title: Commission Regulation (EC) No 2278/1999 of 21 October 1999 laying down certain detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 3528/86 on the protection of the Community's forests against atmospheric pollution

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU financing
action programme
air quality
forest conservation
pollution control measures

text: 29. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 279/3 COMMISSION REGULATION (EC) No 2278/1999 of 21 October 1999 laying down certain detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 3528/86 on the protection of the Community's forests against atmospheric pollution THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 3528/86 of 17 November 1986 on the protection of the Community's forests against atmospheric pollution (1), as last amended by Regula- tion (EC) No 307/97 (2), and in particular Articles 2 and 4 thereof, Whereas: (1) (2) (3) (4) (5) (6) Regulation (EEC) No 3528/86 provides for a financial contribution from the Community to measures under the Community scheme for the protection of forests against atmospheric pollution. Article 12 of that Regulation stipulates that the Commu- nity's contribution is to cover the periodic inventory of damage caused to forests, in particular by atmospheric pollution, the network of observation points for in- tensive and continuous monitoring of the forest ecosys- tems, experiments, and pilot and demonstration projects to improve the protection of forests against atmospheric pollution. In the interests of effectiveness and in order to simplify and rationalise procedures at national and Community level, the various measures for which Community finan- cial assistance is requested should be brought together in an annual national programme for each Member State. Detailed rules should be adopted on how aid applica- tions under should be the national programmes presented and the information they must contain in order to expedite examination thereof. A system of advance payments of Community assistance should be introduced to assist Member States in the proper national programmes. financial management their of The applications submitted to the Commission by the competent authority for the payment of advances and balances under the national programme must contain (1) OJ L 326, 21. 11. 1986, p. 2. (2) OJ L 51, 21. 2. 1997, p. 9. (7) (8) (9) (10) (11) (12) certain information to help establish the regularity of expenditure. The Commission must be informed that the measures are being implemented in accordance with the condi- tions and within the time limit laid down in the decision granting aid. The Member States must adopt the provisions necessary to ensure that effective checks are carried out on the the national implementation of measures programmes. under Article 14 of Regulation (EEC) No 3528/86 and Council Regulation (EC, Euratom) No 2988/95 of 18 December 1995 on the protection of the European Communities' financial interests (3) require the Member States to ascer- tain the effective and regular nature of the operations financed by the Community and to recover sums lost as a result of irregularities or negligence. Such sums re- present unjustified expenditure from the Community budget and must therefore be reimbursed to the Community. If the checks provided for in Article 14 of Regulation (EEC) No 3528/86 carried out by the Commission reveal an irregularity, the Member State must be able to express its opinion on the situation noted. Where the irregularity is confirmed and the sums concerned represent unjusti- fied expenditure from the Community budget, they should be reimbursed to the Community. Commission Regulation (EEC) No 526/87 (4), Article 2 of Commission Regulation (EEC) No 1696/87 (5) as last amended by Regulation (EC) No 1398/95 (6) and Article 2 of Commission Regulation (EC) No 1091/94 (7), as last amended by Regulation (EC) No 1545/1999 (8) should be repealed. The Commission Regulation (EEC) No 1697/87 (9) of 10 June 1987 should also be repealed. That Regulation remains applicable to the payment of Community finan- cial contributions under Regulation (EEC) No 3528/86 decided before 1 November 1999. (13) The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Standing Forestry Committee, (3) OJ L 312, 23. 12. 1995, p. 1. (4) OJ L 53, 21. 2. 1987, p. 14. (5) OJ L 161, 22. 6. 1987, p. 1. (6) OJ L 139, 22. 6. 1995, p. 4. (7) OJ L 125, 18. 5. 1994, p. 1. (8) OJ L 180, 15. 7. 1999, p. 9. (9) OJ L 161, 22. 6. 1987, p. 23. L 279/4 EN Official Journal of the European Communities 29. 10. 1999 HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The measures provided for in Articles 2 and 4 of Regula- 1. tion (EEC) No 3528/86 shall be implemented under programmes to be drawn up each year by the Member States. National programmes must cover all the applications for as- sistance submitted under those Articles. They must contain the information and supporting documents indicated in Annex I to this Regulation and relate to the information specified in Article 2. Each year, before 1 November, the Member States shall send the Commission their programmes for the next year in duplicate. National programmes as referred to in paragraph 1 must 2. later than three years after the date of be completed not notification of the Commission Decision on financing and may not be extended. Article 2 Programmes as referred to in Article 1 must also comprise: — a schedule of the supporting documents to be provided by beneficiaries; ‘supporting documents’ means any document drawn up in accordance either with the laws or regulations of the Member State concerned, or with measures adopted by the competent authority, which afford evidence that the conditions attached to each individual application have been met. The schedule shall give the description of each document and the provisions or measures under which it is drawn up and a brief description of the content of such documents; — specimens of the forms on which beneficiaries are to submit their applications for payment. Such forms must include at least a summary of the expenditure incurred and a comparative table giving a qualitative and quantitative description of the measures provided for and those imple- mented; — a description of the checking and management methods put in place to ensure the effective implementation of measures under the programme, pursuant to Article 14 of Regulation (EEC) No 3528/86. Member States shall also notify the Commission of subsequent updates of the documentation referred to in this Article. Article 3 In accordance with Article 13 of Regulation (EEC) No the Member State shall designate the competent 1. 3528/86, authority empowered to carry out the programme. The competent authorities may apply for an advance of 2. up to 50 % of the Community assistance to the national programme not earlier than 1 January of the year following the date of notification of the Commission Decision on the financing of the programme. Competent authorities may apply for a second advance of 3. not more than 30 % once they have furnished proof that 60 % of the first advance for the same programme has been utilised. 