title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1799/99 af Alexander de Roo (Verts/ALE) til Kommissionen. Økologisk fødevareproduktion begrænset til 15 %.

eurovoc_concepts:
Denmark
common agricultural policy
organic farming

text: C 203 E/52 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/062) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1799/99 af Alexander de Roo (Verts/ALE) til Kommissionen (12. oktober 1999) Om: (cid:216)kologisk fłdevareproduktion begr(cid:230)nset til 15 % Under hłringen af den indstillede landbrugskommiss(cid:230)r, Fischler, den 6. september 1999, oplyste denne (cid:129) som svar p(cid:229) mit spłrgsm(cid:229)l for Miljłudvalget om, hvorvidt det var łnskv(cid:230)rdigt, at 10 % af fłdevarepro- duktionen var łkologisk i 2010 (cid:129) at łkologisk landbrug efter hans mening var en niche af markedet p(cid:229) maksimalt 15 %, men at nogle medlemsstater var uvillige. Kender Kommissionen den s(cid:229)kaldte Bichel- rapport fra Danmark? I marts 1999 kom dette statslige udvalg best(cid:229)ende af 19 medlemmer (videnskabs- landbrugere, repr(cid:230)sentanter for łkologisk og traditionelt landbrug, forbrugere og fagbev(cid:230)gelse m(cid:230)nd, samt forskellige ministerier) frem til den konklusion, at omstilling til 100 % łkologisk produktion faktisk var mulig i Danmark. Den v(cid:230)sentligste konklusion i Bichel-rapporten var, at de socio-łkonomiske beregninger viste, at 100 % organisk landbrug i Danmark og u(cid:230)ndrede forbrugervaner ville medfłre et fald i samfundsłkonomien svarende til faldet i den prim(cid:230)re produktion. BNP ville falde med 1,2-3 %, der private forbrug med 2-5 %. I landbruget ville grisefarmene lide det stłrste tab. ˘ndrede forbrugervaner p(cid:229) eksportmarkederne, svarende til prisstigninger p(cid:229) 10 % p(cid:229) m(cid:230)lk og 20 % p(cid:229) svinekłd viser, at privatforbruget kun vil falde med 2,5 mia. DKK (cid:229)rligt, svarende til 500 DKK pr. person. Omkostningerne ved obligatorisk omstilling vil v(cid:230)re meget store. Hvis efterspłrgsels- og prismekanismerne i stedet f(cid:229)r lov at styre omstillingstempoet, kan man dog ikke v(cid:230)re sikker p(cid:229), i hvilken udstr(cid:230)kning den gennemfłrte omstilling vil łge velf(cid:230)rden i samfundet. Med andre ord: total omstilling til łkologisk landbrug vil med (cid:230)ndrede forbrugervaner koste omkring 50 euro pr. dansker pr. (cid:229)r, mens obligatorisk omstilling vil koste mange gange mere, og vil bringe visse sektorer i vanskeligheder. Er Kommissionen rede til at neds(cid:230)tte et tilsvarende udvalg for at undersłge, hvilke socialłkonomiske og łkologiske konsekvenser omstilling (obligatorisk eller styret af markedet) til 100 % łkologisk fłdevarepro- duktion vil f(cid:229) i det nuv(cid:230)rende EU? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (8. november 1999) Kommissionen har kendskab til den rapport, det (cid:230)rede medlem henviser til. Kommissionen finder, at det er markedskr(cid:230)fterne, der skal bestemme, hvilken plads det łkologiske landbrug skal indtage p(cid:229) dette marked. For at fremme denne landbrugstype har EU via R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2092/91 af 24. juni 1991 om łkologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf p(cid:229) landbrugsprodukter og levnedsmidler (1) skabt et retsgrundlag, der kan fremme udvik- lingen af et marked, hvorp(cid:229) der er stłrre tillid til disse produkter i EU. Endvidere kan den łkologiske produktion specielt nyde godt af de foranstaltninger vedrłrende stłtte til et miljłvenligt landbrug, som er fastsat i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om stłtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om (cid:230)ndring og oph(cid:230)velse af visse forordninger (2). Selv om der har v(cid:230)ret betydelige fremskridt de seneste (cid:229)r for det łkologiske landbrug, tegner dette sig i łjeblikket kun for i gennemsnit 2 % af det samlede landbrugsareal i EU. Kommissionen mener, at det łkologiske landbrug fortsat har v(cid:230)kstmuligheder i de kommende (cid:229)r, men den mener ikke, at det er en realistisk hypotese at antage, at det konventionelle landbrug helt vil kunne omstilles til łkologisk landbrug. Den agter derfor ikke at lade en ekspertgruppe foretage en detaljeret gennemgang af de samfundsłkonomiske virkninger af en s(cid:229)dan omstilling. (1) (2) EFT L 198 af 22. 7. 1991. EFT L 160 af 26. 6. 1999


