title: 1999/833/EG: Kommissionens beslut av den 26 oktober 1999 om de nationella bestämmelser som anmälts av Förbundsrepubliken Tyskland angående begränsning av utsläppande på marknaden och användning av kreosot (delgivet med nr K(1999) 3425) (Text av betydelse för EES.) (Endast den tyska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Germany
marketing restriction
national law
pesticide
public health
wood product

text: 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/43 KOMMISSIONENS BESLUT av den 26 oktober 1999 om de nationella best(cid:228)mmelser som anm(cid:228)lts av F(cid:246)rbundsrepubliken Tyskland ang(cid:229)ende begr(cid:228)nsning av utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av kreosot (delgivet med nr K(1999) 3425) (Endast den tyska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (1999/833/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 95. 6 i detta, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: I. BAKGRUND 1. Gemenskapslagstiftning: Direktiv 94/60/EG 1. 2. (beredningar) (1), I r(cid:229)dets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagar och andra f(cid:246)r- fattningar om begr(cid:228)nsning av anv(cid:228)ndning och utsl(cid:228)p- pande p(cid:229) marknaden av vissa farliga (cid:228)mnen och prepa- (cid:228)ndrat genom direktiv rat 1999/77/EG (2), f(cid:246)rbjuds och begr(cid:228)nsas anv(cid:228)ndningen av preparat. Direktiv vissa 76/769/EEG (cid:228)ndras med j(cid:228)mna mellanrum f(cid:246)r att inf(cid:246)ra ytterligare (cid:228)mnen som (cid:228)r farliga f(cid:246)r m(cid:228)nniskor och mil- j(cid:246)n i bilagan till direktivet. (cid:228)mnen farliga senast och I Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 94/60/EG (3), varigenom direktiv 76/769/EEG (cid:228)ndras f(cid:246)r fjortonde g(cid:229)ngen, harmoniseras bland annat anv(cid:228)ndning och utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden av kreosot och liknande des- tillat av stenkolstj(cid:228)ra, samt preparat i vilka de ing(cid:229)r, genom att halten av benso[a]pyren (nedan kallat B[a]P) och vattenextraherbara fenoler i dessa produkter begr(cid:228)n- sas n(cid:228)r de anv(cid:228)nds f(cid:246)r behandling av tr(cid:228) (punkt 32 i bilagan till direktiv 94/60/EG). Gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet f(cid:246)r B[a]P fastst(cid:228)lls till h(cid:246)gst 50 ppm (= 0,005 viktprocent) och till h(cid:246)gst f(cid:246)r vattenextraherbara fenoler gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet (1) EGT L 262, 27. 9. 1976, s. 201. (2) EGT L 207, 6. 8. 1999, s. 18. (3) EGT L 365, 31. 12. 1994, s. 1. 3. 4. 3 viktprocent (= 30 g/kg). Tr(cid:228) som behandlats med kreosot eller med preparat som inneh(cid:229)ller kreosot f(cid:229)r inte sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) marknaden om dessa gr(cid:228)nsv(cid:228)rden (cid:246)verskrids. F(cid:246)r behandling av tr(cid:228) i industrianl(cid:228)ggningar (cid:228)r det emel- lertid till(cid:229)tet att anv(cid:228)nda kreosot och preparat inneh(cid:229)l- lande kreosot med upp till 500 ppm (= 0,05 viktprocent) B[a]P och upp till 30 g/kg vattenextraherbara fenoler. S(cid:229)dana produkter f(cid:229)r inte s(cid:228)ljas till allm(cid:228)nheten och f(cid:246)r- packningarna skall vara m(cid:228)rkta med texten (cid:148)Endast f(cid:246)r industriellt bruk(cid:148). Tr(cid:228) som behandlats p(cid:229) detta s(cid:228)tt och som sl(cid:228)pps ut p(cid:229) marknaden f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen f(cid:229)r endast anv(cid:228)ndas f(cid:246)r yrkesm(cid:228)ssigt och industriellt bruk. I vissa fall r(cid:229)der dock ett totalt anv(cid:228)ndingsf(cid:246)rbud, t. ex. inne i byggnader, n(cid:228)r tr(cid:228)et kommer i kontakt med pro- dukter som (cid:228)r avsedda att konsumeras av m(cid:228)nniskor eller djur, p(cid:229) lekplatser och andra utomhusanl(cid:228)ggningar f(cid:246)r rekreations(cid:228)ndam(cid:229)l eller d(cid:228)r det finns risk f(cid:246)r att tr(cid:228)et kan komma i kontakt med huden. Gammalt behandlat tr(cid:228) som sl(cid:228)pps ut p(cid:229) marknaden f(cid:246)r andra g(cid:229)ngen f(cid:229)r anv(cid:228)ndas oavsett vilken typ av kreosot det behandlats med, utom i de fall som n(cid:228)mns ovan. 2. De tyska best(cid:228)mmelserna I den tyska lagstiftningen anv(cid:228)nds termen (cid:148)tj(cid:228)rolja(cid:148) som beteckning p(cid:229) de (cid:228)mnen som omfattas av best(cid:228)mmel- serna i fr(cid:229)ga. Den tyska tj(cid:228)roljef(cid:246)rordningen (Teer(cid:246)lver- ordnung), som inneh(cid:229)ller de nationella best(cid:228)mmelserna om kreosot, anm(cid:228)ldes till kommissionen 1990, offentlig- gjordes den 5 juni 1991 och tr(cid:228)dde i kraft den 1 okto- ber 1991. Som ett led i en allm(cid:228)n omorganisation av lagstiftningen om tillverkning, utsl(cid:228)ppande p(cid:229) mark- naden och anv(cid:228)ndning inf(cid:246)rdes tj(cid:228)roljef(cid:246)rordningens best(cid:228)mmelser den 1 november 1993 i f(cid:246)rordningen om f(cid:246)rbjudna kemikalier (Chemikalien Verbotsverordnung, ChemVerbotsV) och f(cid:246)rordningen om farliga (cid:228)mnen (Gefahrstoffverordnung, GefStoffV) utan att inneh(cid:229)llet i L 329/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 n(cid:229)gon v(cid:228)sentlig utstr(cid:228)ckning andrades. Best(cid:228)mmelserna i de tv(cid:229) f(cid:246)rordningarna om tj(cid:228)roljor (cid:228)ndrades genom en f(cid:246)rordning av den 19 september 1994. 5. Termen (cid:148)tj(cid:228)roljor(cid:148) omfattar alla (cid:228)mnen som produceras som flytande biprodukter vid f(cid:246)rkoksning av kol eller tr(cid:228), och dit h(cid:246)r ocks(cid:229) de (cid:228)mnen som g(cid:229)r under ben(cid:228)m- ningen (cid:148)kreosot(cid:148). 6. Den tyska lagstiftningen om tj(cid:228)roljor best(cid:229)r nu av f(cid:246)l- jande best(cid:228)mmelser: (cid:151) Best(cid:228)mmelser om utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden, vilka ing(cid:229)r i f(cid:246)rordningen om f(cid:246)rbjudna kemikalier (av- snitt 17 i till(cid:228)gget till § 1). (cid:151) Best(cid:228)mmelser om s(cid:228)rskilda m(cid:228)rkningskrav, vilka ing(cid:229)r i f(cid:246)rordningen om farliga (cid:228)mnen (§ 12 j(cid:228)mf(cid:246)rt med till(cid:228)gg III, nr 15). c) Behandlat virke f(cid:229)r inte anv(cid:228)ndas inne i bygg- nader eller som en konsumentartikel, enligt defi- nitionen i lagen om livsmedel och konsument- artiklar livsmedelsf(cid:246)rpackningar, hygien- (t. ex. produkter och leksaker). 3. F(cid:246)r kreosot som inneh(cid:229)ller 5(cid:150)50 ppm B[a]P g(cid:228)ller f(cid:246)ljande: a) Utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden (cid:228)r endast till(cid:229)tet n(cid:228)r produkten anv(cid:228)nds i slutna industrianl(cid:228)ggningar och med viss impregneringsteknik, n(cid:228)mligen (cid:151) tryck/vakuum-impregnering, (cid:151) andra impregneringsmetoder f(cid:246)r delimpreg- nering av tr(cid:228)stolpar som ger ett djupg(cid:229)ende skydd, s(cid:228)rskilt vid doppning genom varm- kallt f(cid:246)rfarande och d(cid:228)rp(cid:229) f(cid:246)ljande minsk- ning av kreosothalten p(cid:229) ytan, (cid:151) Best(cid:228)mmelser om produktion och anv(cid:228)ndning, vilka ing(cid:229)r i f(cid:246)rordningen om farliga (cid:228)mnen (§ 15 j(cid:228)mf(cid:246)rt med till(cid:228)gg IV, nr 13). (cid:151) andra metoder som inneb(cid:228)r att m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och milj(cid:246)n skyddas p(cid:229) ett likv(cid:228)rdigt eller b(cid:228)ttre s(cid:228)tt. 7. De tyska f(cid:246)reskrifterna inneb(cid:228)r i princip att produktion, utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av (cid:228)mnen och preparat som inneh(cid:229)ller kreosot och virke som behandlats med s(cid:229)dana (cid:228)mnen begr(cid:228)nsas. Begr(cid:228)nsning- arna beror p(cid:229) halten av B[a]P och det finns olika gr(cid:228)ns- v(cid:228)rden: 5 ppm, 50 ppm och 500 ppm. 8. Den tyska lagstiftningen g(cid:228)ller b(cid:229)de kreosot och prepa- rat som inneh(cid:229)ller kreosot, samt produkter som helt eller delvis (cid:228)r tillverkade av kreosotbehandlat virke eller produkter som inneh(cid:229)ller kreosot. b) Det (cid:228)r f(cid:246)rbjudet att s(cid:228)lja virke som behandlats med s(cid:229)dan kreosot om impregneringen inte har gjorts med en av ovann(cid:228)mnda metoder. c) Det r(cid:229)der totalf(cid:246)rbud mot f(cid:246)rs(cid:228)ljning av behand- lat virke f(cid:246)r anv(cid:228)ndning inne i byggnader, p(cid:229) lekplatser eller f(cid:246)r andra (cid:228)ndam(cid:229)l d(cid:228)r produkten kan komma i kontakt med huden, eller som en konsumentartikel enligt definitionerna i lagen om livsmedel och konsumentartiklar. 9. F(cid:246)ljande begr(cid:228)nsningar g(cid:228)ller vid utsl(cid:228)ppande p(cid:229) mark- naden och anv(cid:228)ndning av kreosot och kreosotbehandlat virke: 4. F(cid:246)r kreosot som inneh(cid:229)ller 50(cid:150)500 ppm B[a]P g(cid:228)ller f(cid:246)ljande: 1. Det r(cid:229)der totalf(cid:246)rbud mot f(cid:246)rs(cid:228)ljning av kreosot och till allm(cid:228)nheten, preparat som inneh(cid:229)ller kreosot oberoende av produktens halt av B[a]P. 2. F(cid:246)r kreosot som inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n 5 ppm B[a]P g(cid:228)ller f(cid:246)ljande: a) Anv(cid:228)ndning till(cid:229)ts endast i slutna industrianl(cid:228)gg- ningar. b) Det (cid:228)r f(cid:246)rbjudet att s(cid:228)lja virke som genom p(cid:229)strykning, sprutning eller doppning behandlats med s(cid:229)dan kreosot. a) Den f(cid:229)r endast anv(cid:228)ndas f(cid:246)r industriell tryck/va- kuum-impregnering av j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar och elstol- par. b) Det (cid:228)r f(cid:246)rbjudet att s(cid:228)lja tr(cid:228) som behandlats med s(cid:229)dan kreosot, utom f(cid:246)r anv(cid:228)ndning i j(cid:228)rn- v(cid:228)gssyllar eller elstolpar som (cid:228)r avsedda f(cid:246)r export till l(cid:228)nder d(cid:228)r det p(cid:229) grund av klimatf(cid:246)r- h(cid:229)llandena (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt med ett f(cid:246)rb(cid:228)ttrat skydd av virket. 5. Dessutom f(cid:229)r alla typer av kreosot som inneh(cid:229)ller upp till 500 ppm B[a]P sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) marknaden 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/45 uteslutande f(cid:246)r anv(cid:228)ndning i l(cid:228)nder d(cid:228)r det p(cid:229) grund av klimatf(cid:246)rh(cid:229)llandena (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt med ett f(cid:246)rb(cid:228)ttrat skydd av virket. 6. Tidigare behandlade j(cid:228)rnv(cid:228)ggssyllar, elstolpar och p(cid:229)lar f(cid:229)r sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) marknaden igen ((cid:228)ven n(cid:228)r de angivna gr(cid:228)nsv(cid:228)rdena (cid:246)verskrids). Det (cid:228)r emellertid f(cid:246)rbjudet att sl(cid:228)ppa ut s(cid:229)dana produkter p(cid:229) mark- naden om (cid:151) impregneringen (cid:228)gde rum f(cid:246)r mindre (cid:228)n 15 (cid:229)r sedan, (cid:151) f(cid:228)rska snittytor inte permanent f(cid:246)rseglats eller t(cid:228)ckts (cid:246)ver, (cid:151) virket (cid:228)r avsett att anv(cid:228)ndas inne i byggnader, p(cid:229) lekplatser eller f(cid:246)r andra (cid:228)ndam(cid:229)l d(cid:228)r det kommer i kontakt med huden, (cid:151) produkterna (cid:228)r avsedda att anv(cid:228)ndas av enskilda konsumenter, (cid:151) produkterna (cid:228)r att betrakta som konsumentartik- lar enligt lagen om livsmedel och konsument- artiklar. 10. Den tyska nationella lagstiftningen om tj(cid:228)roljor (cid:228)ndrades f(cid:246)r andra g(cid:229)ngen genom en f(cid:246)rordning av den 12 juni 1996. D(cid:228)rigenom inf(cid:246)rlivades en del av best(cid:228)mmelserna i direktiv 94/60/EG i tysk lagstiftning. I den f(cid:246)rsta ver- sionen fanns det i de tyska f(cid:246)rordningarna inga best(cid:228)m- melser om halten av vattenl(cid:246)sliga fenolf(cid:246)reningar i kreo- sot, inga krav r(cid:246)rande minsta f(cid:246)rpackningsstorlek f(cid:246)r kreosot inneh(cid:229)llande 50(cid:150)500 ppm B[a]P och inga s(cid:228)r- skilda m(cid:228)rkningskrav f(cid:246)r preparat som inneh(cid:229)ller s(cid:229)dana kreosot. Enligt direktivet f(cid:229)r halten av fenolf(cid:246)reningar inte (cid:246)verstiga 3 % och s(cid:228)rskilda m(cid:228)rkningskrav g(cid:228)ller f(cid:246)r kreosot som inneh(cid:229)ller mer (cid:228)n 50 ppm B[a]P. Dessa best(cid:228)mmelser, som (cid:228)r str(cid:228)ngare (cid:228)n de ursprungliga tyska f(cid:246)reskrifterna, inf(cid:246)rdes genom (cid:228)ndringsf(cid:246)rordningen fr(cid:229)n 1996 i f(cid:246)rordningen om f(cid:246)rbjudna kemikalier och f(cid:246)rordningen om farliga (cid:228)mnen. M(cid:228)rkningskraven avvi- ker emellertid n(cid:229)got fr(cid:229)n gemenskapsbest(cid:228)mmelserna. Enligt den tyska lagstiftningen skall f(cid:246)ljande ordalydelse anv(cid:228)ndas: (cid:148)F(cid:229)r endast anv(cid:228)ndas f(cid:246)r tryck/vakuum-im- pregnering av virke avsett f(cid:246)r j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar och elstol- par. (cid:148) Genom en andra (cid:228)ndringsf(cid:246)rordning begr(cid:228)nsades anv(cid:228)ndningen av gammalt behandlat virke ytterligare. F(cid:246)rutom de begr(cid:228)nsningar som n(cid:228)mns ovan, f(cid:229)r tidigare behandlade j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar, elstolpar och p(cid:229)lar endast sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) marknaden igen (cid:148)som s(cid:229)dana(cid:148). 