4. The balance shall be paid after the Commission has received and approved the final report, a definitive financial statement and the application for the final payment for the national programme. Article 4 the Commission Decision on the the competent authorities 1. From 1 July of the year following the date of notification of the forward six- programme, monthly statements of the payments made to beneficiaries, in accordance with Annex II and accompanied by a statement describing the state of progress of the work. financing of shall The competent authorities must submit applications for the national in accordance 2. the payment of advances and balances programme to the Commission, with Annex III hereto. for in duplicate, Article 5 Any amounts lost through irregularities or negligence and 1. recovered by a Member State shall be reimbursed to the Community. Should the Commission, within four years following 2. payment of the balance, note any irregularity in an operation financed by the Community where the amount concerned has not been reimbursed to the Community under paragraph 1, it shall inform the Member State thereof and give it an oppor- tunity to comment. 3. If analysis of the situation and any comments by the Member State result in the Commission confirming the irregu- larity, amounts shall concerned. the Member State reimburse the Article 6 Regulation (EEC) No 526/87, Article 2 of Regulation (EEC) No 1696/87 and Article 2 of Regulation (EC) No 1091/94 are repealed. Article 7 Regulation (EEC) No 1697/87 is repealed. However, it shall continue to apply to the payment of Community financial contributions under Regulation (EEC) No 3528/86 decided before 1 November 1999. Article 8 This Regulation shall enter into force on the third day following its publication in the Official Journal of the European Communities. 29. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 279/5 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 21 October 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission L 279/6 EN Official Journal of the European Communities 29. 10. 1999 PROTECTION OF THE COMMUNITY'S FORESTS AGAINST ATMOSPHERIC POLLUTION (REGULATION (EC) No 3528/86 ANNEX I Information on the national programme for 20. MEMBER STATE: 1. Short description of the programme: Contact for the competent authority: (name, address, telephone and fax numbers, e-mail address of the contact person/body), starting and closing dates for implementation of the programme, total cost of the programme and aid applied for (percentage of total cost), breakdown of costs by measure, provisional scheduling of implementation and agency to which the Community financial assistance to the programme is to be paid (name, bank details), confirmation that work will not commence before the programme has been submited, confirmation that no applications under the programme will be submitted to other Community Funds, financial programming of the national programme: use forms 1 and 1b. 2. Individual aid applications under Article 2 of Regulation (EEC) No 3528/86 (intensive and continuous monitoring of forest ecosystems): use forms 2 and 2a and/or 2b and/or 2c and/or 2d. 3. Individual aid applications under Article 4 of Regulation (EEC) No 3528/86 (experiments, pilot and demonstration projects): use forms 3 and 3a. Explanatory notes Experiments and monitoring activities presented to the Commission with a view to their part-financing under Regulation (EEC) No 3528/86 on the protection of the Community's forests against atmospheric pollution are to be collected together each year in one programme per Member State, Community financial assistance will be paid per programme to the competent authorities designated by the Member States which will then reimburse the respective responsible bodies. All activities to be realised under Articles 2 and 4 of Regulation (EEC) No 3528/86 and its amendments for which Community part-financing is requested are to be included in the programme as individual applications. Types of activities: Programmes cover two types and four sub-types of activity: Type A: Monitoring of forest ecosystems (Article 2 of Regulation (EEC) No 3528/86) Sub-type A1: Systematic grid (16 × 16 km) and annual observation of state of crowns, possible repeat of soil survey or survey of the chemical composition of leaves. Sub-type A2: Observations at intensive observation points. Sub-type A3: Any additional activity required for intensive or continuous monitoring (such as tests of methods, special studies, etc). Sub-type A4: Proposals for the evaluation of all data from the systematic grid or from intensive monitoring at European or regional level (including external evaluation). Type B: Experimental activities (Article 4 of Regulation (EEC) No 3528/86) Priorities: Activities are divided into three priorities: Priority 1: Compulsory observations and analyses with the required accuracy (QC/QA). Priority 2: Important observations or analyses which are not compulsory (e. g. the analysis of optional parameters). Additional and temporary efforts to guarantee quality are also included here. Priority 3: All other measures not specified in the manual or implementing regulation. This includes observations and analyses carried out using methods not specified in the implementing regulation or manual and experimental activities (Article 4). The financial assistance rerquested is indicated separately in the programme for each of the three priority categories. 29. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 279/7 Forms The following forms must be used for the prersentation of the programmes: — a short description of the programme (form 1); — a financial plan for the programme (form 1b); — general information (forms 2 and 3); — specific information (forms 2a, 2b, 2c and 2d). The programme description form contains administrative information on the competent national authority and summary information on the various individual applications in the programme, along with a timetable. The form must bear the stamp of the competent national authority and be duly signed and dated by it, with the name of the signatory indicated below the signature. The financial plan for the programme contains information on the planned use of the Community financial assistance. A general information form (containing general information on the individual applications) and a specific information form (containing technical information on the individual applications) must be completed for each individual application for assistance (form 2 for Article 2 activities, form 3 for Article 4; forms 2a and/or 2b, and/or 2c, and/or 2d for technical information). The general information forms must bear the seal of the competent national authority and be duly signed and dated by it, with the name of the signatory indicated below the signature. Form 1: Programme description form containing administrative information on the competent national authority and summary information on the various individual applications in the programme, along with a timetable Form 1b: Financial plan for national programme Form 2: All applications relating to monitoring activities (Article 2): General information form (A1/A2/A3/A4 activities) Form 2a: Applications for type A1 activities: Technical information on systematic grid (level I) Form 2b: Applications for type A2 activities: Technical information on observations at intensive observation points (level II) Form 2c: Applications for type A3 activities: Technical information on additional aspects relating to intensive monitoring (level II) Form 2d: Applications for type A4 activities: Technical information on evaluation activities relating to intensive monitoring (level II) Form 3: All applications for experimental activities (Art. 4): General information form (type B activities) Form 3a: All applications for experimental activities (Art. 4): Specific information form (technical summary) L 279/8 EN Official Journal of the European Communities 29. 