandó dokumentumok: – – – – a legutolsó eredménykimutatás és mérleg, vagy a nemzeti társasági jog alapján a vállalkozás ellen indított vizsgálatot elrendelő bírósági határozat példánya, a tagállam kötelezettségvállalása, amelynek értelmében a megmentési támogatás jóváhagyásának napját követő legkésőbb hat hónapon belül a Bizottság elé terjeszt egy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet, illetve annak bizonyítékát, hogy mind a kölcsönt, mind pedig a támogatást teljes egészében visszafizették, a következő hat hónapra szóló likviditási terv, a rövidtávon igénylendő hitelösszegek feltüntetésével, a nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak (a megmentési támogatással összefüggésben) tett hitelajánlat példánya, amely feltünteti a hitelezett összegek folyósításának és visszafizetésének feltételeit, – hitelgarancia esetén, a szóban forgó hitelt fedező garancia tervezetének egy példánya