3. J(cid:228)mf(cid:246)relse mellan de tyska best(cid:228)mmelserna och direktiv 94/60/EG 11. I tabell 1 visas i detalj skillnaderna mellan de begr(cid:228)ns- ningar som, beroende p(cid:229) halten av B[a]P, g(cid:228)ller f(cid:246)r utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning, av kreosot och kreosotbehandlat virke enligt direktiv 94/60/EG och enligt den tyska lagstiftning som var i kraft vid den tid- punkt d(cid:229) direktivet antogs. Tabell 1 J(cid:228)mf(cid:246)relse mellan direktiv 94/60/EG och de tyska best(cid:228)mmelserna R(cid:229)dets direktiv 94/60/EG Tyska best(cid:228)mmelser < 5 ppm B[a]P Ingen begr(cid:228)nsning eller anv(cid:228)ndning av kreosot eller nybehandlat tr(cid:228). f(cid:246)rs(cid:228)ljning av Det (cid:228)r f(cid:246)rbjudet att s(cid:228)lja kreosot till allm(cid:228)nhe- ten och f(cid:246)r anv(cid:228)ndning inne i byggnader. Industriell anv(cid:228)ndning (cid:228)r endast slutna anl(cid:228)ggningar. till(cid:229)ten i applicerats Det (cid:228)r f(cid:246)rbjudet att s(cid:228)lja behandlat virke om kreosoten genom p(cid:229)strykning, sprutning eller doppning, eller f(cid:246)r anv(cid:228)ndning i utrymmen inomhus eller som konsumentarti- kel enligt definitionerna i lagen om livsmedel och konsumentartiklar. L 329/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 R(cid:229)dets direktiv 94/60/EG Tyska best(cid:228)mmelser Det (cid:228)r f(cid:246)rbjudet att s(cid:228)lja kreosot till allm(cid:228)nhe- ten. Industriell anv(cid:228)ndning (cid:228)r endast till(cid:229)ten i slutna anl(cid:228)ggningar med viss impregnerings- teknik, n(cid:228)mligen (cid:151) tryck/vakuum-impregnering, (cid:151) andra metoder som inneb(cid:228)r att m(cid:228)nni- skors h(cid:228)lsa och milj(cid:246)n skyddas p(cid:229) ett lik- v(cid:228)rdigt s(cid:228)tt, (cid:151) andra impregneringsmetoder som anv(cid:228)nds f(cid:246)r delimpregnering av tr(cid:228)stolpar och som s(cid:228)rskilt vid ger ett djupg(cid:229)ende skydd, doppning genom varm-kallt f(cid:246)rfarande och d(cid:228)rp(cid:229) f(cid:246)ljande minskning av kreosot- inneh(cid:229)llet p(cid:229) ytan. Det (cid:228)r f(cid:246)rbjudet att s(cid:228)lja behandlat virke om impregneringen inte har gjorts med en av de ovann(cid:228)mnda metoderna. Det r(cid:229)der totalf(cid:246)rbud mot f(cid:246)rs(cid:228)ljning av behandlat virke f(cid:246)r anv(cid:228)nd- ning inne i byggnader, p(cid:229) lekplatser eller f(cid:246)r andra (cid:228)ndam(cid:229)l d(cid:228)r produkten kan komma i kontakt med huden. Eller som konsumentarti- kel enligt definitionerna i lagen om livsmedel och konsumentartiklar. Det (cid:228)r f(cid:246)rbjudet att s(cid:228)lja kreosot till allm(cid:228)nhe- ten. Alla typer av kreosot som inneh(cid:229)ller upp till 500 ppm B[a]P f(cid:229)r emellertid sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) marknaden uteslutande f(cid:246)r anv(cid:228)ndning i l(cid:228)n- der d(cid:228)r det p(cid:229) grund av klimatf(cid:246)rh(cid:229)llandena (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt med ett f(cid:246)rb(cid:228)ttrat skydd av virket. F(cid:229)r endast anv(cid:228)ndas f(cid:246)r industriell kuum-impregnering elstolpar. av j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar tryck/va- och Det (cid:228)r f(cid:246)rbjudet att s(cid:228)lja behandlat tr(cid:228), utom f(cid:246)r anv(cid:228)ndning i j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar eller elstolpar som (cid:228)r avsedda f(cid:246)r export till l(cid:228)nder d(cid:228)r det p(cid:229) grund av klimatf(cid:246)rh(cid:229)llandena (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)n- digt med ett f(cid:246)rb(cid:228)ttrat skydd av virket. 5(cid:150)50 ppm B[a]P Ingen begr(cid:228)nsning eller anv(cid:228)ndning av kreosot eller nybehandlat tr(cid:228). f(cid:246)rs(cid:228)ljning av 50(cid:150)500 ppm B[a]P Begr(cid:228)nsning av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av kreosot: (cid:151) Ingen f(cid:246)rs(cid:228)ljning till allm(cid:228)nheten. (cid:151) Anv(cid:228)ndning till(cid:229)ts endast i industri- anl(cid:228)ggningar (cid:151) Minsta f(cid:246)rpackningsstorlek 200 l. S(cid:228)r- skild m(cid:228)rkning kr(cid:228)vs. Behandlat tr(cid:228) f(cid:229)r endast anv(cid:228)ndas f(cid:246)r yrkes- m(cid:228)ssigt och industriellt bruk till (cid:151) j(cid:228)rnv(cid:228)gar, (cid:151) elstolpar, (cid:151) staket, (cid:151) vattenv(cid:228)gar. Behandlat tr(cid:228) f(cid:229)r inte anv(cid:228)ndas (cid:151) inne i byggnader, (cid:151) d(cid:228)r det kommer i kontakt med livs- medel, (cid:151) i odlingsbeh(cid:229)llare, (cid:151) p(cid:229) lekplatser eller andra platser d(cid:228)r det kan komma i kontakt med huden. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/47 R(cid:229)dets direktiv 94/60/EG Tyska best(cid:228)mmelser > 500 ppm B[a]P eller >3 % vattenl(cid:246)s- liga fenoler Totalf(cid:246)rbud mot f(cid:246)rs(cid:228)ljning och anv(cid:228)ndning av kreosot och behandlade produkter. Totalf(cid:246)rbud mot f(cid:246)rs(cid:228)ljning och anv(cid:228)ndning av kreosot och behandlade produkter med mer (cid:228)n 500 ppm B[a]P (inga best(cid:228)mmelser om vattenl(cid:246)sliga fenoler). Gammalt behandlat tr(cid:228) Anv(cid:228)ndningen begr(cid:228)nsas p(cid:229) samma s(cid:228)tt som f(cid:246)r tr(cid:228) som behandlats med kreosot inneh(cid:229)llande 50(cid:150)500 ppm B[a]P. Tidigare behandlade j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar, elstolpar och p(cid:229)lar f(cid:229)r sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) marknaden igen ((cid:228)ven om de angivna gr(cid:228)nsv(cid:228)rdena (cid:246)verskrids). Det (cid:228)r emellertid f(cid:246)rbjudet att sl(cid:228)ppa ut s(cid:229)dana produkter p(cid:229) marknaden om (cid:151) impregneringen skedde f(cid:246)r mindre (cid:228)n 15 (cid:229)r sedan, (cid:151) f(cid:228)rska snittytor inte har f(cid:246)rseglats, virket (cid:228)r avsett att anv(cid:228)ndas inne i byggnader, p(cid:229) lekplatser f(cid:246)r barn eller f(cid:246)r andra anda- i kontakt med m(cid:229)l d(cid:228)r det kommer huden, (cid:151) produkterna (cid:228)r avsedda att anv(cid:228)ndas av enskilda konsumenter, (cid:151) produkterna (cid:228)r att betrakta som kon- sumentartiklar enligt lagen om livsmedel och konsumentartiklar. 12. Sammanfattningsvis kan s(cid:228)gas att de tyska best(cid:228)mmel- serna (cid:228)r str(cid:228)ngare i flera avseenden: tv(cid:229) specifika till(cid:228)mpningar i elstolpar avsedda f(cid:246)r export). (j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar och (cid:151) Kreosot och preparat som inneh(cid:229)ller kreosot f(cid:229)r, oavsett halten av B[a]P, inte s(cid:228)ljas till allm(cid:228)nheten. (cid:151) F(cid:246)r utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av tidigare behandlat virke g(cid:228)ller str(cid:228)ngare regler (cid:228)n i EG-direktivet. (cid:151) Kreosot och preparat inneh(cid:229)llande kreosot med upp till 500 ppm B[a]P f(cid:229)r endast sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) mark- naden f(cid:246)r export till l(cid:228)nder d(cid:228)r det p(cid:229) grund av kli- matf(cid:246)rh(cid:229)llandena (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt med ett f(cid:246)rb(cid:228)ttrat skydd av virket och, f(cid:246)r industriellt bruk. F(cid:246)r anv(cid:228)ndning av kreosot och preparat som inneh(cid:229)ller kreosot g(cid:228)ller dessutom s(cid:228)rskilda process- tekniska krav, som beror p(cid:229) halten av B[a]P (5, 5(cid:150)50 och 50(cid:150)500 ppm). inom landet, behandlingsmetoden (cid:151) Nybehandlat virke f(cid:229)r endast sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) mark- naden under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att vissa krav med h(cid:228)nsyn till Ytterligare begr(cid:228)nsningar g(cid:228)ller f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av virke som behandlats med kreosot inneh(cid:229)llande mindre (cid:228)n 500 ppm B[a]P. Virke som behandlats med kreosot inneh(cid:229)llande 50(cid:150)500 ppm B[a]P f(cid:229)r endast anv(cid:228)ndas uppfylls. II. F(cid:214)RFARANDE 13. Direktiv 94/60/EG antogs den 20 december 1994. Direktivet skulle inf(cid:246)rlivas i medlemsstaternas nationella lagstiftning senast ett (cid:229)r efter direktivets antagande, dvs. den 20 december 1995 (artikel 2. 1 f(cid:246)rsta stycket) och de nationella best(cid:228)mmelserna skulle till(cid:228)mpas fr(cid:229)n och med den 20 juni 1996 (artikel 2. 1 andra stycket). 14. I en skrivelse av den 4 juli 1995 (cid:246)verl(cid:228)mnade Tyskland en rapport (daterad den 19 juni 1995) i vilken de under- r(cid:228)ttade Europeiska kommissionen om att Tyskland ans(cid:229)g att det av h(cid:228)lsoskyddssk(cid:228)l var n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att forts(cid:228)tta till(cid:228)mpa den g(cid:228)llande lagstiftningen om (cid:148)tj(cid:228)roljor(cid:148), och beg(cid:228)rde ett undantag fr(cid:229)n direktiv 94/60/EG avseende L 329/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 kreosot, p(cid:229) grundval av den tidigare artikel 100a. 4 i EG- f(cid:246)rdraget. Man meddelade ocks(cid:229) att vissa (cid:228)ndringar skulle g(cid:246)ras f(cid:246)r att inf(cid:246)rliva en del av gemenskapsdirek- tivets best(cid:228)mmelser i den nationella lagstiftningen. Dessa (cid:228)ndringar anm(cid:228)ldes den 8 juli 1996. dessutom som om de nationella (cid:229)tg(cid:228)rderna i f(cid:246)rsta hand p(cid:229)verkar tyska f(cid:246)retag. De str(cid:228)ngare best(cid:228)mmelserna utg(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r enligt (cid:214)sterrike varken ett medel f(cid:246)r god- tycklig diskriminering eller ett f(cid:246)rt(cid:228)ckt handelshinder. 15. I en skrivelse av den 6 december 1995 uppmanade kommissionen de (cid:246)vriga medlemsstaterna att inkomma med synpunkter p(cid:229) den tyska beg(cid:228)ran om undantag enligt den tidigare artikel 100a. 4. Kommissionen har mottagit fr(cid:229)n Danmark, Sverige, Nederl(cid:228)nderna, (cid:214)sterrike och F(cid:246)renade kungariket. s(cid:229)dana synpunkter 20. F(cid:246)renade kungariket mots(cid:228)tter sig d(cid:228)remot Tysklands beg(cid:228)ran. De brittiska myndigheterna anser att den tyska beg(cid:228)ran inneb(cid:228)r en avvikelse fr(cid:229)n det vetenskapliga sam- f(cid:246)rst(cid:229)nd som n(cid:229)ddes p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) i samband med antagandet av direktiv 94/60/EG. Enligt F(cid:246)renade kunga- riket b(cid:246)r alla medlemsstater godta de normer som anta- gits som ett resultat av (cid:229)tg(cid:228)rder som r(cid:246)r den inre mark- naden, s(cid:229)vida det inte f(cid:246)religger s(cid:228)rskilda omst(cid:228)ndighe- ter som skulle kunna leda till en (cid:246)kad risk i en med- lemsstat om liknande best(cid:228)mmelser till(cid:228)mpades. F(cid:246)r- enade kungariket k(cid:228)nner s(cid:228)rskilda omst(cid:228)ndigheter i Tyskland som skulle kunna ber(cid:228)ttiga till(cid:228)mpningen av str(cid:228)ngare (cid:229)tg(cid:228)rder. F(cid:246)renade kungariket p(cid:229)pekar ocks(cid:229) att det gr(cid:228)nsv(cid:228)rde p(cid:229) 50 ppm B[a]P som anv(cid:228)nds i direktivet (cid:228)r helt i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med de klassificeringskriterier direktiv 67/548/EEG. som anv(cid:228)nds till n(cid:229)gra inte i 21. Amsterdamf(cid:246)rdraget, varigenom F(cid:246)rdraget om Europe- iska unionen, f(cid:246)rdragen om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskaperna och vissa tillh(cid:246)rande r(cid:228)ttsakter (cid:228)ndras, undertecknades i Amsterdam den 2 oktober 1997 och tr(cid:228)dde i kraft den 1 maj 1999. Genom en skrivelse av den 24 augusti 1999 informerade kommissionens gene- ralsekretariat Tyskland om att dess anm(cid:228)lan r(cid:246)rande utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av kreosot skulle behandlas inom ramen f(cid:246)r de nya best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rdraget. III. BED(cid:214)MNING 1. Till(cid:228)mpliga regler 22. Genom Amsterdamf(cid:246)rdraget gjordes betydande (cid:228)nd- ringar i best(cid:228)mmelserna i den tidigare artikel 100a i F(cid:246)r- draget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, vilka innebar att punkterna 3(cid:150)5 i denna artikel ersattes med (cid:229)tta nya punkter som numrerades 3(cid:150)10. Eftersom samtliga artiklar numrerats om har den (cid:228)ndrade artikeln nu blivit artikel 95 i F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen. 23. Amsterdamf(cid:246)rdraget omfattar inga s(cid:228)rskilda (cid:246)verg(cid:229)ngs- best(cid:228)mmelser om vilka regler som skall g(cid:228)lla f(cid:246)r anm(cid:228)l- ningar som, likhet med den tyska anm(cid:228)lan som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r detta beslut, l(cid:228)mnades in innan detta f(cid:246)rdrag tr(cid:228)dde i kraft. i 24. Eftersom det saknas s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser varigenom giltigheten f(cid:246)r de gamla best(cid:228)mmelserna i artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget f(cid:246)rl(cid:228)ngs, m(cid:229)ste de betraktas som upp- 16. Danmark anser att kreosot (cid:228)r farligt b(cid:229)de f(cid:246)r m(cid:228)nniskor och milj(cid:246), och att anv(cid:228)ndningen av detta (cid:228)mne b(cid:246)r begr(cid:228)nsas i st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga ustr(cid:228)ckning eller f(cid:246)rbjudas helt. Danmark st(cid:246)djer d(cid:228)rf(cid:246)r helt och fullt tanken att Tyskland skulle till(cid:229)tas till(cid:228)mpa str(cid:228)ngare regler betr(cid:228)f- fande kreosot. 17. Sverige delar Tysklands synpunkter vad g(cid:228)ller riskerna med kreosot och kreosotbehandlat virke, och har inga inv(cid:228)ndningar mot de str(cid:228)ngare best(cid:228)mmelser som Tysk- land anm(cid:228)lt. Sverige betonar att kreosot har negativa milj(cid:246)effekter, att (cid:228)mnet (cid:228)r mycket giftigt f(cid:246)r vissa vat- tenlevande organismer och att vissa komponenter bio- ackumuleras. Anv(cid:228)ndningen av kreosot och kreosotbe- handlat virke b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r begr(cid:228)nsas f(cid:246)r att minimera ris- ken f(cid:246)r skador. Man p(cid:229)minner om att (cid:228)ven Sverige l(cid:228)m- nat in en beg(cid:228)ran om att f(cid:229) bibeh(cid:229)lla sina nationella best(cid:228)mmelser om kreosot med h(cid:228)nsyn till de s(cid:228)rskilda f(cid:246)rh(cid:229)llanden som r(cid:229)der p(cid:229) svenskt territorium. 