10. 1999 FORM 1 PROGRAMME SHEET Summary of the individual requests National Competent Authority: Year: 20. (Member State) Mr/Mrs/Ms: Name contact person address postcode and town tel fax e-mail Agency to which aid is to be paid (by the European Commission) Name address postcode and town Bank and account number Programme elements submitted for co-financing under Regulation (EEC) No 3528/86 and amendments (costs in. /€) (*) Individual requests No Type Sub-type A1 A2 A3 A4 Responsible agency Total eligible costs Aid requested Priority 1 Aid requested Priority 2 Aid requested Priority 3 Aid requested Total (**) (. /€) (*) (. /€) (*) (. /€) (*) (. /€) (*) (. /€) (*) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 Total (*) Costs to be specified in local currency or euro (€) (**) The total aid requested has a maximum of 50 % of the total eligible cost It is herewith confirmed that the work will not begin before the submission of the programme to the Commission and that no request has or will be submitted for other Community funding of part(s) of the programme elements above. (date). (signature and stamp) Mr/Mrs/Ms. (in printed letters) 29. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 279/9 National programme. 20. FORM 1b Financial programming of the national programme Year n + 1 (1) Year n + 2 Year n + 3 1st half 2nd half 1st half 2nd half 1st half 2nd half Amount of first advance Amount of second advance Payment of balance (1) The national programme is deemed to have been submitted in year n; the payment of the first advance could therefore be applied for from 1 January in year n + 1. L 279/10 EN Official Journal of the European Communities 29. 10. 1999. 0 2. 0 2. 0 2. 0 2 D N O S A J J M A M F J D N O S A J J M A M F J D N O S A J J M A M F J D N O S A J J M A M F J D N l a u d i v i d n I t s e u q e r r e b m u N ) 1 m r o f o t x e n n a ( s e i t i v i t c a f o e l u d e h c S e m T i 1 2 3 4 5 6 7 8 9 0 1 1 1 2 1 3 1 4 1 5 1 6 1 7 1 8 1 9 1 0 2 29. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 279/11 FORM 2 INDIVIDUAL REQUESTS (ARTICLE 2) Individual request sheet (type A activities) Request No (*): (*) To be filled in by the National Competent Authority Title:. Included types of activities — Systematic grid (level I) (Type A1) — Monitoring (Evaluation at — Intensive Monitoring (Assessment) (Type A2) — Monitoring (Additional aspects) (Type A3) European level) (Type A4) Applicant Institute contact person Mr/Mrs/Ms: postal address postcode and town tel fax e-mail Agency Responsible Agency contact person Mr/Mrs/Ms: postal address postcode and town tel telefax e-mail legal status L 279/12 EN Official Journal of the European Communities 29. 10. 1999 General information General description. Execution period from 1/. /. till 31/. /20. duration. months Total costs of the activities Total eligible costs Aid requested priority 1 Aid requested priority 2 Aid requested priority 3 Total aid requested       in. /euro (*) in. /euro (*) in. /euro (*) in. /euro (*) in. /euro (*) in. /euro (*) Note: Total aid requested has a maximum of 50 % of the total eligible costs The remaining part of the eligible costs are obtained from:. for. /euro (*). for. /euro (*) (*) Costs to be specified in local currency or euro (€) Agency to which aid is to be paid (by National Member State agent) Name postal address postcode and town Bank and account number. (date). (signature and stamp) Mr/Mrs/Ms. 29. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 279/13 FORM 2a SHEET FOR SYSTEMATIC GRIDNET Type A1 activities Measure Number of systematic gridnet points Total cost (1) Total elegible cost (1) Aid requested First priority (1) Second priority (1) Third priority (1) Total (1) To install and maintain plots of the systematic gridnet To establish and execute an inventory of the crown condition To establish and execute an inventory of the forest soil condition To establish and execute a survey on the chemical contents of the needles and leaves. Data management and evaluation Total (1) In national currency or euro (€) L 279/14 EN Official Journal of the European Communities 29. 10. 1999 FORM 2b SHEET FOR INTENSIVE MONITORING Type A2 activities Measure Number of intensive monitoring plots Total cost (1) Total eligible cost (1) Aid requested First priority (1) Second priority (1) Third priority (1) Total (1) To install and maintain plots for the intensive monitoring To establish and execute an inventory of the crown condition To establish and execute an inventory of the forest soil condition To establish and execute a survey on the chemical contents of the needles and leaves To establish and execute increment change measurements To establish and execute deposition monitoring To establish and execute meteorological monitoring To establish and execute soil solution monitoring To establish and execute ground vegetation surveys To apply aerial photography techniques (2) Integrated data management and data evaluation. Subtotal and percentage Total (1) In national currency or euro (€) % % % % % % (2) Reference is made to the manual on Remote Sensing Applications edited by the European Commission. 29. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 279/15 FORM 2c SHEET FOR MONITORING Type A3 activities Which assessment is involved? And what part of the assessment? — general plot lay-out, plot structure, — crown condition — soil, soil solution — foliar, litterfall — forest growth — deposition and ambient air quality — meteorology and phenology — ground vegetation — remote sensing —. Short description of activities objectives: — methods — sampling — analysis — calculation — intercalibration — QC/QA — evaluation set-up expected results Contact person: Tel: Fax: E-mail. /. / 20. End date:. /. / 20. Start date: Milestone 1: Milestone 2: Milestone 3:. /. / 20. of:. /. / 20. of:. /. / 20. of: L 279/16 EN Official Journal of the European Communities 29. 10. 1999 FORM 2d SHEET FOR MONITORING Type A4 activities Data needs (*) Area(s) (*) Year(s) (*) Parameters (*) Source (*) Observations (*) General plot info Crown Condition Soil Foliar Forest growth Deposition Meteorology Soil solution Ground vegetation (*) In the columns are the details of the data needed to be submitted, e. g. when soil data is needed for the Mediterranean area/region, for the year 1994/1995 on pH, Ca and Mg, this can be specified. When data that are not of the intensive monitoring programme will be used, then the source is to be indicated (e,g, EMEP, etc. ). Phases of evaluations intended Number of intensive monitoring plots Total cost (1) Total eligible cost (1) Aid requested First priority (1) Second priority (1) Third priority (1) Total (1) 1 2 3 4 5 Total (1) In national currency or euro (€) 29. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 279/17 FORM 3 SHEET FOR ARTICLE 4 ACTIVITIES Type B activities Request No (*): (*): to be filled in by National Competent Authority Title:. (in English):. General objective: — to improve the understanding of atmospheric pollution in forests — to improve the understanding of the effects of atmospheric pollution in forests — to improve methods of observing and measuring damage in forests — devise methods of maintaining an restoring damaged forests — pilot projects to maintain damaged forests — integrated projects Applicant Institute contact person Mr/Mrs/Ms: postal address postcode and town tel fax e-mail Agency Responsible Agency contact person Mr/Mrs/Ms: postal address postcode and town tel fax e-mail legal status L 279/18 EN Official Journal of the European Communities 29. 10. 1999 Execution period from 1 /. /. till 31 /. / 20. duration. months Total costs Total eligible costs Total aid requested       in. /euro (*) in. /euro (*) in. /euro (*) Note: Total aid requested has a maximum of 50 % of the total elegible costs The remaining part of the eligible costs are obtained from:. for. /euro (*). for. /euro (*) (*) Costs to be specified in local currency or euro (€) Agency to which aid is to be paid (by the National Member State agent) Name postal address postcode and town Bank and account number. (date). (signature and stamp) Mr/Mrs/Ms. 29. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 279/19 FORM 3a SHEET FOR ARTICLE 4 ACTIVITIES Individual requests Agency name Applicant name Brief description of activities objectives: set-up expected results Contact person: Tel: Fax: E-Mail. /. / 20. End date:. /. / 20. Start date: Milestone 1: Milestone 2: Milestone 3:. /. / 20. of:. /. / 20. of:. /. / 20. of: L 279/20 EN Official Journal of the European Communities 29. 10. 1999 ANNEX II Introductory remarks Applications for advances and payment, six-monthly statements and progress reports must be submitted in duplicate to European Commission Directorate-General for Agriculture Unit VI FII 2 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Brussels Six-monthly statement of payments Use the form in Table 1 State of progress of the work Use the form in Table 2 29. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 279/21 Table 1 National programme. 20. SIX-MONTHLY STATEMENT OF PAYMENTS FOR THE NATIONAL PROGRAMME FOR 20. Period from 1/. /20. to 1/. /20. (period t) (a) (b) (c) (d) (e) = (c) + (d) Total assistance granted Total advances received to date from the Commission for the 20. programme Total payments made on behalf of the Commission to beneficiaries up to the end of period t-1 (1) Payments made on behalf of the Commission to beneficiaries during period t (2) Total payments made on behalf of the Commission to beneficiaries up to the end of period t (1) Column (e) of previous statement. (2) Payment made during the six months indicated in the title. Table 2 National programme. 20. STATE OF PROGRESS OF THE WORK Period from 1/. /20. to 1/. /20. Application No Title Applicant Implementation (1) Implementation rate Remarks (1) 1: being implemented; 2: completed; 3: abandoned. L 279/22 EN Official Journal of the European Communities 29. 10. 1999 Application for the first advance payment for national programme. approved in 20. under Articles 2 and 4 of Regulation (EEC) No 3528/86 ANNEX III Number of national programme: Amount of the advance requested (1): EUR Bank details: Name of bank: Address of branch/code: Tel/fax, telex, e-mail address: Account No: Account name: Done at Date: For the competent authority (Signature and stamp) (1) Not more than 50% of aid granted to the national programme in the Commission Decision. 29. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 279/23 Application for the second advance payment for national programme. approvated in 20. under Articles 2 and 4 of Regulation (EEC) No 3528/86 Number of national programme: Amount of the advance requested (1): EUR: Declaration: The competent authority hereby confirms that: (1) A total of EUR. (at least 60 % of the amount of the first advance payment) has been paid to the beneficiaries on the basis of the supporting documents referred to in Article 2 of Regulation (EC) No. ; (2) the checks have been carried out in accordance with the checking methods notified to the Commission. Bank details: Name of bank: Address of branch/code: Telephone/fax, telex, e-mail address: Account No: Account name: Done at Date For the competent authority (Signature and stamp) (1) Not more than 30 % of aid granted to the national programme in the Commission Decision. L 279/24 EN Official Journal of the European Communities 29. 10. 1999 Certificate for payment of the balance for national programme. of 20. under Articles 2 and 4 of Regulation (EEC) No 3528/86 Number of national programme: Total payments made to date to beneficiaries on behalf of the Commission: EUR. Total payments received by the Commission: EUR. Amount of balance requested: EUR. The competent authority responsible for implementing the measures adopted pursuant to Regulation (EEC) No 3528/86, on protection of the Community's forests against atmospheric pollution, in accordance with Article 13 of the said Regulation, hereby certifies that: (1) the supporting documents indicated in the schedule sent to the Commission under Article 2 of Regulation (EC) No. have been checked; (2) the work provided for by the scheme commenced on. at the scheduled site; (3) the entire scheme was completed on. ; (4) the actual costs of the eligible expenditure incurred total. ; (5) the abovementioned costs are broken down by type of measure as specified in Table 3, annexed hereto; (6) it has been noted in the field by. application on which the Commission decision was based; that the work carried out is as specified in the dossier attached to the aid (7) the amount of recoverable value-added tax included in the declared expenditure is. ; (8) Bank details: Name of bank: Address of branch/code: Telephone/fax, telex, e-mail address: Account No: Account name: Done at. Date For the competent authority (Signature and stamp) 29. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 279/25 Table 3 Breakdown of costs for the. national programme — Year:. Individual application No Level I (EUR) Article 2 Level II (EUR) Level I+II (EUR) Article 4 (EUR) Total (EUR) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 Total


title: Työterveys ja työturvallisuus : Keskeiset tekstit.

eurovoc_concepts:
EC Directive
EU law
dissemination of EU information
information storage and retrieval
labour law
occupational health
occupational safety
user guide


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om «Bæredygtig byudvikling i Den Europæiske Union: Rammer for handling»

eurovoc_concepts:
EU aid
Structural Funds
sustainable development
urbanisation

formats: html pdf print