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1820/99 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen. Biomed 2-programmet (1994-1998).

eurovoc_concepts:
Community budget
EU programme
medical research
research programme

formats: html pdf print

text: C 219 E/30 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (10. december 1999) 1. CE-m(cid:230)rkningen viser, at industriprodukter, der markedsfłres p(cid:229) det f(cid:230)lles marked, er i overens- stemmelse med alle de forpligtelser, der p(cid:229)hviler fabrikanterne i henhold til direktiverne om teknisk harmonisering, som indeholder bestemmelser om, at m(cid:230)rkningen anbringes som tegn p(cid:229), at kravene vedrłrende sikkerhed, sundhed og beskyttelse af brugerne er opfyldt. Kommissionen henleder det (cid:230)rede medlems opm(cid:230)rksomhed p(cid:229), at EF-traktaten i artikel 95 (ex-artikel 100A) indeholder krav om et hłjt beskyttelsesniveau, og at CE-m(cid:230)rkningen derfor er udtryk herfor. I det omfang hvor CE-m(cid:230)rkningen fortolkes forskelligt i medlemsstaterne b(cid:229)de med hensyn til betydning og r(cid:230)kkevidde, har Kommissionen taget initiativ til at tydeliggłre situationen, for is(cid:230)r at fastl(cid:230)gge de potentielle overlapninger mellem CE-m(cid:230)rkningen og de frivillige nationale m(cid:230)rker. Den vil i n(cid:230)r fremtid desuden offentliggłre en vejledning vedrłrende den nye metode og den globale metode. Kommissionen overlader det til markedet at bekr(cid:230)fte den v(cid:230)sentlige rolle, som de frivillige m(cid:230)rker spiller, som har en reel v(cid:230)rditilv(cid:230)kst for alle łkonomiske operatłrer. Kommissionen er dog imod anbringelse af m(cid:230)rker, som lapper ind over anvendelsesomr(cid:229)det for CE-m(cid:230)rkningen. 2. Forłgelsen af m(cid:230)rkerne p(cid:229) det f(cid:230)lles marked, som nogle gange rent faktisk er nłdvendig for at sikre adgang til salgsstederne, p(cid:229)l(cid:230)gger de europ(cid:230)iske producenter store ekstraomkostninger. I det omfang hvor der er en overlapning mellem m(cid:230)rkerne, er der tale om spild af łkonomiske midler. De mange m(cid:230)rker głr den fri bev(cid:230)gelighed for produkter vanskeligere og er til skade for virksomhedens konkurrenceevne. Desuden er Kommissionen ikke overbevist om, at en forłgelse af m(cid:230)rker vil fremme forbrugeroplys- ningen. Derfor har Kommissionen vist, at den g(cid:229)r ind for en udvikling, som głr det muligt at undg(cid:229) de mange m(cid:230)rker. Desuden har Kommissionen til hensigt at udarbejde en rapport om gennemfłrelsen af R(cid:229)detsafgłrelse 93/ 465/E(cid:216)F af 22. juli 1993 (1) om de overensstemmelsesvurderingsprocedurer, der anvendes i direktiverne om teknisk harmonisering og CE-m(cid:230)rkningen, for at f(cid:229) en global vurdering af situationen b(cid:229)de p(cid:229) det interne plan og i forbindelserne med tredjelande efter gennemfłrelsen af visse aftaler om gensidig anerkendelse. (1) EFT L 220 af 30. 8. 1993. (2000/C 219 E/037) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1820/99 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen (12. oktober 1999) Om: Biomed 2-programmet (1994-1998) Vil Kommissionen oplyse, institutter, selskaber, kooperativer eller personer man har tildelt belłb eller bidrag (med angivelse af eventuelt allerede foretagne udbetalinger) i forbindelse med Biomed 2-programmet (1994-1998), som indg(cid:229)r i det fjerde rammeprogram (p(cid:229) budgettet er opfłrt 358 mio. ecu svarende til ca. 700 mia. lire)? i hvilket omfang og hvilke (offentlige eller private) institutioner, Er belłbenes effektive form(cid:229)l og initiativernes gode resultat blevet kontrolleret? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Philippe Busquin (15. november 1999) Biomed 2-programmet, som d(cid:230)kkede alle hovedomr(cid:229)der af biomedicinsk forskning, omfattede i alt 3 550 multinationale projekter i (cid:229)rene 1995-1998. I alt 617 forskningskontrakter med deltagelse fra ca. 6 100 forskellige forskerhold er blevet undertegnet og finansieret. Alle de 617 forskningsprojekter forts(cid:230)tter i 1999. De best(cid:229)r af 287 samordnede aktioner (hvoraf 148 afsluttes i 1999) og 330 aktioner med 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/31 omkostningsdeling (157 afsluttes i 1999). Af projekterne med omkostningsdeling vedrłrer 17 kontrakter om bovin spongiform encefalopati/transmissibel spongiform encefalopati (BSE/TSE) (kogalskab). Derudover er der indg(cid:229)et kontrakt om 92 igangs(cid:230)tterforanstaltninger for sm(cid:229) og mellemstore virksomheder, herunder 61 tilskud til forberedende undersłgelser (som alle afsluttes i 1999) og 31 projekter for forskningssam- arbejde (4 afsluttes i 1999). Af det samlede Biomed 2-budget til forskningsaktiviteter er 85 % g(cid:229)et til offentlige institutioner og 15 % til private foretagender. Det (cid:230)rede medlem og Parlamentets generalsekretariat f(cid:229)r direkte tilsendt en liste over deltagerne i Biomed 2-programmet, de samlede omkostninger pr. deltager og Kommissionens tilskud. Med hensyn til kontrol med fordelingen af midlerne og resultaterne af de forskellige initiativer, var det programledelsen for Biomed 2 der indtil udgangen af 1998 stod for gennemgang og vurdering af aktiviteterne. Fra januar 1999 og indtil afslutningen af samtlige Biomed 2-kontrakter vil ledelsen af programmet for livskvalitet sikre, at alle igangv(cid:230)rende aktiviteter med tilknytning til Biomed 2-projekter gennemg(cid:229)s og vurderes. De videnskabelige medarbejdere ved Kommissionen vil fortsat v(cid:230)re i t(cid:230)t kontakt med projektlederne, idet de modtager fremskridtsrapporterne og r(cid:229)dgiver deltagerne. Der er under Biomed 2-programmet oprettet en projektundersłgelsesgruppe best(cid:229)ende af eksterne eksperter fra alle medlemsstaterne (undtagen Luxembourg) og fra Norge og Island. Gruppen skal bist(cid:229) Kommissionen med opfłlgning af igangv(cid:230)rende projekter, idet den gennemg(cid:229)r projektrapporterne p(cid:229) grundlag af de delm(cid:229)l, der er opstillet i de tekniske bilag til projektkontrakterne. I (cid:229)rene 1998-1999 vil gruppen have gennemg(cid:229)et i alt 98 kontrakter ud af 600 Biomed 2-kontrakter. Derudover har Kommissionen indfłrt en ordning med ekstern overv(cid:229)gning af de igangv(cid:230)rende projekter. Biomed 2-programmet er fra 1995 blevet overv(cid:229)get hvert (cid:229)r, og der er udarbejdet 4 rapporter for henholdsvis 1995, 1996, 1997 og 1998. Alle rapporterne var positive, og de kan f(cid:229)s ved henvendelse til Kommissionen. Den eksterne overv(cid:229)gning af Biomed-programmet for 1999 vil blive forest(cid:229)et af det panel, der overv(cid:229)ger programmet for livskvalitet. (2000/C 219 E/038) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1837/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (13. oktober 1999) Om: Forkastelse af omstruktureringsprogrammet for citrusfrugter i Gr(cid:230)kenland I henhold til pressemeddelelser har Kommissionen kategorisk forkastet omstruktureringsprogrammet for citrusfrugter i Gr(cid:230)kenland, hvortil der var opfłrt 77 mia. drachmer, og som var blevet forelagt den 7. juli 1998. I det svar, som det ansvarlige medlem af Kommissionen, Fischler, gav p(cid:229) min tidligere forespłrgsel (E-0002/99 af 4. marts 1999 (1)), hed det, at programmet stadig er under behandling. Kan Kommissionen derfor oplyse, om den har forkastet ovenn(cid:230)vnte program og i givet fald af hvilke (cid:229)rsager? (1) EFT C 325 af 12. 11. 1999, s. 57. Svar fra Franz Fischler p(cid:229) Kommissionens vegne (18. november 1999) De gr(cid:230)ske myndigheder har ved brev af 7. juli 1998 forelagt Kommissionen et udkast til program til forbedring af citrusproduktionen i Gr(cid:230)kenland. Udgifterne til programmet var 294 mio. €, og Gr(cid:230)kenland foreslog, at 75 % af belłbet finansieres af Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, (EUGFL)-Garantisektionen, medens Gr(cid:230)kenland selv afholdt de resterende 25 %. Kommissionen meddelte de gr(cid:230)ske myndigheder ved brev af 23. november 1998, at dette program ikke kunne finansieres af EUGFL, Garantisektionen p(cid:229) grund af det store involverede belłb og de budget- stramninger, som denne sektion var blevet p(cid:229)lagt