18. Nederl(cid:228)nderna erinrar om sin reservation i r(cid:229)det i vilken man betonade att direktivet inte erbjuder ett tillr(cid:228)ckligt skydd av folkh(cid:228)lsan, arbetstagarna och milj(cid:246)n. Nederl(cid:228)n- derna har redan anm(cid:228)lt en beg(cid:228)ran om undantag enligt den tidigare artikel 100a. 4. Enligt Nederl(cid:228)nderna grun- das de tyska (cid:229)tg(cid:228)rderna p(cid:229) ett verkligt behov och de kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte ses som ett f(cid:246)rt(cid:228)ckt handelshinder. Nederl(cid:228)n- derna (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)r ett godk(cid:228)nnande av de tyska best(cid:228)m- melserna. 19. fr(cid:228)msta syfte med de tyska Enligt (cid:214)sterrike (cid:228)r det best(cid:228)mmelserna att skydda konsumenternas h(cid:228)lsa, vilket (cid:228)r helt i linje med den tidigare artikel 100a. 3. (cid:214)sterrike delar synpunkten att cancerrisken f(cid:246)r konsumenter (cid:228)r betydande n(cid:228)r huden exponeras direkt f(cid:246)r tj(cid:228)roljor som inneh(cid:229)ller B[a]P eller virke behandlat med s(cid:229)dana oljor, eftersom risken (cid:228)r st(cid:246)rst n(cid:228)r produkten appliceras med pensel (exponering via huden och andningsv(cid:228)garna) och n(cid:228)r behandlat virke (i on(cid:246)dan) anv(cid:228)nds inne i bygg- nader. (cid:214)sterrike anser d(cid:228)rf(cid:246)r att det (cid:228)r ber(cid:228)ttigat med en fortsatt till(cid:228)mpning av de tyska best(cid:228)mmelserna. De tyska best(cid:228)mmelserna anses vara proportionerliga efter- som de minskar risken f(cid:246)r exponering genom att reglera vissa situationer, medan den fria r(cid:246)rligheten f(cid:246)r varor begr(cid:228)nsas endast i mycket liten utstr(cid:228)ckning. Det verkar 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/49 h(cid:228)vda fr(cid:229)n och med den dag d(cid:229) de nya best(cid:228)mmelserna tr(cid:228)der i kraft (dvs. den 1 maj 1999). I st(cid:228)llet till(cid:228)mpas de nya best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rdraget omedelbart fr(cid:229)n och med detta datum och fram till behandlingen av denna anm(cid:228)lan. 2. Bed(cid:246)mning av huruvida (cid:228)rendet kan tas upp till sakpr(cid:246)vning 25. Syftet med den anm(cid:228)lan som inkommit fr(cid:229)n Tyskland (cid:228)r att man skall f(cid:229) r(cid:228)tt att bibeh(cid:229)lla de nationella best(cid:228)m- melserna i strid med direktiv 94/60/EG, som utg(cid:246)r en harmoniserings(cid:229)tg(cid:228)rd antagen p(cid:229) grundval av den tidi- gare artikel 100a (nu artikel 95) i EG-f(cid:246)rdraget. 26. Artikel 95. 4 i f(cid:246)rdraget lyder som f(cid:246)ljer: (cid:148)Om en med- lemsstat efter det att r(cid:229)det eller kommissionen har beslu- tat om en harmoniserings(cid:229)tg(cid:228)rd anser det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att beh(cid:229)lla nationella best(cid:228)mmelser som grundar sig p(cid:229) v(cid:228)sentliga behov enligt artikel 30 eller som avser milj(cid:246)- eller arbetsmilj(cid:246)skydd, skall den till kommissionen anm(cid:228)la dessa best(cid:228)mmelser samt sk(cid:228)len f(cid:246)r att beh(cid:229)lla dem. (cid:148) 27. Medlemsstaterna skulle inf(cid:246)rliva direktiv 94/60/EG i sin nationella lagstiftning senast den 20 december 1995 och de skulle b(cid:246)rja till(cid:228)mpa dessa best(cid:228)mmelser senast den 20 juni 1996. Den 4 juli 1995 anm(cid:228)lde Tyskland den nationella lagstiftning om (cid:148)tj(cid:228)roljor(cid:148) som man (cid:246)nskade bibeh(cid:229)lla, dvs. f(cid:246)re det datum d(cid:229) direktivet skulle ha inf(cid:246)rlivats med den nationella lagstiftningen och dessa best(cid:228)mmelser skulle ha b(cid:246)rjat till(cid:228)mpas. 28. De nationella best(cid:228)mmelser f(cid:246)r vilka man beg(cid:228)rde undantag tr(cid:228)dde i kraft den 1oktober 1991 och f(cid:246)ljaktli- gen innan direktiv 94/60/EG antogs (den 20 december 1994). 29. I sin anm(cid:228)lan meddelade Tyskland att man hade f(cid:246)r avsikt att (cid:228)ndra den nationella lagstiftningen f(cid:246)r att inf(cid:246)rliva de delar av best(cid:228)mmelserna i direktiv 94/60/EG som var str(cid:228)ngare. Genom den (cid:228)ndringsf(cid:246)rordning av den 12 juni 1996 som anm(cid:228)ldes till kommissionen den 8 augusti 1996 inf(cid:246)rdes en h(cid:246)gsta till(cid:229)ten halt av vat- tenl(cid:246)sliga fenoler, en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver de (cid:228)mnen som omfattas av termen (cid:148)tj(cid:228)roljor(cid:148), en minsta f(cid:246)rpacknings- storlek och ett s(cid:228)rskilt m(cid:228)rkningskrav f(cid:246)r tj(cid:228)roljor inne- h(cid:229)llande 50(cid:150)500 ppm B[a]P. Desutom gjordes sm(cid:228)rre (cid:228)ndringar i de befintliga best(cid:228)mmelserna om gammalt behandlat virke. en medlemsstat 4 juli 1995 med st(cid:246)d av den tidigare artikel 100a. 4, b(cid:246)r tas upp till pr(cid:246)vning i enlighet med artikel 95. 4 i EG- f(cid:246)rdraget. N(cid:228)r anm(cid:228)ler nationella best(cid:228)mmelser som den (cid:246)nskar bibeh(cid:229)lla efter det att en harmoniserings(cid:229)tg(cid:228)rd genomf(cid:246)rts p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) skall de nationella best(cid:228)mmelserna enligt artikel 95. 4 ha antagits f(cid:246)re antagandet av denna harmoniserings(cid:229)tg(cid:228)rd. Detta beslut avser f(cid:246)ljaktligen endast den lagstiftning som existerade innan direktiv 94/60/EG antogs och som anm(cid:228)ldes den 4 juli 1995. De best(cid:228)mmelser som inf(cid:246)r- des genom (cid:228)ndringsf(cid:246)rordningen av den 12 juni 1996 (anm(cid:228)ld den 8 augusti 1996), f(cid:246)r vilka inget godk(cid:228)n- nande har beg(cid:228)rts, genomf(cid:246)r vissa best(cid:228)mmelser i direk- tiv 94/60/EG och omfattas s(cid:229)ledes inte av detta beslut. 3. Sakpr(cid:246)vning 31. I enlighet med best(cid:228)mmelserna i artikel 95 i f(cid:246)rdraget m(cid:229)ste kommissionen f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att alla de villkor som ber(cid:228)ttigar en medlemsstat att utnyttja m(cid:246)jligheten till undantag enligt denna artikel (cid:228)r uppfyllda. Kommis- sionen skall i detta sammanhang s(cid:228)rskilt unders(cid:246)ka huruvida de best(cid:228)mmelser som anm(cid:228)lts av medlemssta- ten grundar sig p(cid:229) v(cid:228)sentliga behov enligt artikel 30, eller avser milj(cid:246)- eller arbetsmilj(cid:246)skydd. Om kommissio- nen anser att (cid:229)tg(cid:228)rderna i fr(cid:229)ga (cid:228)r ber(cid:228)ttigade m(cid:229)ste den dessutom unders(cid:246)ka huruvida de utg(cid:246)r ett medel f(cid:246)r godtycklig diskriminering eller inneb(cid:228)r f(cid:246)rt(cid:228)ckta han- delshinder mellan medlemsstaterna samt huruvida de kommer att utg(cid:246)ra ett hinder f(cid:246)r den inre marknadens funktion (artikel 95. 6). fr(cid:229)n det 32. Tyskland har grundat sin beg(cid:228)ran p(cid:229) behovet av att skydda m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa. Som st(cid:246)d f(cid:246)r sin beg(cid:228)ran om undantag har Tyskland l(cid:228)mnat in en kortfattad motive- ring till sina str(cid:228)ngare nationella best(cid:228)mmelser som grundas p(cid:229) tre dokument: en rapport tyska forskningsinstitutets senatskommittØ f(cid:246)r provning av h(cid:228)lsov(cid:229)dliga material (MAK-kommittØn), om det l(cid:228)mp- liga i att anv(cid:228)nda B[a]P som mark(cid:246)r(cid:228)mne f(cid:246)r bland- ningar av polycykliska aromatiska kolv(cid:228)ten som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n f(cid:246)rbr(cid:228)nningsprocesser (avslutad 1984), en under- s(cid:246)kning av de cancerframkallande egenskaperna hos B[a]P (4) och en datasamling om tillg(cid:229)ng p(cid:229) och anv(cid:228)nd- ning av olika alternativa tr(cid:228)skyddsmedel samt deras toxi- kologiska och ekotoxikologiska effekter. Det var emeller- tid inte m(cid:246)jligt att enbart utg(cid:229)ende fr(cid:229)n denna infor- mation g(cid:246)ra en sakpr(cid:246)vning av den tyska beg(cid:228)ran om undantag. 33. F(cid:246)r att unders(cid:246)ka huruvida de tyska nationella best(cid:228)m- melserna om utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)nd- 30. Mot bakgrund av vad som sagts ovan anser kommissio- nen att F(cid:246)rbundsrepubliken Tysklands beg(cid:228)ran om undantag fr(cid:229)n direktiv 94/60/EG, som l(cid:228)mnades in den (4) J. M. Holland, E. L. Frome, Advances in Modern Environmental Toxico- logy, Vol. VI, Applied Toxicology of Petroleum Hacrocarbons, ed MarcFarland et al, Princeton Scientific Publishers 1984. L 329/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 ning av kreosotbehandlat virke (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga och pro- l(cid:228)t portionerliga med avseende p(cid:229) det avsedda syftet kommissionen en extern konsult genomf(cid:246)ra en under- s(cid:246)kning f(cid:246)r att bed(cid:246)ma milj(cid:246)f(cid:246)roreningen genom kreo- sot i Tyskland (5). Vid bed(cid:246)mningen av Tysklands beg(cid:228)- ran har kommissionen dessutom anv(cid:228)nt resultaten fr(cid:229)n ytterligare tre unders(cid:246)kningar (6), som initierats av kom- missionen med anledning av liknande anm(cid:228)lningar fr(cid:229)n andra l(cid:228)nder. 34. Med tanke p(cid:229) de tidsgr(cid:228)nser som fastst(cid:228)lls i artikel 95. 6 och som inte existerade i den tidigare artikel 100a. 4, p(cid:229) vilken Tysklands anm(cid:228)lan grundas, b(cid:246)r det noteras att kommissionens anstr(cid:228)ngningar att finna n(cid:246)dv(cid:228)ndiga argument som talar f(cid:246)r att det (cid:228)r ber(cid:228)ttigat att bibeh(cid:229)lla de tyska best(cid:228)mmelserna inte kan utg(cid:246)ra n(cid:229)got framtida prejudikat. Vid pr(cid:246)vning av huruvida de nationella best(cid:228)mmelser som anm(cid:228)lts enligt artikel 95. 4 grundas p(cid:229) ett v(cid:228)sentligt behov, m(cid:229)ste kommissionen utg(cid:229) fr(cid:229)n de sk(cid:228)l som (cid:229)beropats av medlemsstaten f(cid:246)r att motivera ett bibeh(cid:229)llande av de nationella best(cid:228)mmelserna. Detta inneb(cid:228)r enligt best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rdraget att det (cid:229)ligger den medlemsstat som l(cid:228)mnar in en beg(cid:228)ran att visa att dessa (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r ber(cid:228)ttigade. Med tanke p(cid:229) det f(cid:246)r- farande som fastst(cid:228)lls i artikel 95 m(cid:229)ste kommissionen normalt begr(cid:228)nsa sin pr(cid:246)vning till att unders(cid:246)ka om de uppgifter som l(cid:228)mnats av medlemsstaten i fr(cid:229)ga (cid:228)r rele- vanta, utan att sj(cid:228)lv f(cid:246)rs(cid:246)ka finna eventuella sk(cid:228)l som kan ber(cid:228)ttiga anm(cid:228)lan. 35. Man kunde inte i n(cid:229)gon av de ovan n(cid:228)mnda unders(cid:246)k- ningarna dra n(cid:229)gra s(cid:228)kra slutsatser i fr(cid:229)ga om hur kreo- sot p(cid:229)verkar m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa, och i synnerhet betr(cid:228)f- fande dess cancerframkallande egenskaper, eftersom en s(cid:228)rskilt utformad l(cid:229)ngsiktig cancerstudie fortfarande p(cid:229)gick. Kommissionen fick tillg(cid:229)ng till denna studie (7) i b(cid:246)rjan av 1998. Nedan redovisas resultaten av samtliga dessa unders(cid:246)kningar. Alla unders(cid:246)kningar har dess- utom (cid:246)verl(cid:228)mnats till Vetenskapliga kommittØn f(cid:246)r toxi- citet, ekotoxicitet och milj(cid:246), som den 27 november 1998 avgav ett f(cid:246)rsta yttrande om cancerrisken f(cid:246)r kon- sumenter i samband med kreosot och kreosotbehandlat virke. Yttrandet reviderades den 4 mars 1999. (5) Environmental Resources Management, Scientific Evaluation of the for Derogation from Provisions of Council Directive German Request 94/60/EC Concerning Vreosote, slutrapport, 24 april 1996. (6) G. Grimmer, Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing The Netherlands to retain its National Laws on Creosote in Place of Council Directive 94/60/EC. Slutrapport, Biochemisches Institut f(cid:246)r Umweltcarcinogene, Gro(cid:223)hansdorf (Tyskland), december 1995. Dr. P. M. Sorgo, Study on the Justification in Scientific Terms of Allo- wing Denmark to Retain its National Laws on Creosote, slutrapport, november 1996. WS Atkins International Ltd, Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing Sweden to Retain its National Laws on Creosote in Place of Council Directive 94/60/EC, slutrapport, augusti 1997. (7) Fraunhofer-Institut of Toxicology and Aerosol Research, Dermal Carcinogenicity Study of two Coal Tar Products (CTP) by Chronic Epicuta- neous Application in Male CD-1 Mice (78 Weeks), slutrapport, Hanno- ver, oktober 1997. 3. 1 St(cid:246)d f(cid:246)r att det f(cid:246)religger v(cid:228)sentliga behov 3. 1. 