text: C 368/62 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 1999 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Bæredygtig byudvikling i Den Europæiske Union: Rammer for handling« (1999/C 368/19) Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 25. marts 1999 under henvisning til forretningsorde- nens artikel 23, stk. 3, at afgive udtalelse om »Bæredygtig byudvikling i Den Europæiske Union: Rammer for handling«. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som udpegede Gianni Vinay til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 29. september 1999. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 367. plenarforsamling af 20. -21. oktober 1999, mødet den 21. oktober 1999, med 87 stemmer for og 1 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning Kommissionens meddelelse om »Bæredygtig byudvi- 1. 1. kling i Den Europæiske Union: Rammer for handling« kommer i kølvandet på de seneste års intense debat om de stadig mere komplekse og afgørende byspørgsmål i EU. Debatten er opstået på baggrund af de mange initiativer, der er blevet iværksat af forskellige offentlige instanser, og er blevet yderligere stimule- ret af fremkomsten af et antal problemer, der hænger nøje sammen med byproblematikken. 1. 2. Et første, vigtigt oplæg til spørgsmålet om en europæisk bypolitik blev fremlagt i Kommissionens grønbog om bymiljø- et fra 1990; senere — i 1996 — fremlagde ekspertgruppen om bymiljøet i EU en rapport om europæiske bæredygtige byer. ØSU behandlede for sit vedkommende spørgsmålet såvel i forbindelse med sin udtalelse om Europa 2000+ i 1995 (1) som i en særskilt udtalelse i 1996 (2). 1. 2. 1. Samme år henledte Kommissionen alle institutioner- nes opmærksomhed på byspørgsmålet med sin meddelelse »En dagsorden for byerne i Den Europæiske Union«. Den blev modtaget med stor interesse. Europa-Parlamentet (3), Det Øko- nomiske og Sociale Udvalg (4) og Regionsudvalget hilste med- delelsen velkommen og opfordrede Kommissionen til at udbygge initiativet yderligere. 1. 3. De argumenter, der har lydt fra fortalerne for en europæisk dimension i bypolitikken, har lige fra begyndelsen (1) Udtalelse om »Kommissionens meddelelse om Europa år 2000+ Samarbejde inden for fysisk planlægning i det europæiske område« (tillægsudtalelse), EFT C 133 af 31. 5. 1995, s. 2, pkt. 2. 6. (2) ØSU’s udtalelse om »EU’s rolle i byspørgsmål«, EFT C 30 af 30. 1. 1997. (3) Beslutning om Kommissionens meddelelse »En dagsorden for byerne i Den Europæiske Union« (KOM(97) 197 — C4-235/97) A4-172/98. (4) Udtalelse om Kommissionens meddelelse »En dagsorden for byerne i Den Europæiske Union«, EFT C 95 af 30. 3. 1998. taget udgangspunkt i overvejelser om, hvilken økonomisk, social, politisk og kulturel rolle byerne — der er de grundlæg- gende historiske kernekomponenter på verdens mest urbanise- rede kontinent — fortsat spiller. 1. 3. 1. Til disse begrundelser føjer sig yderligere udviklinger af såvel socioøkonomisk som institutionel karakter. På den ene side optræder alle aspekter og resultater af den økonomiske og sociale udvikling — lige fra økonomisk vækst, stigende arbejdsløshed, forbedring af levestandarden til tiltagende social udstødelse — mest koncentreret i byerne. På den anden side har alle EU’s politiske initiativer størst virkning i byerne, både hvad angår den direkte effekt, og hvad angår måden, hvorpå de opfattes og vurderes af EU-borgerne. 1. 4. Endelig udspringer udfordringen om bæredygtig udvik- ling i byerne, hvor den bør tages op og takles fra såvel et miljømæssigt som et socialt synspunkt. Dette betyder, at der som følge af indskrivningen af disse spørgsmål i Amsterdam- traktaten og EU’s miljøforpligtelser over for FN i henhold til Kyoto-konventionen bør udarbejdes sammenhængende aktionslinjer, der i sagens natur skal kædes sammen med en europæisk ramme for bypolitik. 2. De vigtigste elementer i Kommissionens meddelelse 2. 1. Kommissionen understreger, at udviklingen af integrer- ede bypolitiske forvaltningsstrategier er afgørende for at kunne imødegå problemer, der objektivt set er vanskelige og nødven- digvis indbyrdes forbundne, og for at udnytte byernes poten- tiale maksimalt. Man risikerer at sætte realiseringen af disse mål over styr, hvis man fastholder de traditionelle sektorstrate- gier og opdelingen af beføjelser og opgaver på de forskellige beslutnings- og forvaltningsniveauer. 2. 1. 1. En nødvendig forudsætning for at kunne foretage en integreret aktion er, at man har indkredset de prioriterede målsætninger. Kommissionens forslag opstiller fire adskilte, men indbyrdes afhængige målsætninger, idet de 24 foreslåede 20. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 368/63 tiltag er inddelt i grupper under de forskellige målsætninger, men kan — og af hensyn til den overordnede sammenhæng faktisk skal — have en mere eller mindre umiddelbar indvir- kning på de øvrige målsætninger. På en måde udgør opdelingen af målsætningerne under de forskellige overskrifter en slags prioritering af de — i øvrigt alle meget vigtige — spørgsmål, der er omfattet af indsatsprincipperne. Den første overskrift hedder Velstanden og beskæftigel- 2. 2. sen i byerne skal fremmes. Som det siges tidligere, lever størstedelen af EU-borgerne i byer. Deraf følger, at en stor del af initiativerne under retningslinjerne for beskæftigelsespolitik- ken først og fremmest vedrører den økonomiske udvikling af byerne. 2. 2. 1. Der lægges særlig vægt på muligheden for at indføje en eksplicit henvisning til byspørgsmål i strukturfondspro- lyset af de positive erfaringer med EU- grammerne, bl. a. i initiativet Urban. Det forventes, at de positive virkninger af denne beslutning bl. a. vil være en kvantitativt og kvalitativt betydelig indflydelse på udarbejdelsen og iværksættelsen af integrerede byudviklingsaktioner og en bedre koordinering med EU-aktioner i forbindelse med de transeuropæiske net- værk. Mange byers udviklingspotentiale tilintetgøres på grund af byernes marginale placering i forhold til vejnettet og transportinfrastruktursystemet. 2. 3. Den anden målsætning, Ligestilling, social integration og byfornyelse skal fremmes, er eksplicit knyttet til styrkelsen af EU-politikkerne til bekæmpelse af social udstødelse og diskrimination såvel som de sikkerhedsmæssige aspekter, som er fastlagt i Amsterdam-traktaten. Disse problemer, der kan siges at vedrøre »social bæredygtighed«, kommer tydeligst til udtryk i byerne, hvilket bl. a. gør, at man hurtigere og lettere kan vurdere effekten af de initiativer, der tages for at løse dem. Kommissionen henviser til rammerne for det nye mål 2 og nævner i den forbindelse nogle kriterier for »problemramte byområder«. 2. 4. Den tredje målsætning handler mest om spørgsmål, der efterhånden har fået verdensomspændende betydning: beskyttelse af miljøet og økosystemet. Bymiljøet skal beskyttes og forbedres: på vej mod lokal og global bæredygtighed er titlen, og denne målsætning spiller en afgørende rolle ikke alene for den økonomiske fremtid, men for selve byernes og hele jordklodens fremtidige eksistens. Det er klart, at aktiviteter, adfærd og situationer, der indvirker stærkt på luft- og vandkva- liteten og de økologiske balancer, er koncentreret i byområder, og det er derfor indlysende, at det er i byerne, man bør iværksætte flest mulige tiltag for at minimere de virkninger, der vil blive en stor belastningsfaktor også for de kommende generationer. stre og af de anvendte transportmidlers miljøkonsekvenser, til indførelse af en ordning med »miljømærkning og miljøstyring« i byerne. 