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1804/99 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. Harmaatuonti.

eurovoc_concepts:
EU trade mark
trademark law

text: 18. 7. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 203 E/53 (2000/C 203 E/063) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1804/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (12. lokakuuta 1999) Aihe: Harmaatuonti Aikooko komissio esitt(cid:228)(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n muuttamista harmaatuonnin eduksi? Silhouette-tuomion j(cid:228)lkeen harmaatuojat eiv(cid:228)t saa ostaa tavaramerkkituotteita EU:n ulkopuolelta ja myyd(cid:228) tavaroita EU:ssa ilman tavaramerkin omistajan lupaa. Tanskan elinkeinoministeri(cid:246) on 19. toukokuuta 1999 todennut, ett(cid:228) harmaatuonti antaa kuluttajille mahdollisuuden edullisempiin tuotteisiin, mutta Silhouette- tuomio vahingoittaa yksipuolisesti harmaatuotujen tuotteiden kuluttajia, koska tanskalaiset merkkitavaroi- den valmistajat eiv(cid:228)t hy(cid:246)dy tuomiosta. Vastaavaa 11. tammikuuta p(cid:228)iv(cid:228)tty(cid:228) ruotsalaista kertomusta on k(cid:228)sitelty julkaisun Direct Office 9/99 sivulla 27. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1999) Vuonna 1998 komissio teetti National economic research associates (NERA) -laitoksella tutkimuksen taloudellisista vaikutuksista, joita Euroopan tavaramerkkej(cid:228) koskevan s(cid:228)(cid:228)ntelyn muuttamisella olisi. Tutki- mus on saatavilla komission web-sivustossa: http://europa. eu. int/comm/dg15. Huhtikuussa 1999 komissio j(cid:228)rjesti aiheesta kaksi kuulemista: toisen j(cid:228)senvaltioita ja toisen eturyhmi(cid:228) varten. N(cid:228)iss(cid:228) keskusteltiin NERA:n tutkimuksen tuloksista. Sis(cid:228)markkinaneuvostossa 10. kes(cid:228)kuuta 1999 k(cid:228)ydyn keskustelun j(cid:228)lkeen sovittiin, ett(cid:228) komissio esitt(cid:228)isi asiakirjan, jossa tarkasteltaisiin keskeisi(cid:228) kysymyksi(cid:228) yksityiskohtaisesti. Kyseist(cid:228) asiakirjaa koskevan keskustelun tuloksista riippuu se, miten komissio jatkossa suhtautuu t(cid:228)h(cid:228)n t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228)n ja monitahoiseen kysymykseen. (2000/C 203 E/064) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1809/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Paul R(cid:252)big (PPE-DE) komissiolle (12. lokakuuta 1999) Aihe: Ven(cid:228)j(cid:228)lt(cid:228) per(cid:228)isin olevan kalan laiton tuonti On osoittautunut, ett(cid:228) tuotaessa EU:hun kalaa kolmansista maista, toiminnassa on jo jonkin aikaa ollut ep(cid:228)selvyyksi(cid:228), jotka muun muassa voivat vaarantaa EU:n s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksi(cid:228) t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti noudattavien yritysten toiminnan. V(cid:228)itet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) (cid:129) Puolan ja Ven(cid:228)j(cid:228)n asiasta vastaavat paikallisviranomaiset my(cid:246)nt(cid:228)v(cid:228)t EU:hun viet(cid:228)ville tuotteille rekisterinumeroita EU:n hygienianormeista v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) ja ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) menettely on lainvastainen. (cid:129) Puolan asiasta vastaavat viranomaiset eiv(cid:228)t huolehdi kalojen vientiselvityst(cid:228) varten suoritettavien el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastusten asianmukaisuudesta. (cid:129) Kazakstanista ja Ukrainasta per(cid:228)isin olevat kalafileet, joiden tuonti EU:hun on kielletty, p(cid:228)(cid:228)sev(cid:228)t laittomasti EU:n markkinoille Puolan ja Viron eli niiden maiden kautta, joissa ne pakataan. Mihin toimiin komissio ryhtyy kolmansista maista tulevan laittoman kalantuonnin aiheuttamien terveys- riskien ehk(cid:228)isemiseksi? Suunnitteleeko komissio tarkastusk(cid:228)yntej(cid:228) kyseenalaisiin kolmansiin maihin? Milloin tarkastusk(cid:228)ynnit teht(cid:228)isiin?