1 Kreosot (cid:151) allm(cid:228)n information 36. Kreosot (cid:228)r blandning en komplex (cid:228)n 200 kemiska f(cid:246)reningar, fr(cid:228)mst aromatiska kolv(cid:228)ten och fenolf(cid:246)reningar samt aromatiska kv(cid:228)ve- och svavelf(cid:246)r- eningar. Det (cid:228)r ett medeltungt destillat av stenkolstj(cid:228)ra (kokpunkt ca 200(cid:150)400 (cid:176)C). av mer 37. Kreosot kan inneh(cid:229)lla mer (cid:228)n 30 olika polycykliska aro- matiska kolv(cid:228)ten (PAH) med en total PAH-halt p(cid:229) 85 %. De viktigaste av dessa (cid:228)r (cid:151) acenaften (cid:151) naftalen (cid:151) fenantren (cid:151) antracen (cid:151) fluoren (cid:151) fluoranten (cid:151) chrysen (cid:151) trifenylen (cid:151) benso[a]antracen (cid:151) benso[b]fluoranten (cid:151) benso[k]fluoranten (cid:151) benso[a]pyren 38. Benso[a]pyren (B[a]P) (cid:228)r ett av de polyaromatiska kolv(cid:228)- ten som studerats mest ing(cid:229)ende. Halten av B[a]P anv(cid:228)nds som en indikator eller en mark(cid:246)r f(cid:246)r klassifice- rings(cid:228)ndam(cid:229)l och speglar inte i sig det totala PAH-inne- h(cid:229)llet i kreosot. Beroende p(cid:229) den aktuella typen av kreo- sot kan halten av B[a]P variera mellan 0,003 och 0,3 viktprocent (30(cid:150)3 000 ppm). Genom fraktionerad destillation av stenkolstj(cid:228)ra och urval av fraktioner kan halten av B[a]P eller fenoler minskas. Western European Institute for Wood Preservation har tagit fram olika industristandarder som karakteriseras av olika inneh(cid:229)ll av vissa destillationsfraktioner och, vilket (cid:228)r (cid:228)nnu vikti- gare i detta sammanhang, olika inneh(cid:229)ll av B[a]P. De h(cid:246)gsta respektive l(cid:228)gsta koncentrationer som omfattas av dessa standarder (cid:228)r 500 ppm och 50 ppm. 39. Det (cid:228)r m(cid:246)jligt att modifiera b(cid:229)de de fysikaliska och kemiska egenskaperna hos kreosot om detta (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)n- digt med h(cid:228)nsyn till den avsedda anv(cid:228)ndningen eller av 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/51 milj(cid:246)sk(cid:228)l. Genom att tills(cid:228)tta komponenter med l(cid:228)gre kokpunkt (cid:228)r det m(cid:246)jligt att ta fram en produkt med l(cid:229)g viskositet som (cid:228)r l(cid:228)ttare att applicera med pensel. Denna produkt kallas ibland karbolineum. I direktiv 94/60/EG g(cid:246)rs ingen (cid:229)tskillnad mellan olika destillat av stenkol- stj(cid:228)ra, utan direktivet (cid:228)r till(cid:228)mpligt p(cid:229) en rad olika des- tillat som betecknas med sina namn, EINECS- och CAS- nummer. 40. Kreosot anv(cid:228)nds fr(cid:228)mst och n(cid:228)stan uteslutande f(cid:246)r behandling av virke. Storskaliga industriella och yrkes- m(cid:228)ssiga till(cid:228)mpningar h(cid:246)r till de allra viktigaste anv(cid:228)nd- ningsomr(cid:229)dena: f(cid:246)r anv(cid:228)ndning inom vattenteknik (p(cid:229)lverk f(cid:246)r skydd av strandbrinkar), jordbruk och produktion av frukt. ˜ven enskilda konsumenter anv(cid:228)nder kreosot och liknande produkter f(cid:246)r behandling av virke. j(cid:228)rnv(cid:228)gsyllar, elstolpar, stolpar 41. Kreosots utm(cid:228)rks av att det (cid:228)r (cid:151) ett effektivt svampbek(cid:228)mpningsmedel, (cid:151) ett effektivt insektsbek(cid:228)mpningsmedel, (cid:151) sv(cid:229)rnedbrytbart, kreosot mellan 1950 och 1975 unders(cid:246)ktes. Det totala antalet cancerfall var n(cid:229)got l(cid:228)gre (cid:228)n v(cid:228)ntat, men man konstaterade att det fanns en (cid:246)kad risk f(cid:246)r hud- och l(cid:228)ppcancer samt non-Hodgkin lymfom. Kreosotens sam- mans(cid:228)ttning dokumenterades emellertid inte och f(cid:246)rfat- tarna menar att det med h(cid:228)nsyn till det begr(cid:228)nsade anta- let fall inte (cid:228)r m(cid:246)jligt att dra n(cid:229)gra s(cid:228)kra slutsatser. (cid:214)kningen av antalet cancerfall skulle kunna bero b(cid:229)de p(cid:229) exponering f(cid:246)r kreosot och f(cid:246)r solljus. I en annan unders(cid:246)kning (9) konstaterades en (cid:246)kad d(cid:246)dlighet i tes- tikelcancer bland tegeltillverkare som exponerades f(cid:246)r kreosot under perioden 1911(cid:150)1938. Inte heller i detta fall k(cid:228)nner man till kreosotens halt av B[a]P eller dos/re- spons-sambandet. 46. Huvudsakligen p(cid:229) grundval av ett djurf(cid:246)rs(cid:246)k, d(cid:228)r m(cid:246)ss regelbundet exponerades f(cid:246)r acetonl(cid:246)sningar av B[a]P p(cid:229) huden under sin livstid (10), har International Agency for Research on Cancer (IARC) klassificerat kreosot i grupp 2A som cancerframkallande f(cid:246)r m(cid:228)nniskor. Denna klas- sificering inneb(cid:228)r att IARC g(cid:246)r bed(cid:246)mningen att det finns tillr(cid:228)ckliga bel(cid:228)gg f(cid:246)r att kreosot framkallar cancer hos djur och vissa bel(cid:228)gg fr(cid:229)n epidemiologiska studier som tyder p(cid:229) att kreosot framkallar cancer ocks(cid:229) hos m(cid:228)nniskor. Det finns inga signifikanta nya bel(cid:228)gg fr(cid:229)n senare unders(cid:246)kningar som p(cid:229)verkar denna slutsats. (cid:151) motst(cid:229)ndskraftigt mot urlakning och vittring. 42. En mycket lite m(cid:228)ngd kreosot anv(cid:228)nds i medicinska pro- dukter f(cid:246)r behandling av vissa hudsjukdomar, t. ex. pso- riasis. 47. K r e o s o t s t o x i c i t e t H(cid:228)lsoeffekter p(cid:229) m(cid:228)nniskor 43. Trots att kreosot har anv(cid:228)nts f(cid:246)r behandling av virke i (cid:246)ver hundra (cid:229)r finns det endast ett f(cid:229)tal publicerade uppgifter om effekter p(cid:229) m(cid:228)nniskor vid l(cid:229)ngvarig expo- nering f(cid:246)r kreosot. M(cid:229)nga av unders(cid:246)kningarna (cid:228)r dess- utom ganska gamla och uppfyller inte alltid moderna dokumentationskrav. 44. Exponering kan ske genom inandning, f(cid:246)rt(cid:228)ring eller hudkontakt. Kreosot bed(cid:246)ms vara n(cid:229)got till m(cid:229)ttligt gif- tig vid f(cid:246)rt(cid:228)ring. De flesta effekter som (cid:228)r k(cid:228)nda genom djurf(cid:246)rs(cid:246)k och alla epidemiologiska studier p(cid:229) m(cid:228)nni- skor g(cid:228)ller exponering av huden. 45. De fotoallergiska hudreaktioner som stenkolstj(cid:228)ra kan ge upphov till har beskrivits av flera f(cid:246)rfattare. Symptom som irritation, v(cid:229)rtor, missf(cid:228)rgning av huden och hudsprickor har rapporterats bland arbetare som expo- neras f(cid:246)r kreosot. Den senaste unders(cid:246)kningen om arbe- tare som exponeras f(cid:246)r kreosot i Sverige och Norge publicerades 1992 (8). Arbetare som exponerats f(cid:246)r (8) S. Karlehagen et al, Cancer Incidence Among Creosote-Exposed Workers, Scand. J. Work Environ. Health, 1992:18, s. 26. senast (cid:228)ndrat (cid:228)mnen (11), direktiv 94/69/EG (13), I flera (cid:229)r har experter fr(cid:229)n medlemsstaterna unders(cid:246)kt fr(cid:229)gan om klassificering av kreosot, andra destillat av stenkolstj(cid:228)ra och ytterligare s. k. komplexa (cid:228)mnen inom ramen f(cid:246)r r(cid:229)dets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om klassificering, f(cid:246)rpackning och m(cid:228)rkning av genom direktiv farliga 99/33/EG (12). P(cid:229) grundval av i huvudsak samma data som IARC beaktat, n(cid:229)ddes under utarbetandet av kom- tjugof(cid:246)rsta missionens anpassningen till den tekniska utvecklingen, en (cid:246)verens- kommelse om att klassificera kreosot och vissa andra destillat av stenkolstj(cid:228)ra som cancerframkallande (cid:228)mnen i kategori 2, vilket inneb(cid:228)r att de m(cid:229)ste m(cid:228)rkas med riskfras R 45 (cid:148)Kan ge cancer(cid:148). Klassificeringen som can- cerframkallande g(cid:228)ller emellertid inte om det kan visas att produkten inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n 0,005 viktprocent (= 50 ppm) B[a]P (14). Gemenskapens klassificering skil- jer sig i detta avseende fr(cid:229)n IARC:s klassificering, som g(cid:228)ller oberoende av det specificerade halten av B[a]P. den 48. I arbetsgruppen f(cid:246)r anpassning av direktiv 67/548/EEG till den tekniska utvecklingen gick medlemsstaterna (9) IARC, Monograph on the Evaluation of Carcinogenic Risk to Humans, Vol. 35, Polynuclear Aromatic Compounds, Part 4, Bitumen, Coal Tars and Derived Products, Shale Soils and Soots, Lyon, 1985. (10) Se fotnot 4. (11) EGT 196, 16. 8. 1967, s. 1. (12) EGT L 199, 30. 7. 1999, s. 57. (13) EGT L 381, 31. 12. 1994, s. 1. (14) Anm(cid:228)rkning M i f(cid:246)rordet 67/548/EEG g(cid:228)ller f(cid:246)r kreosot. till bilaga I till r(cid:229)dets direktiv L 329/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 endast med p(cid:229) att godta gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet p(cid:229) 50 ppm B[a]P f(cid:246)r att i klassificeringssyfte skilja mellan cancerframkal- lande och icke cancerframkallande destillat av stenkols- tj(cid:228)ra p(cid:229) villkor att kommissionen och medlemsstaterna utf(cid:228)rdade en gemensam deklaration om att situationen skulle ses (cid:246)ver p(cid:229) nytt n(cid:228)r resultaten av den ovan n(cid:228)mnda vetenskapliga unders(cid:246)kningen fr(cid:229)n Frauhofer- institutet blev k(cid:228)nda. Denna unders(cid:246)kning hade initie- rats av industrin i samarbete med IARC och p(cid:229)gick fort- farande vid denna tidpunkt. Det b(cid:246)r noteras att det 1994 inte fanns n(cid:229)gra tillg(cid:228)ngliga experimentella data som visade huruvida kreosot inneh(cid:229)llande mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P var cancerframkallande eller inte. Denna situation har nu f(cid:246)r(cid:228)ndrats och resultaten fr(cid:229)n Fraunho- fer-institutes unders(cid:246)kning redovisas nedan. neringsber(cid:228)kningar som har utarbetats i unders(cid:246)kning- arna diskuteras nedan. Milj(cid:246)p(cid:229)verkan 52. Milj(cid:246)f(cid:246)rorening genom kreosot har rapporterats i flera l(cid:228)nder, och den h(cid:228)rr(cid:246)r ofta fr(cid:229)n gamla impregnerings- anl(cid:228)ggningar. Merparten av den information som finns om kreosots nedbrytning i naturen har erh(cid:229)llits i sam- band med utsl(cid:228)pp av kreosot fr(cid:229)n industrier, och f(cid:246)rore- ning som finns kvar vid nedl(cid:228)ggning av kreosotfabriker. Milj(cid:246)f(cid:246)rorening har sp(cid:229)rats genom en analys av utvalda PAH-f(cid:246)reningar, bland andra B[a]P. 49. Kunskaper om kreosots toxikokinetiska egenskaper i m(cid:228)nniskor eller f(cid:246)rs(cid:246)ksdjur (cid:228)r (cid:228)nnu s(cid:229) l(cid:228)nge t(cid:228)mligen bristf(cid:228)lliga. Det (cid:228)r f(cid:246)rst nyligen som man unders(cid:246)kt den kvantitativa absorption av PAH genom huden, genom att m(cid:228)ta uts(cid:246)ndrade metaboliter av pyren (15). Absorp- tionen ser ut att variera fr(cid:229)n individ till individ och mel- lan olika hudpartier p(cid:229) en och samma individ. I en annan unders(cid:246)kning (16) m(cid:228)ttes hur olika PAH-f(cid:246)r- eningar absorberades genom huden. Det visade sig att PAH med en h(cid:246)gre molekylvikt (cid:228)n pyren (t. ex. B[a]P) inte absorberades lika snabbt. En uppskattning av upp- taget av B[a]P utifr(cid:229)n resultaten f(cid:246)r pyren (som anv(cid:228)n- des som (cid:148)mark(cid:246)r(cid:148)) skulle d(cid:228)rf(cid:246)r bli f(cid:246)r h(cid:246)g och kan anses vara f(cid:246)rsiktig i (cid:246)verkant. 50. Det b(cid:246)r noteras att alla effekter som observerats i djur- f(cid:246)rs(cid:246)k eller i epidemiologiska unders(cid:246)kningar p(cid:229) m(cid:228)nni- skor grundas p(cid:229) kronisk exponering f(cid:246)r h(cid:246)ga koncentra- tioner. Det finns inga rapporter i litteraturen om hud- cancerfall (eller cancer i andra organ) som kan h(cid:228)nf(cid:246)ras till exponering f(cid:246)r kreosot vid icke yrkesm(cid:228)ssigt bruk. 53. Kreosot (cid:228)r giftigt f(cid:246)r vissa organismer i jorden och mycket giftigt f(cid:246)r vattenlevande organismer (LC-50-v(cid:228)r- dena vid 96 timmars exponering (cid:228)r ofta l(cid:228)gre (cid:228)n 1 mg/l). M(cid:229)nga f(cid:246)reningar som ing(cid:229)r i kreosot (cid:228)r bioackumuler- bara. 54. PAH som f(cid:246)rekommer i milj(cid:246)n har f(cid:246)ljande egenskaper: (cid:151) F(cid:246)reningen binds kraftigt till organiska material i jorden. (cid:151) Den bryts vanligen ned l(cid:229)ngsamt i jorden och andra ekosystem. Rester av kreosot kan finnas kvar i m(cid:229)nga (cid:229)r i milj(cid:246)n (mer (cid:228)n 20(cid:150)30 (cid:229)r). (cid:151) Nedbrytningen sker fr(cid:228)mst genom ljusets inverkan (dvs. solstr(cid:229)lning) och genom inverkan av mikroor- ganismer (dvs. vissa bakterier). Den bakteriella ned- brytningen kan ske under som anaeroba f(cid:246)rh(cid:229)llanden. PAH med fyra ringar eller mer kan vara sv(cid:229)rnedbrytbara. aeroba s(cid:229)v(cid:228)l 51. Konsumenter kan exponeras n(cid:228)r preparat som inneh(cid:229)ller kreosot (eller karbolineum) anv(cid:228)nds f(cid:246)r behandling av virke och appliceras med pensel (exponering av huden och andningsv(cid:228)garna) eller vid anv(cid:228)ndning av behandlat virke (vuxna kan t. ex. exponeras vid uppf(cid:246)rande av sta- ket eller andra tr(cid:228)konstruktioner f(cid:246)r privat bruk, och barn n(cid:228)r de leker p(cid:229) anordningar av behandlat virke). Det finns inga m(cid:228)tdata om exponering av konsumenter f(cid:246)r kreosot, vare sig direkt genom anv(cid:228)ndning av pro- dukten eller indirekt genom kontakt med kreosotbe- handlat virke. De olika exponeringsmodeller och expo- (15) Van Rooij J. G. M. , et al. , Absorption of Polycyclic Aromatic Hydrocar- bons Through Human Skin: Differences between Anatomical Sites and Individuals, J. Tox. Environ. Health, 38, 1993, s. 355. (16) Van Rooij, J. G. M. , Dermal Exposure to Polycyclic Aromatic Hydrocar- bons Among Workers, Thesis ISBN 90-9007080-X, Nijmegen 1993. (cid:151) PAH som kommer ut i vattendrag binds snabbt till sediment. (cid:151) I vattendrag avl(cid:228)gsnas merparten av de l(cid:229)gmoleky- l(cid:228)ra PAH genom bakteriell nedbrytning, och h(cid:246)gmo- lekyl(cid:228)ra f(cid:246)reningar genom fotooxidering och sedi- mentering. Bakteriell nedbrytning av mer vattenl(cid:246)- siga PAH sker under s(cid:229)v(cid:228)l aeroba som anaeroba f(cid:246)r- h(cid:229)llanden. Det har visat sig att best(cid:229)ndsdelarna i PAH bioackumuleras i vattenlevande arter. 55. Utsl(cid:228)pp av PAH till luft, vatten och mark kan ske i sam- impregnerings- band med impregnering och lagring i anl(cid:228)ggningen, och vid anv(cid:228)ndning av behandlat virke. PAH som (cid:229)terfinns i olika ekosystem kommer fr(cid:229)n m(cid:229)nga olika k(cid:228)llor (f(cid:246)rbr(cid:228)nningsprocesser, trafik etc. ) och det (cid:228)r ofta sv(cid:229)rt att koppla koncentrationen av PAH till n(cid:229)gon viss k(cid:228)lla s(cid:229)som kreosotbehandlat virke. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/53 56. 57. En unders(cid:246)kning (17) i Sverige visar att stolpar impreg- nerade med kreosot, efter 40 (cid:229)r i jorden, har avgivit en del av de f(cid:246)reningar som ing(cid:229)r i kreosot, s(cid:228)rskilt de med den l(cid:228)gsta kokpunkten (< 270 (cid:176)C). Den st(cid:246)rsta m(cid:228)ngden lakades ut fr(cid:229)n den del av stolparna som befann sig ovan jord. De f(cid:246)roreningar som lakats ut hade emellertid en mycket l(cid:229)g mobilitet med iakttagelsen att PAH har en ytterst l(cid:229)g mobilitet i jord eftersom de absorberas v(cid:228)l av organiska material. F(cid:246)rekomsten av h(cid:246)ga PAH-koncentrationer i vattenmil- j(cid:246)er har ofta tillskrivits f(cid:246)rekomsten av kreosotbehandlat virke. Det har i flera unders(cid:246)kningar visats att migratio- nen av kreosotkomponenter fr(cid:229)n behandlat virke (cid:228)r h(cid:246)gre i s(cid:246)tvatten (cid:228)n i havsvatten. Migrationen ser ut att vara mer begr(cid:228)nsad i havsvatten. I en unders(cid:246)kning konstaterades att 93 % av det ursprungliga halten av i kreosotf(cid:246)reningar havet (18). F(cid:246)rorening av sediment genom kreosot som lakas ut skydda i Nederl(cid:228)nderna (19) strandbrinkar har dokumenterats och (cid:228)ven i unders(cid:246)kningar av f(cid:246)rorening fr(cid:229)n tidigare impregneringsanl(cid:228)ggningar. fr(cid:229)n p(cid:229)lverk som anv(cid:228)nds tr(cid:228)p(cid:229)lar (cid:229)terstod efter f(cid:246)r att tio (cid:229)r i 58. Vad g(cid:228)ller exponering av m(cid:228)nniskor finns det f(cid:246)r n(cid:228)rva- rande inte m(cid:229)nga m(cid:228)tdata om milj(cid:246)f(cid:246)rorening genom PAH fr(cid:229)n kreosot. 3. 1. 2 Tysklands st(cid:229)ndpunkt 59. Tysklands beg(cid:228)ran om att f(cid:229) bibeh(cid:229)lla de str(cid:228)ngare nationella best(cid:228)mmelserna i st(cid:228)llet f(cid:246)r direktiv 94/60/EG grundas uteslutande p(cid:229) p(cid:229)st(cid:229)endet att gemenskaps- best(cid:228)mmelserna i allm(cid:228)nhet erbjuder ett otillr(cid:228)ckligt h(cid:228)l- soskydd, s(cid:228)rskilt vad g(cid:228)ller h(cid:228)lsoriskerna f(cid:246)r konsumen- ter. Tyskland delar inte uppfattningen att riskerna (cid:228)r mycket sm(cid:229) vid anv(cid:228)ndning av kreosot som inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P och av virke som behandlats med s(cid:229)dan kreosot, vilket medlemsstaterna kom (cid:246)verens om under utarbetandet av direktiv 94/69/EG, den tjugo- f(cid:246)rsta anpassningen till den tekniska utvecklingen av direktiv 67/548/EEG, enligt vilket destillat av stenkols- tj(cid:228)ra som inneh(cid:229)ller B[a]P i koncentrationer som under- stiger gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet 50 ppm B[a]P inte beh(cid:246)ver klassifice- ras sin som cancerframkallande. Tyskland grundar bed(cid:246)mning p(cid:229) en unders(cid:246)kning (20) publicerad 1984 d(cid:228)r resultat fr(cid:229)n cancerogenitetstester med B[a]P presenteras. (17) S. Holmroos, Analys av kreosotstolpar i Siml(cid:229)ngsdalen efter 40 (cid:229)rs exponering i f(cid:228)lt. Rapport nr M205-252. 092. ˜lvkarleby: Vattenfall Utveckling. 1994 (18) L. L. Ingram et al. , Migration of Creosote and Its Components from Treated Piling Sections in a Marine Environment, Proc. Ann. Meet. Am. Wood Preserv. Assoc. 78, 1982, s. 120. Se (cid:228)ven fotnoterna 8 och 13. (19) Se fotnot 8. (20) Se fotnot 4. 60. Tyskland menar att de str(cid:228)ngare nationella best(cid:228)mmel- serna (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga med h(cid:228)nsyn till tj(cid:228)roljornas can- cerframkallande egenskaper. En anpassning till den skyddsniv(cid:229) som f(cid:246)reskrivs i direktiv 94/60/EG skulle inneb(cid:228)ra en oacceptabel (cid:246)kning av cancerrisken f(cid:246)r befolkningen. 61. Den cancerframkallande potentialen hos tj(cid:228)roljor varie- rar beroende p(cid:229) deras ursprung och p(cid:229) tillverkningspro- cessen. Det (cid:228)r inte praktiskt m(cid:246)jligt att testa den can- cerframkallande effekten hos alla komponenter i tj(cid:228)rolja. F(cid:246)r att kunna yttra sig om effektniv(cid:229)n har den s. k. MAK-kommittØn genomf(cid:246)rt en omfattande utv(cid:228)rdering av tillg(cid:228)ngliga data och dragit f(cid:246)ljande slutsatser: (cid:151) B[a]P kan anv(cid:228)ndas som mark(cid:246)r(cid:228)mne vid uppskatt- ning av den cancerframkallande effekten hos tj(cid:228)rol- jor. (cid:151) Tj(cid:228)roljor har en cancerframkallande potential som (cid:228)r 7 till 20 g(cid:229)nger st(cid:246)rre (cid:228)n vad som kan h(cid:228)nf(cid:246)ras enbart till halten av B[a]P. 62. Tyskland h(cid:229)ller med om att man av praktiska sk(cid:228)l kan bed(cid:246)ma tj(cid:228)roljors effektniv(cid:229) utifr(cid:229)n deras inneh(cid:229)ll av vissa komponenter, exempelvis B[a]P. Det (cid:228)r emellertid inte m(cid:246)jligt att p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt erh(cid:229)lla en fullst(cid:228)ndigt kvantita- tiv bed(cid:246)mning, eftersom halten av olika cancerframkal- lande (cid:228)mnen i tj(cid:228)roljor inte (cid:228)r densamma och eftersom alla (cid:228)mnen inte har identifierats och klassificerats. F(cid:246)r m(cid:229)nga av dessa (cid:228)mnen (cid:228)r de exakta effektniv(cid:229)erna inte k(cid:228)nda. 63. Det fr(cid:228)msta syftet med de nationella best(cid:228)mmelserna om begr(cid:228)nsning av tj(cid:228)roljor (cid:228)r enligt Tyskland att skydda konsumenternas h(cid:228)lsa. Best(cid:228)mmelserna har dess- utom den positiva effekten att arbetstagare och milj(cid:246) skyddas. Eftersom det var h(cid:228)lsorisken f(cid:246)r konsumenter som l(cid:229)g till grund f(cid:246)r de str(cid:228)ngare best(cid:228)mmelserna g(cid:246)r Tyskland ingen ytterligare analys av exponeringen av professionella anv(cid:228)ndare eller av milj(cid:246)n. 64. Vid bed(cid:246)mning av riskerna f(cid:246)r konsumenter har Tysk- land bed(cid:246)mt att exponering kan ske p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt: (cid:151) Hudkontakt vid anv(cid:228)ndning av tj(cid:228)roljor (som i all- m(cid:228)nhet appliceras med pensel). (cid:151) Hudkontakt vid montering eller bearbetning av behandlat virke. (cid:151) Hudkontakt med monterat behandlat virke. (cid:151) Exponering genom inandning vid anv(cid:228)ndning av tj(cid:228)roljor. (cid:151) Exponering genom inandning av tj(cid:228)roljekomponen- ter som avdunstar fr(cid:229)n behandlat virke. L 329/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 65. Det erk(cid:228)nns att den faktiska exponeringen f(cid:246)r tj(cid:228)roljor i h(cid:246)g grad beror p(cid:229) individens beteende, vilket (cid:228)r vanligt inom konsumentsektorn. Vid bed(cid:246)mning av best(cid:228)mmel- serna om exponering (cid:228)r det d(cid:228)rf(cid:246)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att ta h(cid:228)nsyn till de situationer d(cid:228)r exponeringsniv(cid:229)n ligger klart (cid:246)ver genomsnittet (v(cid:228)rsta fall-scenario). 66. P(cid:229) grundval av data i den enda unders(cid:246)kning d(cid:228)r man fastst(cid:228)ller ett dos/responssamband f(cid:246)r exponering f(cid:246)r B[a]P (21), g(cid:246)r Tyskland bed(cid:246)mningen att en l(cid:246)sning inneh(cid:229)llande 50 ppm B[a]P ger upphov till hudtum(cid:246)rer i 95 % av f(cid:246)rs(cid:246)ksdjuren. En mindre koncentrerad l(cid:246)s- ning, inneh(cid:229)llande 25 ppm B[a]P, ger tum(cid:246)rer hos 44 % av djuren, vilket visar att B[a]P (cid:228)ven i denna koncentra- tion har en starkt hudcancerframkallande verkan p(cid:229) m(cid:246)ss. 67. Tyskland motiverar sitt p(cid:229)st(cid:229)ende att direktiv 94/60/EG erbjuder en otillr(cid:228)cklig skyddsniv(cid:229) genom att mer ing(cid:229)- ende analysera ett av de fem ovann(cid:228)mnda exponerings- scenarierna (riskbed(cid:246)mning f(cid:246)r barn som leker p(cid:229) anordningar av virke som behandlats med kreosot inne- h(cid:229)llande 25 ppm B[a]P). Man antar att kontaktfrekven- sen (cid:228)r en g(cid:229)ng i veckan under fem (cid:229)r och att 10 (cid:181)l tj(cid:228)- rolja (cid:246)verf(cid:246)rs vid varje tillf(cid:228)lle. Med antagandet om en livstid p(cid:229) 70 (cid:229)r kommer Tyskland i sina ber(cid:228)kningar fram till att den kumulerade risken under livstiden (cid:228)r 0,02 (2 %). j(cid:228)mf(cid:246)ras med att man i 68. Tyskland drar f(cid:246)ljaktligen slutsatsen att den kumulativa risken under livstiden ligger i procentomr(cid:229)det. Detta skall internationella samman- hang brukar r(cid:228)kna med en acceptabel cancerrisk i stor- leksordningen 1 x 10-5 (dvs. 0,001 %). Den potentiella cancerrisken i samband med tj(cid:228)roljor som inneh(cid:229)ller 25 ppm B[a]P och virke som behandlats med s(cid:229)dana oljor (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte acceptabel. Vid uppskattning av exponeringen av barn som leker p(cid:229) anordningar av behandlat virke tar man dessutom endast h(cid:228)nsyn till exponeringen via huden. Tyskland menar att detta f(cid:246)r- modligen inneb(cid:228)r att den verkliga risken underskattas (den skulle kunna bli h(cid:246)gre om man ocks(cid:229) beaktade exponering genom inandning och intag via munnen). 69. ˜ven vad betr(cid:228)ffar den andra delen av de mer l(cid:229)ngt- g(cid:229)ende nationella best(cid:228)mmelserna, n(cid:228)mligen kravet p(cid:229) anv(cid:228)ndning av viss impregneringsteknik och begr(cid:228)ns- ningen av utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av behandlat virke, h(cid:228)nvisar Tyskland till denna bed(cid:246)m- ning enligt vilken h(cid:228)lsoriskerna f(cid:246)r konsumenter annars skulle vara oacceptabla. Det (cid:228)r endast genom de f(cid:246)re- skrivna impregneringsmetoderna som det (cid:228)r m(cid:246)jligt att garantera att tj(cid:228)roljorna tr(cid:228)nger in ordentligt i tr(cid:228)et och ger ett permanent och effektivt skydd. Den minskning av tj(cid:228)roljehalten p(cid:229) tr(cid:228)ets yta som kr(cid:228)vs efter behand- lingen (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r att minimera h(cid:228)lsoriskerna. En enkel applicering med pensel som utf(cid:246)rs av vanliga kon- sumenter ger en ineffektiv impregnering och leder dess- utom till h(cid:246)g exponering under appliceringen eftersom (21) Se fotnot 4. koncentrationen p(cid:229) ytan (cid:228)r h(cid:246)g. Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att begr(cid:228)nsa utsl(cid:228)ppandet p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndningen av virke som behandlats med kreosot inneh(cid:229)llande 50(cid:150)500 ppm B[a]P eftersom det, trots att tj(cid:228)roljehalten p(cid:229) ytan av virke som behandlas p(cid:229) detta s(cid:228)tt begr(cid:228)nsas, fortfarande f(cid:246)religger en betydande h(cid:228)lsorisk vid upp- repad (cid:151) och till och med vid tillf(cid:228)llig (cid:151) kontakt. Inga uppm(cid:228)tta eller uppskattade data l(cid:228)ggs fram som st(cid:246)d f(cid:246)r dessa p(cid:229)st(cid:229)enden. 70. Det anses ocks(cid:229) vara n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att begr(cid:228)nsa f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningen av anv(cid:228)nt, tidigare behandlat virke, eftersom can- cerrisken vid hudkontakt (cid:228)r oacceptabel. Tj(cid:228)roljorna hade tidigare en h(cid:246)gre halt av B[a]P och tj(cid:228)roljehalten p(cid:229) tr(cid:228)ets yta kan, s(cid:228)rskilt vid solbelysning, vara bety- dande (cid:228)ven efter flera (cid:229)r. Tj(cid:228)roljorna kan dessutom mig- rera fr(cid:229)n f(cid:228)rska snittytor i tr(cid:228)et. Inga uppm(cid:228)tta eller uppskattade data l(cid:228)ggs fram som st(cid:246)d f(cid:246)r detta p(cid:229)st(cid:229)- ende. 71. Tyskland h(cid:228)vdar slutligen att det finns mindre farliga och lika effektiva (cid:228)mnen som kan ers(cid:228)tta kreosot i alla till(cid:228)mpningar d(cid:228)r den nationella lagstiftningen inneb(cid:228)r ett f(cid:246)rbud mot anv(cid:228)ndning av tj(cid:228)roljor eller en str(cid:228)ngare begr(cid:228)nsning av anv(cid:228)ndningen (cid:228)n i EG-direktivet. Som st(cid:246)d f(cid:246)r denna synpunkt inneh(cid:229)ller den tyska beg(cid:228)ran en rapport om tr(cid:228)skyddsmedel med namn p(cid:229) alternativa (cid:228)mnen samt en redog(cid:246)relse f(cid:246)r deras h(cid:228)lso- och milj(cid:246)- risker. Tj(cid:228)roljor omfattas emellertid inte av denna rap- port. 3. 1. 3 Bed(cid:246)mning av Tysklands st(cid:229)ndpunkt E x p o n e r i n g a v m i l j (cid:246) n 72. 73. I den unders(cid:246)kning som genomf(cid:246)rts av ERM granskades all tillg(cid:228)nglig information om eventuell direkt expone- ring av den tyska befolkningen f(cid:246)r ovanligt h(cid:246)ga halter av kreosot fr(cid:229)n produkter som s(cid:228)ljs till konsumenter och genom kontakt med kreosotbehandlat virke. I unders(cid:246)kningen granskades (cid:228)ven information om even- tuell direkt exponering av den tyska akvatiska milj(cid:246)n f(cid:246)r h(cid:246)ga doser av PAH fr(cid:229)n kreosotbehandlat virke. Avsik- ten var att se om det f(cid:246)rel(cid:229)g s(cid:228)rskilda f(cid:246)rh(cid:229)llanden som, (cid:228)ven om detta inte (cid:229)beropats av Tyskland, skulle kunna ber(cid:228)ttiga ett bibeh(cid:229)llande av de str(cid:228)ngare nationella best(cid:228)mmelserna i st(cid:228)llet f(cid:246)r direktiv 94/60/EG. S(cid:229)som framg(cid:229)r av avsnittet med allm(cid:228)n information om kreosot, (cid:228)r anv(cid:228)ndningen av destillat av stenkolstj(cid:228)ra f(cid:246)r behandling av virke endast en m(cid:246)jlig k(cid:228)lla till utsl(cid:228)pp av B[a]P och andra PAH i milj(cid:246)n. Utsl(cid:228)pp f(cid:246)rekommer i samband med en l(cid:229)ng rad m(cid:228)nskliga verksamheter och de viktigaste k(cid:228)llorna (cid:228)r i dag trafiken, industrin och energiproduktionen. I tabell 2, som h(cid:228)mtats fr(cid:229)n ERM- unders(cid:246)kningen, (cid:229)terfinns en (cid:246)versikt (cid:246)ver de uppskat- tade utsl(cid:228)ppen av B[a]P i n(cid:229)gra europeiska l(cid:228)nder. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/55 Tabell 2 Uppskattade utsl(cid:228)pp av B[a]P i n(cid:229)gra europeiska l(cid:228)nder (22) Land Totala utsl(cid:228)pp (t/(cid:229)r) K(cid:228)llans andel av de totala utsl(cid:228)ppen % F(cid:246)rbr(cid:228)nning av br(cid:228)nsle Transport Industri (cid:214)vrigt Danmark Sverige Norge Tyskland F(cid:246)renade kungariket Frankrike Nederl(cid:228)nderna Europa 1 6 8 215 49 54 7 1 409 57,5 42,0 14,9 79,9 61,2 26,2 20,0 69,3 0,0 2,0 72,6 1,3 0,7 34,5 4,8 6,0 21,2 48,2 9,6 17,1 32,8 34,3 67,5 23,3 21,3 7,8 2,9 1,7 5,3 5,0 7,7 1,8 75. 74. Av tabell 2 framg(cid:229)r klart och tydligt att anv(cid:228)ndningen av kreosot (som skulle omfattas av kategorin (cid:148)(cid:214)vrigt(cid:148) eller (cid:148)Industri(cid:148)) endast i mindre utstr(cid:228)ckning bidrar till de totala utsl(cid:228)ppen av B[a]P i den tyska milj(cid:246)n. I en f(cid:228)rsk unders(cid:246)kning (23), som genomf(cid:246)rts med st(cid:246)d fr(cid:229)n det tyska milj(cid:246)ministeriet och i vilken man anv(cid:228)nt den tyska artbanken (en historisk databank med en rad olika arter fr(cid:229)n skilda platser i Tyskland), dras slutsatsen att PAH-koncentrationerna i atmosf(cid:228)ren och i den marina milj(cid:246)n har minskat p(cid:229) ett signifikant s(cid:228)tt under perioden 1985(cid:150)1994. I tabell 3 finns en (cid:246)versikt (cid:246)ver f(cid:246)rbrukningen av kreosotbehandlat virke i Europa. 76. Tabell 3 F(cid:246)rbrukning av kreosotbehandlat virke i Europa (1990) (24) Land ¯rlig anv(cid:228)ndning 1990 (m3/(cid:229)r) ¯rlig anv(cid:228)ndning per capita (10ﬂ3 m3/capita och (cid:229)r) ¯rlig anv(cid:228)ndning per km2 (m3/km2 och (cid:229)r) Tyskland Nederl(cid:228)nderna Spanien Italien F(cid:246)renade kungariket Sverige Frankrike Belgien Norge Irland Finland Danmark Europa 150 000 100 000 93 000 74 000 65 000 57 000 45 000 26 000 20 000 20 000 13 000 5 000 1 000 000 2,3 6,7 2,4 1,3 1,1 7,1 0,8 2,6 5,0 5,0 2,6 1,0 2,0 0,4 2,9 0,2 0,3 0,3 0,1 0,08 0,8 0,06 0,3 0,04 0,1 0,2 (22) K(cid:228)lla: van den Hout KD, 1994. (cid:148)The impact of atmospheric deposition of non-acidifying pollutants on the quality of European forest soils and the North Sea(cid:148), huvudrapport fr(cid:229)n ESQUAD-projektet, s. 145 ff. (23) J. Jakob, G. Grimmer, A. Hildebrandt, Trends in Environmental Pollution by PAH in Germany during the Period 1985(cid:150)1995, publicerad i Polycyclic Aromatic Compounds (1996). (24) BHK Consulting Engineers: Foundation of the appeal against the EC-directive on creosote, slutrapport, Delft, 1 juli 1995, s. 6. L 329/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 77. I Europa anv(cid:228)ndes totalt 1 miljon m3 kreosotbehandlat virke under 1990. I absoluta tal (cid:228)r Tyskland den st(cid:246)rsta anv(cid:228)ndaren av kreosotbehandlat virke. Anv(cid:228)ndningen per capita (cid:228)r emellertid inte s(cid:228)rskilt h(cid:246)g (8:e plats av 12). F(cid:246)rbrukningen per km2 ligger (cid:246)ver genomsnittet men (cid:228)r betydligt l(cid:228)gre (cid:228)n i Nederl(cid:228)nderna. Det (cid:228)r viktigt att observera att uppgifterna (cid:228)r fr(cid:229)n 1990, dvs. innan de tyska best(cid:228)mmelserna om tj(cid:228)roljor tr(cid:228)dde i kraft. 78. F(cid:246)ljaktligen finns det inga data som ger st(cid:246)d f(cid:246)r att det, n(cid:228)r det g(cid:228)ller milj(cid:246)f(cid:246)rorening genom PAH och B[a]P som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n anv(cid:228)ndning av kreosot och kreosotbe- handlat virke, skulle f(cid:246)religga en s(cid:228)rskild situation i Tyskland som g(cid:246)r att det kr(cid:228)vs en str(cid:228)ngare nationell policy. E x p o n e r i n g a v m (cid:228) n n i s k o r 79. Innan sj(cid:228)lva bed(cid:246)mningen av riskerna f(cid:246)r m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa kommenteras, b(cid:246)r det noteras att inget av dessa problem (cid:228)r specifikt f(cid:246)r Tyskland och att de alla, p(cid:229) lik- nande s(cid:228)tt, skulle kunna g(cid:228)lla (cid:228)ven i andra medlemssta- ter. 80. Vad g(cid:228)ller riskerna f(cid:246)r m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa b(cid:246)r det noteras att Tyskland varken l(cid:228)gger fram n(cid:229)gra nya data (dvs. data som inte var k(cid:228)nda n(cid:228)r direktiv 94/60/EG f(cid:246)rbered- des) eller data som visar att den tyska allm(cid:228)nheten i h(cid:246)gre grad (cid:228)n befolkningen i andra medlemsstater expo- neras f(cid:246)r kreosot. P(cid:229)st(cid:229)endet att cancerrisken i samband med kreosot som inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P har underskattats, grundas p(cid:229) samma unders(cid:246)kning som IARC anv(cid:228)nt i klassificeringssyfte. Under den (cid:148)Workshop on the carcinogenicity of complex and petroleum deri- ved substances(cid:148) som organiserades av EG i Ispra 1992 och som ledde fram till klassificeringsreglerna i direktiv 67/548/EEG diskuterades denna unders(cid:246)kning ocks(cid:229) som grund f(cid:246)r bed(cid:246)mningen av den cancerframkallande potentialen hos B[a]p och tj(cid:228)roljor. Detta inneb(cid:228)r att unders(cid:246)kningen i vederb(cid:246)rlig ordning hade beaktats innan direktiv 94/60/EG antogs. 82. Den tyska bed(cid:246)mningen skiljer sig fr(cid:229)n de (cid:246)vriga i det att exponeringsdosen av B[a]P helt enkelt antas vara den totala m(cid:228)ngd B[a]P som (cid:246)verf(cid:246)rs till huden och inte har ber(cid:228)knats utifr(cid:229)n uppm(cid:228)tta absorptionsdata. Den dagliga exponeringsdosen Tyskland B[a]P 39,3 ng/dag (vid en (cid:246)verf(cid:246)ring per vecka av 10 (cid:181)l kreo- sot med en densitet p(cid:229) 1,1 g/ml inneh(cid:229)llande 25 ppm B[a]P). enligt av (cid:228)r 83. Till skillnad fr(cid:229)n vad som (cid:228)r fallet i de andra unders(cid:246)k- ningarna, tar Tyskland inte h(cid:228)nsyn till kroppsvikten och till den exponerade individens hudegenskaper, utan anv(cid:228)nder direkt dos/respons-sambandet fr(cid:229)n en under- s(cid:246)kning som gjorts p(cid:229) m(cid:246)ss. N(cid:228)r den ber(cid:228)knade expone- ringen r(cid:228)knats om till en kroppsvikt p(cid:229) 15 kg (s(cid:229)som de andra bed(cid:246)marna gjort) uppg(cid:229)r den dagliga dosen till 2,62 ng/kg kroppsvikt/dag. Detta (cid:228)r visserligen ett n(cid:229)got h(cid:246)gre v(cid:228)rde (cid:228)n i resultaten fr(cid:229)n de nederl(cid:228)ndska myn- digheterna (2 ng/kg kroppsvikt/dag) och i den unders(cid:246)k- ning som kommissionen best(cid:228)llt inom ramen f(cid:246)r den svenska beg(cid:228)ran (0,85 respektive 1,7 ng/kg kroppsvikt/ dag), men det ligger (cid:228)nd(cid:229) i samma storleksordning. 84. Trots att den dagliga exponering f(cid:246)r B[a]P som Tyskland kommit fram till i sina ber(cid:228)kningar (efter omr(cid:228)kning till kroppsvikten) inte skiljer sig s(cid:228)rskilt mycket fr(cid:229)n den dos som uppskattats av de nederl(cid:228)ndska myndigheterna (och i den unders(cid:246)kning som kommissionen best(cid:228)llt inom ramen f(cid:246)r den svenska beg(cid:228)ran) (cid:228)r resultaten, dvs. den ber(cid:228)knade risken, mycket annorlunda. Enligt de nederl(cid:228)ndska myndigheterna ligger risken endast n(cid:229)got (cid:246)ver den acceptabla niv(cid:229)n (i storleksordningen 1 x 10ﬂ5) f(cid:246)r virke som behandlats med kreosot inneh(cid:229)llande 50 ppm B[a]P och en daglig exponering under tio (cid:229)r. Tyskland, d(cid:228)remot, kommer i sina ber(cid:228)kningar fram till en risk som (cid:228)r flera tiopotenser h(cid:246)gre (2 x 10ﬂ2) f(cid:246)r virke som behandlats med kreosot inneh(cid:229)llande endast 25 ppm B[a]P med exponering en g(cid:229)ng i veckan under fem (cid:229)r. En mycket l(cid:228)gre exponering resulterar allts(cid:229) i en betydligt st(cid:246)rre risk. Tysklands antaganden torde s(cid:229)ledes inneb(cid:228)ra en klar (cid:246)verskattning av riskerna. 81. De uppskattningar som Tyskland gjort i samband med riskbed(cid:246)mningen f(cid:246)r barn som leker p(cid:229) anordningar av kreosotbehandlat virke bygger p(cid:229) en rad antaganden. Dessa antaganden m(cid:229)ste j(cid:228)mf(cid:246)ras med liknande utv(cid:228)r- deringar som gjorts av andra bed(cid:246)mare, exempelvis de nederl(cid:228)ndska myndigheterna och i den unders(cid:246)kning som kommissionen best(cid:228)llt inom ramen f(cid:246)r den svenska beg(cid:228)ran om undantag enligt den tidigare artikel 100a. 4 r(cid:246)rande samma direktiv, samt inom Vetenskapliga kom- mittØn f(cid:246)r toxicitet, ekotoxicitet och milj(cid:246). 85. Denna bed(cid:246)mning f(cid:229)r st(cid:246)d i ERM-unders(cid:246)kningar (25), d(cid:228)r man kritiserar Tysklands riskbed(cid:246)mning f(cid:246)r barn som leker p(cid:229) anordningar av kreosotbehandlat virke f(cid:246)r att den varken (cid:228)r utf(cid:246)rlig eller kvantitativ. ERM p(cid:229)pekar att om Tysklands antaganden och ber(cid:228)kningar till(cid:228)mpas p(cid:229) exponeringsdata som uppm(cid:228)tts i arbetsmilj(cid:246)under- s(cid:246)kningar skulle samtliga arbetstagare ha drabbats av hudcancer (en risk st(cid:246)rre (cid:228)n 300 %), vilket uppenbarli- gen inte var fallet. (25) Se fotnot 5. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/57 86. Av de bed(cid:246)mningar som har gjorts av de nederl(cid:228)ndska myndigheterna och i de tv(cid:229) unders(cid:246)kningar som kom- missionen best(cid:228)llt inom ramen f(cid:246)r Tysklands respektive Sveriges beg(cid:228)ran om undantag enligt den tidigare artikel 100a. 4, framg(cid:229)r emellertid att den sannolika expone- ringen f(cid:246)r B[a]P av barn som leker p(cid:229) anordningar av kreosotbehandlat virke (cid:228)r s(cid:229)dan att man inte helt kan avf(cid:228)rda Tysklands p(cid:229)st(cid:229)ende att risken (cid:228)r oacceptabel. B(cid:229)da konsulterna rekommenderade dessutom kommis- sionen att inv(cid:228)nta resultaten av den l(cid:229)ngsiktiga cancer- studie (26) som d(cid:229) fortfarande p(cid:229)gick (vilka erh(cid:246)lls i b(cid:246)r- jan av 1998) innan den fattade n(cid:229)got beslut. Resultaten av denna studie har granskats av Vetenskapliga kommit- tØn f(cid:246)r toxicitet, ekotoxicitet och milj(cid:246) och kommittØns analys redovisas nedan. 3. 1. 4 Bed(cid:246)mning gjord av Vetenskapliga kommittØn f(cid:246)r toxi- citet, ekotoxicitet och milj(cid:246) 87. Vid utarbetandet av direktiv 94/69/EG, den tjugof(cid:246)rsta anpassningen till den tekniska utvecklingen av direktiv 67/548/EEG (27), godtog medlemsstaterna en halt p(cid:229) 50 ppm B[a]P som ofarlig. S(cid:229)som redan n(cid:228)mnts, enades emellertid kommissionen och medlemsstaterna om en gemensam deklaration enligt vilken situationen skulle ses (cid:246)ver mot bakgrund av resultaten av den unders(cid:246)k- ning av cancerframkallande egenskaper hos destillat av stenkolstj(cid:228)ra som d(cid:229) genomf(cid:246)rdes p(cid:229) industrins initiativ och i samarbete med IARC. 88. Unders(cid:246)kningen (28) (cid:246)verl(cid:228)mnades till kommissionen i januari 1998. I unders(cid:246)kningen testades de cancerfram- kallande effekterna hos tv(cid:229) kreosotprodukter som till- handah(cid:246)lls av sponsorf(cid:246)retaget (R(cid:252)ttgers-VfT AG, Tysk- land) och som inneh(cid:246)ll 10 respektive 275 ppm B[a]P. P(cid:229) grund av produkternas h(cid:246)ga viskositet kunde de inte appliceras direkt p(cid:229) huden p(cid:229) m(cid:246)ss, utan m(cid:229)ste sp(cid:228)das ut i toluen. L(cid:246)sningar med olika koncentrationer av pro- dukten (dvs. olika B[a]P-koncentrationer) samt l(cid:246)sningar av ren B[a]P och av ren toluen (kontrollgrupp) applice- rades p(cid:229) grupper av 62 m(cid:246)ss under 78 veckor (25 (cid:181)l, tv(cid:229) g(cid:229)nger i veckan). Under denna tid noterades utveck- lingen av tum(cid:246)rer och f(cid:246)rs(cid:246)ksdjuren unders(cid:246)ktes nog- grant efter f(cid:246)rs(cid:246)kets avslutande. 89. Kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mnade denna unders(cid:246)kning och all annan dokumentation med vetenskapliga data och upp- gifter om kreosotexponering till Vetenskapliga kommit- tØn f(cid:246)r toxicitet, ekotoxicitet och milj(cid:246) (nedan kallad kommittØn). KommittØn ombads bed(cid:246)ma huruvida det finns tillr(cid:228)ckliga vetenskapliga bel(cid:228)gg f(cid:246)r att kreosot (26) Se fotnot 7. (27) EGT L 381, 31. 12. 1994, s. 1. (28) Se fotnot 7. som inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P utg(cid:246)r en can- cerrisk f(cid:246)r konsumenter genom virke som behandlats med s(cid:229)dan kreosot och, om det finns en s(cid:229)dan risk, huruvida dess omfattning kan uppskattas eller kvantifie- ras. KommittØn antog sitt yttrande den 27 november 1998. 