2. 5. Den sidste målsætning sigter mod at bidrage til god byforvaltningspraksis og fremme af lokalt engagement. En nødvendig forudsætning herfor er bedre integration såvel vertikalt — mellem de forskellige administrationsniveauer — som horisontalt — mellem og inden for de forskellige organisationer — samt inddragelse af borgerne og beslutnings- tagerne inden for bypolitik. EU’s tiltag har på ingen måde til formål at svække subsidiaritetsprincippet, men sigter mod at bidrage til såvel at forbedre forbindelserne mellem de forskelli- ge niveauer som at fremme indgåelsen af partnerskaber som middel til at imødegå og løse bypolitiske problemer. 2. 5. 1. Et af tiltagene sigter mod informationsinitiativer, udveksling af erfaring og opbygning af kapacitet til bæredygtig byudvikling via brug og udvikling af integrerede netværk. Hertil kommer tiltag, som handler om støtte til nyskabende byudviklingsstrategier, større sikkerhed og forebyggelse af kriminalitet i byerne samt mere sammenlignelige oplysninger om byforhold i EU. 3. Generelle bemærkninger ØSU hilser Kommissionens forslag velkommen, herun- 3. 1. der især den måde, hvorpå handlingsrammerne er opbygget omkring fire målsætninger, der udmærket sammenfatter den indsats, der må gøres for at tage de udfordringer op, som alle byområder umiddelbart, omend i forskellig grad, står overfor: udvikling og beskæftigelse, integration og social samhørighed, miljø og bæredygtig udvikling, effektiv og demokratisk forvalt- ning. 3. 1. 1. Et særligt positivt træk er, at der beslutsomt arbejdes på at fastlægge retningslinjer for bypolitikken, og at man er helt bevidst om, at EU’s politiske initiativer bliver nødt til at omfatte en moden og grundig vurdering af, hvilken situation disse retningslinjer vil skabe i byerne, der er grundstrukturen i den europæiske samfundsorganisation. 3. 1. 2. Det mest fremtrædende kendetegn ved indsatsprin- cipperne er, at der fastlægges en ramme for en integreret iværksættelse af bypolitikken, der bygges op om nogle priorite- rede målsætninger og gennemføres via en række indgreb og redskaber, heriblandt strukturfondene, der tilsammen kan have en bredere virkning. De foreslåede aktioner spænder fra forbedring af 2. 4. 1. den byrelaterede miljølovgivning, specifikke foranstaltninger vedrørende bortskaffelse af affald, ændringer af transportmøn- ØSU mener imidlertid, at det bør bidrage til Kommis- 3. 2. sionens forslag med nogle kommentarer om forslagets over- ordnede indfaldsvinkel. C 368/64 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 1999 3. 2. 1. Den første og mest umiddelbare kommentar er, at Kommissionen i udarbejdelsen af forslaget har været nødt til at holde sig inden for rammerne for, hvad der er politisk og juridisk realistisk. Forslaget fokuserer derfor udelukkende på emnets, dvs. bycentrenes nuværende situation og problemer. Også bilaget, »Udfordringer for de europæiske byer«, der ganske vist forsøger at tegne nogle fremtidsperspektiver, lider under samme begrænsninger. nedslidte byområder med udbredt social udstødelse. En af aktionerne til bekæmpelse af social udstødelse fokuserer på »skoler, som giver en ny chance«, men der mangler en henvisning til »livslang uddannelse«, som kan have stor betyd- ning for personers tilbagevenden til arbejdsmarkedet — eller endnu bedre som kan bevirke, at de undgår at forlade arbejdsmarkedet. 3. 2. 2. Byerne er imidlertid i en vis forstand selv »levende væsener«, der består af de personer, som bor og arbejder der, og er genstand for betydelige og til tider radikale ændringer. Hvilken betydning vil den tiltagende, udtalte aldring af indbyg- gerne have for mange vigtige bycentre i EU? Hvilken indflydelse vil det stigende antal enlige og enlige forsørgere have for udviklingen i efterspørgslen efter alle former for tjenesteydel- ser? Er afindustrialiseringsprocessen færdig, eller vil den fort- sætte, og hvis ja, i hvilken udstrækning? Vil telearbejde med alle dets følger for mobilitetsefterspørgslen blive et udbredt eller et begrænset fænomen? Disse spørgsmål — og man kunne tilføje flere — kan kun behandles overfladisk i forslaget. 3. 2. 3. I Kommissionens forslag henvises der flere steder til, at det er vigtigt at fremme og bibeholde et polycentrisk og afbalanceret bysystem. Dette mål, som ØSU i høj grad tilslutter sig, kan ikke forfølges ved hjælp af bypolitik alene. Den vertikale og horisontale integration, som Kommissionen agter at fremme, bør kædes sammen med en »rumlig« integration mellem bycentrene, de mindre byer og landområderne inden for samme region eller geografiske område. EU mangler imidlertid et instrument for at kunne lede denne overvejelses- proces. Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklings- perspektiv (EFFU) udgør i dag, til trods for det mellemstatslige samarbejdes indbyggede begrænsninger, den eneste mulige ramme, inden for hvilken man kan forsøge at nå det ønskede resultat. 3. 3. Det er fra flere sider blevet understreget, at en af de grundlæggende betingelser for effektivt at takle beskæftigelses- problemet er, at medlemsstaternes investeringspolitikker koor- dineres. Ud fra denne synsvinkel er en integreret aktion som den, der foreslås af Kommissionen, positiv, men beskæftigelses- potentialet i de enkelte initiativer bør fremgå tydeligere. 3. 3. 3. Kommissionen afsætter et særskilt initiativ til fore- byggelse af kriminalitet i byerne. Det er imidlertid vigtigt at bemærke, at sikkerheden er blevet et af de spørgsmål, der optager borgerne mest i de små såvel som i de store byer. Udvælgelse af pilotprojekter er uden tvivl nyttigt, men den stadig tættere forbindelse mellem småkriminalitet og organise- ret kriminalitet gør det nødvendigt at koble de lokale initiativer på koordinerede strategier, som med ikrafttrædelsen af Amster- dam-traktatens bestemmelser om sikkerhed bør kunne få en større og mere synlig virkning. 3. 4. Man bør være særlig opmærksom på immigrations- spørgsmålet, der spiller en ikke uvæsentlig rolle i Europas byer. På den ene side skaber immigration større befolkningstilvækst og ofte også større arbejdsløshed og udstødelse. På den anden side rejser immigrationen spørgsmålet om at skabe passende infrastrukturer, som f. eks. religiøse bygninger, og om, hvordan man kan udforme den fysiske planlægning, så den modvirker, at der dannes eller konsolideres etniske enklaver iblandt byernes indbyggere. 3. 4. 1. Der er i denne sammenhæng mulighed for direkte at foretage en praktisk afprøvning af realiteten bag Amsterdam- traktatens klare afvisning af enhver form for diskrimination. 3. 4. 2. Aktioner rettet mod »byområder i vanskeligheder« — socioøkonomisk marginalisering eller alvorlig miljøforringelse — bør helt klart prioriteres højt i byfornyelsespolitikken, men der bør også tages hensyn til planer vedrørende bymæssigt marginale områder, som f. eks. forældede bygninger uden arkitektonisk værdi eller infrastrukturer, der ikke længere er effektive eller tidssvarende. ØSU (1) har allerede givet udtryk for, at restaurering og modernisering af gamle bygninger falder fint i tråd med tanken om en bæredygtig byggesektor, da det lægger en dæmper på byernes uhæmmede vækst, har en positiv indvirkning på beskæftigelsen og desuden styrker byens identitetsfølelse. 