title: Task force transport intermodality : Activity Report.

eurovoc_concepts:
activity report
carriage of passengers
combined transport
common transport policy
research and development


title: Udkast til afgørelse truffet af det blandede EØS-udvalg om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder - Udkast til Fællesskabets fælles stillingtagen

eurovoc_concepts:
EU programme
European Economic Area
protocol to an agreement
scientific cooperation
technical cooperation
technological change


title: Komission asetus (EY) N:o 2163/1999, annettu 12 päivänä lokakuuta 1999, markkinointivuoden 1999 osalta arvioidun tulonmenetyksen sekä uuhta ja naaraspuolista vuohta kohden maksettavan palkkion arvioidun tason määrittämisestä sekä tämän palkkion toisen ennakkomaksun vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
farmers' income
financial loss
goat
marketing year
sheep
slaughter premium

text: L 265/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 13. 10. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2163/1999, annettu 12 päivänä lokakuuta 1999, markkinointivuoden 1999 osalta arvioidun tulonmenetyksen sekä uuhta ja naaraspuolista vuohta kohden maksettavan palkkion arvioidun tason määrittämisestä sekä tämän palkkion toisen ennak- komaksun vahvistamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon lampaan- ja vuohenlihan yhteisestä markkina- järjestelystä 3 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2467/98 (1), ja erityisesti sen 5 artiklan 6 kohdan, ottaa huomioon tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityis- toimenpiteistä Kanariansaarten hyväksi 15 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1601/92 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1257/1999 (3), ja erityisesti sen 13 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) 3) Asetuksen (EY) N:o 2467/98 5 artiklan 1 ja 5 kohdassa säädetään palkkion myöntämisestä lampaanlihan ja tietyillä alueilla vuohenlihan tuottajille mahdollisen tulonmenetyksen korvaamiseksi. Kyseiset alueet määri- tellään asetuksen (EY) N:o 2467/98 liitteessä I ja vuoris- joilla myönnetään vuohenlihan tuottajapalk- toalueista, kiota, 11 päivänä huhtikuuta 1986 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 1065/86 (4), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3519/86 (5), 1 artik- lassa. Asetuksen (EY) N:o 2467/98 5 artiklan 6 kohdan mukai- sesti ja jotta ennakkomaksu voidaan maksaa lampaan- lihan ja vuohenlihan tuottajille, ennakoitavissa oleva tulonmenetys olisi arvioitava ennakoitavien markkina- hintojen kehitysnäkymien mukaan. saadaan palkkion määrä Asetuksen (EY) N:o 2467/98 5 artiklan 2 kohdan mukai- sesti painavien karitsojen tuottajille uuhta kohden maksettavan kertomalla kyseisen artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoi- tettu tulonmenetys kertoimella, joka kuvaa keskimää- räistä vuosittaista karitsanlihan 100 teurastuspainokilo- grammaa kohden ilmaistavaa tuotantoa näitä painavia karitsoja tuottavaa uuhta kohden. Yhteisön tilastotie- tojen puuttuessa vuoden 1999 kerrointa ei ole vielä vahvistettu. Ennen tämän kertoimen vahvistamista olisi käytettävä väliaikaista kerrointa. Mainitun asetuksen 5 artiklan 3 kohdassa vahvistetaan myös kevyiden karit- sojen tuottajille uuhta kohden ja vuohien tuottajille naaraspuolista vuohta kohden maksettavan palkkion suuruus 80 prosentiksi painavien karitsojen tuottajille maksettavasta palkkiosta. (1) EYVL L 312, 20. 11. 1998, s. 1. (2) EYVL L 173, 27. 6. 1992, s. 13. (3) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 80. (4) EYVL L 97, 12. 