90. KommittØn menar att Fraunhofer-institutets unders(cid:246)k- ning (cid:228)r v(cid:228)l utformad och att den bekr(cid:228)ftar att preparat av stenkolstj(cid:228)ra kan framkalla cancer. P(cid:229) grund av de genotoxiska egenskaperna hos B[a]P och andra PAH finns det ingen tr(cid:246)skelkoncentration som best(cid:228)mmer deras cancerogenitet. Unders(cid:246)kningen pekar p(cid:229) ett lin- j(cid:228)rt dos/respons-samband mellan de applicerade prepara- tens halt av B[a]P och antalet djur som utvecklade tum(cid:246)- rer. J(cid:228)mf(cid:246)rt med ren B[a]P har b(cid:229)da preparaten en fem g(cid:229)nger s(cid:229) h(cid:246)g potential att inducera hudtum(cid:246)rer, f(cid:246)r- modligen beroende p(cid:229) att kreosot (cid:228)ven inneh(cid:229)ller andra cancerframkallande (cid:228)mnen. Av unders(cid:246)kningen kan man dra slutsatsen att kreosot inneh(cid:229)llande 50 ppm B[a]P ger upphov till en signifikant f(cid:246)rekomst av hud- cancer hos m(cid:246)ss. 91. Utifr(cid:229)n dessa data och de effekter som konstaterats vid applicering av kreosot p(cid:229) huden p(cid:229) m(cid:246)ss (cid:228)r det inte m(cid:246)jligt att dra n(cid:229)gra slutsatser om effekterna vid expo- nering av m(cid:228)nniskor. Det (cid:228)r ocks(cid:229) f(cid:246)rknippat med os(cid:228)- kerhet att extrapolera data om hudcancerframkallande egenskaper fr(cid:229)n m(cid:246)ss till m(cid:228)nniskor, och det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r sv(cid:229)rt att direkt anv(cid:228)nda dessa data f(cid:246)r att bed(cid:246)ma can- cerrisken f(cid:246)r m(cid:228)nniskor. K(cid:228)nsligheten n(cid:228)r huden expo- neras f(cid:246)r kreosots cancerframkallande verkan (cid:228)r artbero- ende och beror ocks(cid:229) p(cid:229) hudens morfologi och fysio- logi, p(cid:229) metabolisk aktivering och deaktivering i huden och p(cid:229) reparationsprocesser. P(cid:229) grundval av de tillg(cid:228)ng- liga uppgifterna (cid:228)r det d(cid:228)rf(cid:246)r sv(cid:229)rt att p(cid:229) vetenskaplig grund bed(cid:246)ma cancerrisken, t. ex. vid exponering av huden p(cid:229) barn som leker p(cid:229) anordningar av kreosotbe- handlat virke. 92. Utifr(cid:229)n de uppgifter som ing(cid:229)r i Fraunhofer-institutets unders(cid:246)kning r(cid:228)knade kommittØn fram ett T25-v(cid:228)rde (cancerframkallande potential) f(cid:246)r ren B[a]P p(cid:229) 13 (cid:181)g/kg kroppsvikt/dag. T25 (cid:228)r den kroniska dagliga dos per kg kroppsvikt som i 25 % av f(cid:246)rs(cid:246)ksdjuren framkallar tum(cid:246)rer i en viss v(cid:228)vnad under artens normala livsl(cid:228)ngd. De kreosotberedningar som testades hade i snitt fem g(cid:229)nger s(cid:229) h(cid:246)g cancerframkallande potential (2,7 (cid:181)g/kg kroppsvikt/dag). 93. Om den uppskattade exponering som Tyskland kommit fram till vid sina ber(cid:228)kningar i scenariot med barn som leker p(cid:229) anordningar av kreosotbehandlat virke (2,62 ng B[a]P per kg kroppsvikt/dag) n(cid:228)rmar sig den verkliga exponeringen, skulle detta resultera i en livsl(cid:229)ng cancer- risk p(cid:229) 2,52 x 10ﬂ4 vid den daglig exponering under hela livstiden, vilket helt klart ger anledning till oro (3,6 x 10ﬂ5 vid en daglig exponering under tio (cid:229)r av 70 L 329/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 enligt det nederl(cid:228)ndska antagandet och 1,8 (cid:215) 10ﬂ5 vid en daglig exponering under fem (cid:229)r av 70 enligt det tyska antagandet). Vid anv(cid:228)ndning av de doser som ber(cid:228)knats av de nederl(cid:228)ndska myndigheterna (2 ng/kg kroppsvikt/dag) eller i den unders(cid:246)kning som kommis- sionen best(cid:228)llt inom ramen f(cid:246)r Sveriges beg(cid:228)ran (0,85 eller 1,7 ng/kg kroppsvikt/dag) (cid:246)kar risken proportio- nerligt. 94. P(cid:229) grundval av den senaste unders(cid:246)kningen av dos/re- spons-sambandet f(cid:246)r kreosots hudcancerframkallande egenskaper, enligt kommittØns ber(cid:228)kningar, och den exponeringsmodell som valts av Tyskland, (cid:228)r den ber(cid:228)k- nade risken flera tiopotenser l(cid:228)gre (cid:228)n vad Tyskland upp- skattat. Beroende p(cid:229) den valda exponeringsmodellen (cid:228)r risken emellertid n(cid:229)got (cid:246)ver eller klart (cid:246)ver det v(cid:228)rde p(cid:229) 1 (cid:215) 10ﬂ5 som V(cid:228)rldsh(cid:228)lsoorganisationen f(cid:246)reslagit som en godtagbar niv(cid:229) f(cid:246)r genotoxiska cancerframkallande (cid:228)mnen i dricksvatten. 95. KommittØn n(cid:228)mner ocks(cid:229) att den siffra p(cid:229) 2 ng B[a]P per kg kroppsvikt/dag, som motsvarar h(cid:246)gsta t(cid:228)nkbara exponering f(cid:246)r B[a]P vid lek p(cid:229) anordningar av kreosot- behandlat virke, m(cid:229)ste j(cid:228)mf(cid:246)ras med de uppskattningar som gjorts av intaget av B[a]P via f(cid:246)dan. Det (cid:229)rliga inta- get av B[a]P via f(cid:246)dan har uppskattats vara i storleksord- ningen 0,3(cid:150)1,6 mg, vilket skulle ge en daglig expone- ring p(cid:229) 12(cid:150)63 ng/kg kroppsvikt f(cid:246)r en person som v(cid:228)ger 70 kg (dvs. klart mer (cid:228)n exponeringen via huden). 96. Sammanfattningsvis drar kommittØn f(cid:246)ljande slutsatser: 1. (cid:151) Med beaktande av B[a]P:s genotoxiska egenska- Fraunhofer-institutets av per och resultatet unders(cid:246)kning finns det tillr(cid:228)ckliga vetenskapliga bel(cid:228)gg som st(cid:246)djer tesen att kreosot inneh(cid:229)l- lande mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P och/eller virke behandlat med s(cid:229)dan kreosot utg(cid:246)r en cancerrisk f(cid:246)r konsumenter. (cid:151) B[a]P (cid:228)r en bra indikator p(cid:229) cancerrisken i sam- band med det testade preparatet, eftersom det finns ett linj(cid:228)rt samband mellan cancerf(cid:246)rekoms- ten och dosen av B[a]P. Kreosotpreparatets can- cerframkallande potential var emellertid fem g(cid:229)nger h(cid:246)gre (cid:228)n vad som kunde f(cid:246)rv(cid:228)ntas enbart utifr(cid:229)n dess halt av B[a]P. 2. (cid:151) P(cid:229) grundval av de tillg(cid:228)ngliga uppgifterna, och med h(cid:228)nsyn tagen till den betydande os(cid:228)kerhet som (cid:228)r f(cid:246)rknippad med bed(cid:246)mningen av ris- kerna f(cid:246)r barn som kommer i kontakt med kreosotbehandlat virke, anser kommittØn att ris- kens omfattning ger klar anledning till oro. Den h(cid:246)gsta uppskattade exponeringen (cid:228)r emellertid ca 6(cid:150)30 g(cid:229)nger l(cid:228)gre (cid:228)n den vuxna befolkning- ens exponering f(cid:246)r B[a]P via f(cid:246)dan. (cid:151) F(cid:246)r att b(cid:228)ttra kunna bed(cid:246)ma exponeringen skulle det vara n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att g(cid:246)ra en verklig massbalansunders(cid:246)kning av exponerade barn. F(cid:246)rutom att en s(cid:229)dan unders(cid:246)kning skulle vara ytterst komplicerad och resurskr(cid:228)vande, skulle den ocks(cid:229) ge upphov till etiska fr(cid:229)gest(cid:228)llningar. 3. 1. 5 (cid:214)vergripande bed(cid:246)mning 97. Tyskland har inte h(cid:228)vdat, och det har inte heller kunnat visas genom ytterligare forskning, att det r(cid:229)der en s(cid:228)r- skild situation i Tyskland vad g(cid:228)ller den allm(cid:228)nna f(cid:246)ro- reningen av milj(cid:246)n med PAH eller exponeringen av m(cid:228)nniskor och milj(cid:246) f(cid:246)r PAH som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n kreosot och kreosotbehandlat virke, eller att s(cid:229) skulle bli fallet om Tyskland till(cid:228)mpade best(cid:228)mmelserna i direktiv 94/60/EG. 98. Kommissionen har emellertid erh(cid:229)llit ytterligare infor- mation fr(cid:229)n Nederl(cid:228)nderna, Sverige och Danmark inom ramen f(cid:246)r deras respektive beg(cid:228)ran om undantag fr(cid:229)n direktiv 94/60/EG enligt den tidigare artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget, och nya vetenskapliga bel(cid:228)gg har erh(cid:229)llits genom en omfattande unders(cid:246)kning som genomf(cid:246)rts efter det att gemenskapsdirektivet antogs. 99. P(cid:229) grundval av de senaste experimentella data som finns tillg(cid:228)ngliga har kommittØn bed(cid:246)mt att kreosot som inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P och virke som behandlats med s(cid:229)dan kreosot utg(cid:246)r en cancerrisk f(cid:246)r m(cid:228)nniskor, och att det inte med s(cid:228)kerhet g(cid:229)r att fast- st(cid:228)lla riskens omfattning. Med h(cid:228)nsyn till den os(cid:228)kerhet som r(cid:229)der betr(cid:228)ffande exponeringen anser kommissio- nen att det med h(cid:228)nsyn till f(cid:246)rsiktighetsprincipen (cid:228)r motiverat att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att minska risken f(cid:246)r l(cid:229)ngvarig exponering av huden f(cid:246)r kreosot, b(cid:229)de genom direktkontakt med kreosot och med kreosotbehandlat virke. 100. Den lagstiftning som Tyskland anm(cid:228)lt till kommissionen (cid:246)verensst(cid:228)mmer med proportionalitetsprincipen, dvs. (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)refaller inte vara mer l(cid:229)ngtg(cid:229)ende (cid:228)n vad som (cid:228)r l(cid:228)mpligt och n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att uppn(cid:229) det efter- str(cid:228)vade m(cid:229)let, eftersom det enligt lagstiftningen (cid:228)r m(cid:246)j- ligt att anv(cid:228)nda kreosot och produkter som inneh(cid:229)ller kreosot n(cid:228)r detta (cid:228)r f(cid:246)renligt med behovet att skydda m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och milj(cid:246)n. 101. I enlighet med artikel 95. 7 i f(cid:246)rdraget har kommissio- nen redan b(cid:246)rjat unders(cid:246)ka om best(cid:228)mmelserna r(cid:246)rande 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/59 kreosot i direktiv 94/60/EG b(cid:246)r anpassas till den tek- niska utvecklingen. Dessutom kommer kommissionen, inom ramen f(cid:246)r det arbetsprogram som f(cid:246)reskrivs i arti- kel 16 i Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsl(cid:228)ppande av biocidpro- dukter p(cid:229) marknaden (29), att granska anv(cid:228)ndningen av kreosot inom de tidsramar som fastst(cid:228)lls i det direktivet och med h(cid:228)nsyn till andra m(cid:246)jliga prioriteringar som framkommer n(cid:228)r programmet slutligen inr(cid:228)ttas. Produk- tionskedjan och livsl(cid:228)ngden f(cid:246)r kreosotbehandlade stol- par (30) unders(cid:246)ks dessutom i ett p(cid:229)g(cid:229)ende forsknings- projekt inom Fj(cid:228)rde ramprogrammet f(cid:246)r forskning och teknisk utveckling. 105. Kommissionen har l(cid:229)tit genomf(cid:246)ra en unders(cid:246)kning (31) f(cid:246)r att analysera vilka effekter ett bibeh(cid:229)llande av Tysk- lands str(cid:228)ngare best(cid:228)mmelserna skulle f(cid:229) p(cid:229) handel och konkurrens. I unders(cid:246)kningen granskades all tillg(cid:228)nglig information om volymen och v(cid:228)rdet p(cid:229) handeln med intresse Tyskland andra ber(cid:246)rda medlemsstater, vilket skulle kunna ha av att anv(cid:228)nda sina nationella regler f(cid:246)r att gynna nationella intressen i ers(cid:228)ttnings(cid:228)mnen och vilket intresse Tyskland skulle kunna ha av att till(cid:228)mpa sina nationella regler f(cid:246)r att fr(cid:228)mja alternativ till kreosot- behandlat virke. F(cid:246)r att f(cid:229) svar p(cid:229) dessa fr(cid:229)gor genom- f(cid:246)rdes intevjuer med f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r tyska myndigheter, industrin och ber(cid:246)rda branschf(cid:246)reningar. 3. 2 Fr(cid:229)nvaron av godtycklig diskriminering 102. Enligt artikel 95. 6 skall kommissionen kontrollera att de nationella best(cid:228)mmelserna inte utg(cid:246)r ett medel f(cid:246)r god- tycklig diskriminering. Enligt EG-domstolens beslut inne- b(cid:228)r fr(cid:229)nvaro av diskriminering att likartade situationer inte f(cid:229)r behandlas p(cid:229) olika s(cid:228)tt, och att olikartade situa- tioner inte f(cid:229)r behandlas p(cid:229) lika s(cid:228)tt. 103. Begr(cid:228)nsningen i den tyska f(cid:246)rordningen av utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av produkter som inne- h(cid:229)ller kreosot grundas p(cid:229) deras inneh(cid:229)ll av B[a]P: 5, 50 eller 500 ppm. Begr(cid:228)nsningarna g(cid:228)ller alla produkter utan (cid:229)tskillnad, oavsett om de (cid:228)r tillverkade i Tyskland eller importerade. Detsamma g(cid:228)ller virke som behandlas med preparat som inneh(cid:229)ller kreosot. Kommissionen anser d(cid:228)rf(cid:246)r inte att det finns n(cid:229)gra bel(cid:228)gg f(cid:246)r att de tyska best(cid:228)mmelserna kan anv(cid:228)ndas som ett medel f(cid:246)r godtycklig diskriminering mellan ekonomiska operat(cid:246)rer i gemenskapen. 3. 3 Fr(cid:229)nvaron av f(cid:246)rt(cid:228)ckta handelshinder 104. Str(cid:228)ngare nationella best(cid:228)mmelser, som inneb(cid:228)r en begr(cid:228)nsning av utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknad och anv(cid:228)nd- ning av produkter och som avviker fr(cid:229)n best(cid:228)mmelserna i ett gemenskapsdirektiv, utg(cid:246)r normalt ett handelshin- der. Produkter som det (cid:228)r till(cid:229)tet att sl(cid:228)ppa ut p(cid:229) mark- naden i resten av gemenskapen f(cid:229)r inte sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) marknaden i den ber(cid:246)rda medlemsstaten. Syftet med konceptet i artikel 95. 6 (cid:228)r att f(cid:246)rhindra att begr(cid:228)ns- ningar som grundas p(cid:229) kriterierna i punkt 4 till(cid:228)mpas p(cid:229) felaktiga grunder och i sj(cid:228)lva verket utg(cid:246)r ekono- miska (cid:229)tg(cid:228)rder som inf(cid:246)rs f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra import av produkter fr(cid:229)n andra medlemsstater med det indirekta syftet att skydda den inhemska produktionen. 106. Av unders(cid:246)kningen framg(cid:229)r att Tyskland importerar alla kreosot f(cid:246)r inhemsk f(cid:246)rbrukning (ca 6 000 t). Tysklands enda kreosotproducent exporterar (cid:229) andra sidan hela sin produktion (30 000 t, fr(cid:228)mst till USA). Man m(cid:229)ste emel- lertid beakta att export av kreosot som inneh(cid:229)ller upp till 500 ppm B[a]P endast (cid:228)r till(cid:229)ten till l(cid:228)nder d(cid:228)r det p(cid:229) grund av de s(cid:228)rskilda klimatf(cid:246)rh(cid:229)llandena (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)n- digt med ett f(cid:246)rb(cid:228)ttrat skydd av virket. Detta inneb(cid:228)r i praktiken att de begr(cid:228)nsningar som g(cid:228)ller f(cid:246)r export ocks(cid:229) g(cid:228)ller f(cid:246)r den inhemska marknaden. Den natio- nella lagstiftningen (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte ett s(cid:228)tt att f(cid:246)rs(cid:246)ka skydda den inhemska marknaden genom att skapa importhinder samtidigt som man till(cid:229)ter obegr(cid:228)nsad export. Det verkar ocks(cid:229) som om Tyskland importerar kreosotbehandlat virke, men n(cid:229)gra exakta siffror finns inte tillg(cid:228)ngliga. 