3. 3. 1. En indsats for social integration bliver stadig mere påkrævet som følge af den tiltagende sociale udstødelse, men i bymæssig sammenhæng er den bagvedliggende årsag en stigende »social spredning«, der betyder, at samfundets mellem- ste lag bliver mindre og nyder en stadig ringere status. Disse elementer skal der også tages hensyn til i udviklingen af aktioner, der sigter mod at løse de beskæftigelsesmæssige og økonomiske problemer i byerne. 3. 4. 3. Bevarelsen af kulturarven bør have et højere mål end blot at gøre bycentrene mere attraktive, som det siges i Kommissionens forslag. Ud over at være et vigtigt element i den historiske og kulturelle identitet er det en kulturarv, der — uanset om den er lille eller stor — har et ikke uvæsentligt potentiale til at skabe beskæftigelse og velstand. Der mangler en specifik henvisning til aktioner, der kan realisere dette potentiale. 3. 3. 2. Man bør huske på, at langtidsledighed i vid udstræk- ning bidrager til at fastholde en negativ situation i meget (1) Udtalelse om »Bæredygtig udvikling på bygge- og boligområdet i Europa«, EFT C 355 af 21. 11. 1997. 20. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 368/65 3. 5. Økonomisk og miljømæssig bæredygtighed er nu et påtrængende og verdensomspændende problem, der er mest synligt i byerne, da det er nært forbundet med byplanlægning, herunder mobilitet, transport, affaldsforvaltning og byboernes livskvalitet, f. eks. støj- og luftforurening. ØSU lægger derfor særlig vægt på bæredygtig byudvikling, navnlig de miljømæssi- ge aspekter, og har ved flere lejligheder udtalt sig om dette emne (1). Kommissionens forslag bør hilses velkommen, men man bør i videre udstrækning undersøge og fremhæve den beskæftigelsesmæssige gevinst ved at føre en proaktiv miljøpo- litik (2). 3. 5. 1. Alligevel er det vigtigt, især med henblik på miljøet, at erhvervslivet gøres opmærksom på sit ansvar (3), og at borgerne bevidstgøres og medinddrages, hvilket kan fremmes og befordres ved at inddrage dem i beslutningstagningen. Der er grundlæggende to aspekter ved at deltage aktivt 3. 6. i bypolitik. Hvis man ser det som et partnerskab, er det en måde at samle bidragene på fra en bred vifte af institutioner, arbejdsgivere og arbejdstagere, offentlige, private eller andre økonomiske aktører til gennemførelse af projekter eller foran- staltninger. Formlen er derfor værdifuld såvel rent organisato- risk som økonomisk og socialt, idet den øger summen af disponible ressourcer og stimulerer strømmen af forslag. 3. 6. 1. Deltagelse af borgerne som sådan har derimod stor social betydning og frembyder endvidere den ekstra fordel, at det styrker »fællesskabsfølelsen«, der i dag synes at smuldre hurtigere og hurtigere væk i byerne. infrastrukturmæssige og miljømæssige problemer. De central- og østeuropæiske lande og tredjelandene omkring Middelhavet bør deltage i debatten om bæredygtighed og byudvikling. 4. Strukturfonde og URBAN Kommissionens forslag nævner strukturfondsreformen 4. 1. (2000-2006), der specifikt har byområder i vanskeligheder som interventionsområde. ØSU har gennem længere tid givet udtryk for, at brugen af strukturfondsmidler til bypolitiske formål er nødvendig for at imødegå sociale og økonomiske kriser. ØSU er derfor helt enig i, at strukturfondsinterventioner også er nødvendige som led i en sammenhængende, integreret bypolitik, der sigter mod bæredygtig udvikling. I samme udtalelse efterlyste ØSU imidlertid også en større opmærksom- hed om byernes betydning og politiske rolle, men en sådan synes endnu ikke helt vakt (4). I en udtalelse om den nye strukturfondsforordning, 4. 1. 1. nærmere betegnet om fondenes opgaver i forbindelse med byområdernes problemer, hilste ØSU forslagets styrkelse af samrådsproceduren velkommen og understregede, at det var nødvendigt at overholde princippet om høring og partnerskab på alle niveauer i strukturfondsindsatsen, idet ØSU anser det for at være nøgleforudsætningen for at fastholde »bottom-up«- metoden, der er afgørende for de iværksatte foranstaltningers succes (5). Europa-Parlamentet er i forbindelse med struktur- fondsreformen også gået ind for, at der lægges større vægt på partnerskabsprincippet (6). 3. 6. 2. ØSU bemærker, at forslaget bør lægge større vægt på deltagelse og partnerskab, hvilket kommer mere til udtryk i hensigtserklæringerne end i de konkrete foranstaltninger på området. Servicevirksomhedernes og SMV’s rolle i partnerska- bet belyses ikke tilstrækkeligt, og desuden kommer forslaget ikke ind på, hvordan manglen på gennemsigtighed i admini- strationen skaber en kløft mellem borger og forvaltning og medfører mistillid til systemet. 4. 1. 2. Disse bemærkninger er fortsat gyldige og vigtige ved gennemgangen af nærværende forslag, men med den yderligere bemærkning, at det er vigtigt, at byspørgsmål indarbejdes i strukturfondsreformen, og at det er afgørende, at de foranstalt- ninger, der tager sigte på byerne, koordineres med de øvrige programmer — først og fremmest med beskæftigelsespolitik- ken og de dermed beslægtede politikker. ØSU mener, at bypolitiske spørgsmål bør diskuteres 3. 7. mere indgående med de lande, der søger optagelse i EU, da de fleste af dem kæmper med ret alvorlige socioøkonomiske, ØSU (4) er specielt tilfreds med, at URBAN-projektet 4. 2. ikke er blevet skrinlagt, både pga. dets politiske værdi og dets integrerede indfaldsvinkel til problemer i byområder i vanskeligheder. ØSU er derfor enig med Rådet for Den Europæiske Union om at fortsætte Urban-initiativet sideløben- de med programmerne INTERREG, EQUAL og LEADER. (1) Udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets direktiv om »luftkvalitetsgrænseværdier for svovldioxid, nitrogendioxider, svæ- vestøv og bly i luften«, EFT C 214 af 10. 7. 1998; Udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets direktiv om »grænseværdier for benzen og carbonmonoxid i luften«, EFT C 138 af 18. 5. 1999. (2) Udtalelse om Kommissionens meddelelse om »Miljø og beskæfti- gelse« (Et bæredygtigt Europa), EFT C 235 af 27. 7. 1998. (3) Udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision«, EFT C 209 af 22. 7. 1999. (4) Udtalelse om Kommissionens meddelelse »En dagsorden for byerne i Den Europæiske Union«, EFT C 95 af 30. 3. 1998. (5) Udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene«, EFT C 407 af 28. 12. 1998. (6) Beslutning om Kommissionens forslag til Rådets forordning om generelle bestemmelser om strukturfondene [KOM(1998) 131 — C4-0285/98/0090 (AVC)]. C 368/66 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 1999 4. 2. 1. I afventning af den nye forordning håber ØSU, at det potentiale, som Urban har formået at udvikle, hverken svækkes operationelt eller finansielt. udarbejdet på grundlag af disse overvejelser, blev vedtaget på i år, og det uformelle ministerrådsmøde i Potsdam i maj den tilhørende handlingsplan blev søsat på det følgende EU-topmøde i Tampere forleden. 