4. 1986, s. 25. (5) EYVL L 325, 20. 11. 1986, s. 17. 4) 5) 6) 7) 8) Asetuksen (EY) N:o 2467/98 13 artiklan mukaisesti joka on palkkion määrää on vähennettävä määrällä, kyseisen artiklan 2 kohdassa säädetyn kertoimen vaikutus perushintaan. Kyseinen kerroin vahvistetaan 13 artiklan 4 kohdassa seitsemäksi prosentiksi. suoritettava puolivuosittain Asetuksen (EY) N:o 2467/98 5 artiklan 6 kohdan mukai- sesti ennakkomaksu vahvistetaan 30 prosentiksi oletetusta palkkiosta. Komis- sion asetuksen (ETY) N:o 2700/93 (6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1410/ 1999 (7), 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti ennakkomaksu maksetaan ainoastaan, jos sen suuruus on vähintään 1 euroa. Asetuksessa (ETY) N:o 1601/92 säädetään Kanarian- saarten maataloustuotantoa koskevien erityistoimenpi- teiden soveltamisesta. Näihin toimenpiteisiin kuuluu lisä- palkkion myöntäminen kevyiden karitsojen ja naaras- puolisten vuohien tuottajille samoin edellytyksin kuin asetuksen (EY) N:o 2467/98 5 artiklassa tarkoitetun palkkion myöntämisen edellytyksistä on säädetty. Kysei- sessä edellytyksissä säädetään, että Espanja saa maksaa ennakolta mainittua lisäpalkkiota. Talousarvioon liittyvistä syistä palkkion toista ennakko- maksua ei saa maksaa ennen 16 päivää lokakuuta 1999. Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat lampaiden ja vuohien hallintokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Arvioidaan, että perushinnan, vähennettynä asetuksen (ETY) N:o 2467/98 13 artiklan 2 kohdassa säädetyn kertoimen vaiku- tuksella, ja vuoden 1999 ennakoitavan markkinahinnan välinen ero on 143,785 euroa 100 kilogrammaa kohden. 2 artikla Uuhta kohden maksettavan palkkion arvioitu määrä on 1. seuraava: — painavien karitsojen tuottajat: 22,545 euroa, — kevyiden karitsojen tuottajat: 18,036 euroa. Asetuksen (EY) N:o 2467/98 5 artiklan 6 kohdan mukai- 2. sesti joka jäsenvaltioiden sallitaan toinen ennakkomaksu, maksavan tuottajille on seuraava: — painavien karitsojen tuottajat: 6,764 euroa uuhta kohden, — kevyiden karitsojen tuottajat: 5,411 euroa uuhta kohden. (6) EYVL L 245, 1. 10. 1993, s. 99. (7) EYVL L 164, 30. 6. 1999, s. 53. 13. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 265/19 3 artikla 1. Asetuksen (EY) N:o 2467/98 liitteessä I ja asetuksen (ETY) N:o 1065/86 1 artiklassa määritetyillä alueilla naaraspuolista vuohta kohden maksettavan palkkion arvioitu määrä on 18,036 euroa. Asetuksen (EY) N:o 2467/98 5 artiklan 6 kohdan mukai- 2. sesti joka jäsenvaltioiden sallitaan toinen ennakkomaksu, maksavan 1 kohdassa määritetyillä alueilla toimiville vuohen- lihan tuottajille, on 5,411 euroa. 4 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1601/92 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti Kanariansaarten kevyiden karitsojen ja naaraspuolisten vuohien tuottajille markkinointivuonna 1999 maksettavan lisäpalkkion toinen ennakkomaksu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3493/ 90 (1) 1 artiklan 1 kohdassa säädetyin rajoituksin on seuraava: — 1,353 euroa uuhta kohden asetuksen (EY) N:o 2467/98 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen tuottajien osalta, — 1,353 euroa naaraspuolista vuohta kohden asetuksen (EY) N:o 2467/98 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen tuottajien osalta. 5 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 16 päivästä lokakuuta 1999. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 12 päivänä lokakuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 337, 4. 12. 1990, s. 7