107. Modernare och b(cid:228)ttre (exempelvis metall- eller borsalter) kan ers(cid:228)tta kreosot. Dessa pro- dukter produceras i och importeras till Tyskland p(cid:229) lik- nande s(cid:228)tt som kreosot. tr(cid:228)skyddsmedel 108. Det har redan fastst(cid:228)llts att det finns ett verkligt intresse av att skydda m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa i samband med anv(cid:228)nd- ning av kreosot och behandlat virke. Det verkliga sk(cid:228)let f(cid:246)r att bibeh(cid:229)lla den nationella lagstiftningen f(cid:246)refaller d(cid:228)rf(cid:246)r vara att skydda m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa, och inte att skapa f(cid:246)rt(cid:228)ckta handelshinder. 109. Kommissionen anser f(cid:246)ljaktligen inte att det finns n(cid:229)got bel(cid:228)gg f(cid:246)r att de tyska best(cid:228)mmelserna om kreosot begr(cid:228)nsar handeln mellan medlemsstaterna. 3. 4 Fr(cid:229)nvaron av hinder f(cid:246)r den inre marknadens funktion 110. Detta villkor i artikel 95. 6 f(cid:246)rsta stycket (cid:228)r nytt i f(cid:246)re- h(cid:229)llande till texten i den tidigare artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)r- (29) EGT L 123, 24. 4. 1998, s. 1. (30) Forskningskontrakt FAIR5-CT98-3933 (Fj(cid:228)rde ramprogrammet f(cid:246)r FoTU), Integrating the process involved in the production of creosoted utility poles. (31) Environmental Resources Management, Trade and Competition Assessment of the German and Danish Request for Derogations on the Marketing and Use of Creosote, slutrapport, juni. L 329/60 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 draget. Detta villkor kan inte tolkas s(cid:229) att det skulle vara f(cid:246)rbjudet att godk(cid:228)nna nationella best(cid:228)mmelser som tro- ligen kommer att p(cid:229)verka uppr(cid:228)ttandet av den inre marknaden. Det (cid:228)r i sj(cid:228)lva verket troligt att alla natio- nella best(cid:228)mmelser som avviker fr(cid:229)n en harmoniserings- (cid:229)tg(cid:228)rd vars syfte (cid:228)r att uppr(cid:228)tta den inre marknaden och f(cid:229) den att fungera, kommer att p(cid:229)verka den inre mark- naden. F(cid:246)r att undantagsf(cid:246)rfarandet i artikel 95 i EG-f(cid:246)r- draget skall i fr(cid:229)ga om artikel 95. 6, att begreppet (cid:148)hinder f(cid:246)r den inre marknadens funktion(cid:148) b(cid:246)r tolkas som en verkan som inte st(cid:229)r i proportion till det efterstr(cid:228)vade m(cid:229)let. f(cid:246)rbli anv(cid:228)ndbart anser kommissionen, 111. Tyskland h(cid:228)vdar att de effekter som den str(cid:228)ngare tyska lagstiftningen har p(cid:229) den inre marknaden kan betraktas som sm(cid:229), och detta av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: (cid:151) Tj(cid:228)roljor (cid:228)r oundvikliga biprodukter fr(cid:229)n koksindus- trin med l(cid:229)gt ekonomiskt v(cid:228)rde. De st(cid:246)rsta pro- ducenterna finns i Tyskland och i F(cid:246)renade kungari- ket. (cid:151) Kreosot produceras som en biprodukt, inte som en huvudprodukt. (cid:151) Produktionen (cid:228)r klart st(cid:246)rre (cid:228)n f(cid:246)rbrukningen. (cid:151) Antalet kreosotproducenter (cid:228)r litet. (cid:151) Efterfr(cid:229)gan minskar. 114. Denna situation g(cid:246)r att leverant(cid:246)rerna i allm(cid:228)nhet (cid:228)r vil- liga att m(cid:246)ta de specifikationer som kunderna beg(cid:228)r (om detta (cid:228)r tekniskt m(cid:246)jligt). 115. Kreosotproducenter finns i Tyskland, (cid:214)sterrike, Belgien, Danmark, Frankrike, Nederl(cid:228)nderna, Italien, Spanien och F(cid:246)renade kungariket. 90 % av kreosoten anv(cid:228)nds f(cid:246)r industriell impregnering av virke hos professionella tr(cid:228)- behandlingsf(cid:246)retag. ¯terst(cid:229)ende av enskilda konsumenter, fr(cid:228)mst i F(cid:246)renade kungariket och Irland. 10 % anv(cid:228)nds (cid:151) Det (cid:228)r de tyska producenterna som drabbas h(cid:229)rdast av de str(cid:228)ngare nationella best(cid:228)mmelserna, vilket helt klart visar att de nationella best(cid:228)mmelserna inte har antagits som ett medel f(cid:246)r ekonomisk diskrimi- nering eller f(cid:246)rt(cid:228)ckt handelshinder. 116. 112. Tyskland h(cid:228)vdar vidare att det inte finns n(cid:229)gra alterna- tiva (cid:229)tg(cid:228)rder med mindre negativa effekter p(cid:229) den inre marknadens funktion som resulterar i en j(cid:228)mf(cid:246)rbar skyddsniv(cid:229). virke fr(cid:228)mst Impregneringsf(cid:246)retagen behandlar f(cid:246)r anv(cid:228)ndning i telefon- och elstolpar samt j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar. Kreosotens sammans(cid:228)ttning varierar beroende p(cid:229) den stenkolstj(cid:228)ra som anv(cid:228)nds som utg(cid:229)ngsmaterial, den anv(cid:228)nda metoden och kundens krav. De flesta stora anv(cid:228)ndare har tagit fram egna detaljerade specifikationer med avseende p(cid:229) kokpunktskurvor och koncentration av olika komponenter i kreosot. De flesta, men inte alla, producenter kan producera kreosot med mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P. 113. Enligt unders(cid:246)kningen fr(cid:229)n ERM (32) karakteriseras den europeiska kreosotproducerande industrin av f(cid:246)ljande egenskaper: 117. I tabell 4 nedan finns en (cid:246)versikt (cid:246)ver situationen vad betr(cid:228)ffar kreosotproducenter, deras geografiska l(cid:228)ge, huruvida de kan producera kreosot med mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P och huruvida de s(cid:228)ljer till Tyskland. Tabell 4 Produktion, f(cid:246)rs(cid:228)ljning och handel med kreosot i Europa (33) Land Antal producenter M(cid:246)jlighet att producerakreosot med < 50 ppm B[a]P F(cid:246)rs(cid:228)ljning av kreosot (t/(cid:229)r) 1995 Handel med Tyskland (cid:214)sterrike Belgien Danmark 1 1 1 Nej Ja Ja (cid:151) 3 900 0 Ja Nej Ja (32) Se fotnot 31. (33) K(cid:228)lla: Se fotnot 31 och W. D. Betts, Study of the Effects on Trade and Competition of the Retention by The Netherlands of its National Rules in Place of the Rules to be Established by Directive 94/60/EG, Tar Industries Services, Chesterfield (F(cid:246)renade kungariket), december 1995. 22. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/61 Land Antal producenter M(cid:246)jlighet att producerakreosot med < 50 ppm B[a]P F(cid:246)rs(cid:228)ljning av kreosot (t/(cid:229)r) 1995 Handel med Tyskland Frankrike Tyskland Nederl(cid:228)nderna Spanien F(cid:246)renade kungariket Italien Grekland Irland Sverige Finland 1 1 1 2 2 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) Ja Ja Ja Ja/Nej Ja (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 6 750 5 000 5 000 13 950 20 000 11 100 6 700 3 000 6 000 5 000 Nej (cid:151) Ja Nej Nej Nej Nej Nej Ja Ja 118. Utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av kreosot har reglerats i Tyskland sedan 1991. Lagstiftningen har huvudsakligen lett till att det inte l(cid:228)ngre finns n(cid:229)gon marknad f(cid:246)r kreosot som appliceras med pensel (av inf(cid:246)randet av begr(cid:228)nsningar p(cid:229) konsumenter), och till den (behandlingsmetod, som inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n anv(cid:228)ndning av kreosot 50 ppm B[a]P utom f(cid:246)r j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar och elstolpar avsedda f(cid:246)r export). professionella marknaden kan uppst(cid:229) som en f(cid:246)ljd av att endast virke behandlat med kreosot som inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P f(cid:229)r importeras, medan virke behandlat med kreosot som inneh(cid:229)ller upp till 500 ppm B[a]P f(cid:229)r exporteras. Av unders(cid:246)kningen framg(cid:229)r emellertid att den m(cid:228)ngd s(cid:229)dant virke som exporteras f(cid:246)refaller vara ytterst liten. 119. Den tyska kreosotmarknaden begr(cid:228)nsas f(cid:246)ljaktligen till producenter som klarar av att producera kreosot med mindre (cid:228)n 50 ppm B[a]P, vilket har gjort att den (cid:246)sterri- kiska kreosotproducenten har eliminerats fr(cid:229)n den tyska marknaden. De flesta producenter i andra medlemsstater klarar av att uppfylla de tyska kraven. N(cid:228)stan all kreosot som f(cid:246)rbrukas inom Tyskland importeras fr(cid:229)n andra medlemsstater. Det verkar fortfarande finnas en mycket som inneh(cid:229)ller upp till liten marknad f(cid:246)r kreosot 500 ppm B[a]P (undantag i de nationella exportbest(cid:228)m- melserna) och det ingen (cid:246)vervakning av denna marknad. f(cid:246)rekommer praktiskt taget f(cid:246)r kreosotprodukter 120. Begr(cid:228)nsningarna har lett till en (cid:246)kad konkurrens och marginalerna har krympt som sl(cid:228)pps ut p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)nds inom Tyskland. Tillbakag(cid:229)ngen p(cid:229) marknaden har fr(cid:228)mst, och p(cid:229) ett oproportionerligt s(cid:228)tt, drabbat den tyska producenten som tvingats minska sin produktion av kreosot, inrikta sig p(cid:229) exportmarknader och omvandla (cid:246)verskottspro- duktionen till billigare produkter s(cid:229)som r(cid:229)varor f(cid:246)r kim- r(cid:246)k och elektrodmassa. Denna situation ser inte ut att ha f(cid:246)r(cid:228)ndrats efter antagandet av direktiv 94/60/EG. (cid:228)r ocks(cid:229) p(cid:229) 122. Marknaden f(cid:246)r j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar har g(cid:229)tt tillbaka fr(cid:229)n en till ca topp p(cid:229) 200 000 syllar per (cid:229)r p(cid:229) 1950-talet 30 000 syllar per (cid:229)r 1995. Den fr(cid:228)msta orsaken (cid:228)r att syllar av tr(cid:228) har ersatts av betongsyllar, eftersom det kr(cid:228)vs syllar med st(cid:246)rre massa f(cid:246)r de moderna linjer som anv(cid:228)nds av h(cid:246)ghastighetst(cid:229)g. Marknaden f(cid:246)r kreosotbe- handlade p(cid:229)lar tillbakag(cid:229)ng eftersom behandling med salt i allt st(cid:246)rre utstr(cid:228)ckning anv(cid:228)nds f(cid:246)r alla till(cid:228)mpningar (kraft(cid:246)verf(cid:246)ring, telekommunika- tioner och jordbruk). Vid en granskning av den tyska marknaden f(cid:246)r behandlat virke som genomf(cid:246)rdes p(cid:229) uppdrag av den federala milj(cid:246)byr(cid:229)n 1992 kom man fram till att det i Tyskland varje (cid:229)r anv(cid:228)nds ca 2 miljoner m3 virke. 750 000 m3 (cid:228)r tryckbehandlat med salt och svarar f(cid:246)r 70(cid:150)90 % av den totala marknaden f(cid:246)r behand- lat virke. 123. Marknaden f(cid:246)r behandling av virke med kreosot verkar ha g(cid:229)tt tillbaka redan innan den tyska lagstiftningen genomf(cid:246)rdes, men lagstiftningen har troligen p(cid:229)skyndat denna utveckling. Redan innan de tyska best(cid:228)mmelserna genomf(cid:246)rdes fanns en tendens att anv(cid:228)nda alternativ i viktiga till(cid:228)mpningar f(cid:246)r behandlat virke (j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar och p(cid:229)lar) och den har s(cid:229)ledes enbart f(cid:246)rst(cid:228)rkts. 121. Vad g(cid:228)ller kreosotbehandlat virke finns omkring fem f(cid:246)retag som behandlar virke med kreosot (tryck/va- kuum-impregnering) och detta virke anv(cid:228)nds fr(cid:228)mst f(cid:246)r j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar samt f(cid:246)r kraft- och telekommunikations- stolpar. St(cid:246)rningar p(cid:229) marknaden f(cid:246)r behandlat virke 124. Man kan dra slutsatsen att de tyska best(cid:228)mmelserna endast i ringa utstr(cid:228)ckning p(cid:229)verkat volymen och v(cid:228)rdet p(cid:229) handeln med kreosot, eftersom anv(cid:228)ndningen av kreosot i realiteten redan minskat. Eftersom den natio- L 329/62 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 12. 1999 nella lagstiftningen har varit i kraft sedan 1991 p(cid:229)verkas situationen inte av att denna lagstiftningen bibeh(cid:229)lls efter antagandet av direktiv 94/60/EG, och det verkar inte som om lagstiftningen hittills har f(cid:246)rorsakat n(cid:229)gra betydande snedvridningar p(cid:229) den inre marknaden f(cid:246)r behandlat virke eller f(cid:246)r kreosot. 127. Kommissionen anser d(cid:228)rf(cid:246)r att det (cid:228)r ber(cid:228)ttigat att god- k(cid:228)nna de nationella best(cid:228)mmelserna. 125. Med beaktande av ovanst(cid:229)ende anser kommissionen inte att det finns n(cid:229)gra bel(cid:228)gg f(cid:246)r att de tyska best(cid:228)mmelser som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r detta beslut utg(cid:246)r ett oproportioner- ligt hinder f(cid:246)r den inre marknadens funktion i f(cid:246)rh(cid:229)l- lande till de m(cid:229)l som efterstr(cid:228)vas. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 IV. SLUTSATS 126. Mot bakgrund av vad som anf(cid:246)rts ovan anser kommis- sionen att de best(cid:228)mmelser r(cid:246)rande anv(cid:228)ndning av kreo- sot som anm(cid:228)lts av F(cid:246)rbundsrepubliken Tyskland enligt den tidigare artikel 100a. 4 i EG-f(cid:246)rdraget, och som granskats i enlighet med artikel 95. 4 och 95. 6 i EG-f(cid:246)r- draget H(cid:228)rmed godk(cid:228)nns de best(cid:228)mmelser om utsl(cid:228)ppande p(cid:229) mark- naden och anv(cid:228)ndning av tj(cid:228)roljor som anm(cid:228)ldes den 4 juli 1995 och som ing(cid:229)r i f(cid:246)rordningen om f(cid:246)rbjudna kemikalier, i avsnitt 17 i till(cid:228)gget till § 1, och f(cid:246)rordningen om farliga (cid:228)mnen, § 12 j(cid:228)mf(cid:246)rt med till(cid:228)gg III nr 15 och § 15 j(cid:228)mf(cid:246)rt med till(cid:228)gg IV nr 13. Artikel 2 (cid:151) uppfyller de formella kraven i dessa best(cid:228)mmelser och d(cid:228)rf(cid:246)r b(cid:246)r till(cid:229)tas, Detta beslut riktar sig till F(cid:246)rbundsrepubliken Tyskland. (cid:151) kan anses ber(cid:228)ttigade med h(cid:228)nsyn till behovet att skydda m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa, Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 26 oktober 1999. (cid:151) inte utg(cid:246)r ett medel f(cid:246)r godtycklig diskriminering, ett f(cid:246)rt(cid:228)ckt hinder f(cid:246)r handeln mellan medlemssta- terna eller ett oproportionerligt hinder f(cid:246)r den inre marknadens funktion. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Erkki LIIKANEN Ledamot av kommissionen