4. 2. 2. Det er netop pga. de værdifulde erfaringer med Urban, at ØSU kraftigt understreger vigtigheden af partnerskab og samråd også i forbindelse med anvendelse af strukturfonde- ne. Urban har således inddraget ikke alene de lokale myndighe- der, men også arbejdsmarkedets parter, foreningerne og den enkelte borger i udformningen af alle initiativerne og deres målsætning. 4. 3. Hvad angår udvælgelsen af interventionsområder for strukturfondene, skal det bemærkes, at det synes stadig mere tilrådeligt at styrke Eurostat. Der findes pålidelige statistikker over ledighed og specifikke industrielle forhold i de forskellige nationale områder, men der findes ingen differentierede stati- stikker over tjenesteydelser. Desuden mangler der også dæk- kende statistikker over byområderne: i bedste fald er der udarbejdet nogle — temmeligt mangelfulde — statistikker på regionalt plan. Det forekommer hensigtsmæssigt at supplere Eurostat-oplysningerne med mere detaljerede oplysninger om de enkelte områder, bl. a. for at vurdere muligheden for at udvide viften af statistiske referencer, der kan bruges til at afgøre, om området kommer i betragtning for støtte. 5. Bypolitik og territoriel integration 5. 1. ØSU har tidligere argumenteret kraftigt for, at bypolitik på EU-plan bør bygges op omkring et overordnet syn på Europas bysystem, en omfattende plan vedrørende udvikling og genopretning af balancen, en strategi, der kombinerer hensynet til økonomisk vækst og hensynet til social lighed, en stadig opmærksomhed om den sociale samhørighed i byer og regioner, en evne til at kombinere konkurrence og samarbejde, og en særlig opmærksomhed om behovet for at indtænke de europæiske borgeres livskvalitet og livsstil (1) i udviklingsper- spektiverne — hvor byerne er hovedaktører. Hvis man ser bort 5. 2. fra de positive tiltag, der er blevet omtalt, savner Kommissionens forslag dog et længere tidsperspektiv. Dette skyldes imidlertid et helt tydeligt problem: man kan ikke iværksætte en langsigtet bypolitik uden en overordnet politik for fysisk planlægning, der ikke blot består af summen af de enkelte EU-landes politik. EFFU blev netop skabt med det sigte at udarbejde en 5. 2. 1. sådan overordnet politik, og det er ikke uden grund, at der blev afholdt to seminarer i Lille og Salamanca om Europas bysystem samt en uddybende diskussion på forummet i Bruxelles den 2. og 3. februar 1999, hvor hovedvægten lå på polycentrisk byudvikling og et fornyet partnerskab mellem by og land. Den endelige udgave af EFFU-teksten, der blev 5. 2. 2. ØSU ser positivt på dette initiativ, men har haft lejlighed til i en af sine udtalelser at understrege visse begræns- ninger i EFFU, der er og bliver et mellemstatsligt initiativ, hvilket betyder, at det vanskeligt kan indpasses effektivt på EU-planet (2). 5. 2. 3. At der er lydhørhed over for dette krav fremgår i øvrigt af EFFU-handlingsplanen, der blev vedtaget i Tampere, idet denne overordnet sigter på at stimulere og fremme en tættere sammenhæng mellem den samlede fysiske planlægning og sigtelinjerne for udviklingen af by-, regions- og landdistrikt- systemerne. Det er klart, at mange af problemerne omkring bære- 5. 3. dygtighed i byerne opstår og bør løses i en større sammenhæng end det afgrænsede byområde, ligesom det er klart, at byerne, hvad angår umiddelbar funktionsdygtighed og fysisk kontekst, er knyttet til områder, der er langt større end dem selv. 5. 3. 1. Hvad angår strategisk funktionsdygtighed er de euro- pæiske byer — ud fra en socioøkonomisk synsvinkel, men i endnu højere grad i relation til økologisk bæredygtig udvikling og global konkurrenceevne — et net — og bør opfattes som sådan — der stiller krav om en overordnet politisk vision, samarbejde, information og afbalanceret, harmonisk udvikling. 6. Overvejelser, forslag og perspektiver 6. 1. Kommissionens forslag er på sin vis konkretiseringen af en række håb, forslag og initiativer fra de foregående år, men det udgør først og fremmest et udgangspunkt, der stiller krav om ressourcer og regelmæssig kontrol, hvis det fulde potentiale skal udnyttes. En af de vigtigste prioriteter er fastsættelsen af 6. 1. 1. ensartede, indbyrdes sammenlignelige indikatorer. Dette mål er allerede indføjet i det 5. rammeprogram for FTU som et af de foreslåede særlige initiativer. Hensigten er at nå frem til fælles vurderingskriterier baseret på en bred vifte af fastlagte, aftalte indikatorer, således at det bliver muligt at foretage såvel en fuldstændig overvågning af de forskellige bymæssige forhold som en detaljeret vurdering af resultaterne af iværksatte aktioner. I denne sammenhæng har man gjort udbytterige erfaringer med miljørevision i byer — et pilotprojekt vedrøren- de indsamling og sammenligning af indikatorer fra i alt 58 byer i EU. (1) ØSU’s udtalelse om »EU’s rolle i byspørgsmål«, EFT C 30 af (2) Udtalelse om »Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklings- 30. 1. 1997. perspektiv (EFFU)«, EFT C 407 af 28. 12. 1998. 20. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 368/67 6. 1. 2. ØSU bifalder Kommissionens ønske om at skabe et positivt informationsnetværk for god praksis og innovative tiltag på det bypolitiske område i EU, men mener, at det ligeledes vil være nyttigt at have adgang til analytisk informa- tion om aspekter, der under visse omstændigheder kan reduce- re effektiviteten eller den positive virkning af et initiativ, der udspringer af handlingsplanen. 6. 1. 3. Den ekspertgruppe, som Kommissionen agter at nedsætte, og hvor ØSU bør være repræsenteret, bør tage hensyn til ovenstående aspekt i sin regelmæssige opfølgning af gennemførelsen af handlingsrammerne. Ekspertgruppens analyser og forslag vil også kunne danne udgangspunkt for diskussioner i det byforum, som Kommissionen agter at indkalde til med jævne mellemrum. 6. 1. 4. Beslutningen om at nedsætte en gruppe med deltage- re fra flere forskellige tjenestegrene i Kommissionen til løbende at overvåge gennemførelsen af handlingsplanen og EU- politikkernes og -instrumenternes konsekvenser for byområ- derne er særdeles hensigtsmæssig og i overensstemmelse med ØSU’s tidligere anbefalinger. Der bør gøres en særlig indsats for at overvåge konsekvenserne af, at bypolitikken indarbejdes i strukturfondene. 6. 1. 5. Det er vigtigt, at der i informationsnetværket, ekspert- gruppens evalueringer, den tværtjenstlige gruppes konklusio- ner og endelig den rapport, som Kommissionen vil lade indgå i den treårige rapport om social og økonomisk samhørighed, lægges særlig vægt på en sammenhængende udvikling af de fire målsætninger, der opstilles inden for rammerne af indsatsprincipperne. 6. 2. Det er muligt, at der i indsatsprincippernes gennemfø- relsesfase opstår nogle særligt tydelige begrænsninger eller forsinkelser hos de forskellige involverede institutioner. Kom- missionen erklærer selv, at den er klar over denne risiko. Hvis det skulle være tilfældet, bør medlemsstaterne pålægges at vedtage lovregler, der gør det muligt at gennemføre strategien optimalt. 6. 2. 1. 1. ØSU understreger i den forbindelse, at en innovativ offentlig transportpolitik ikke alene har afgørende betydning for miljøbeskyttelsen, men også understøtter den politiske målsætning om social integration. 6. 2. 2. EU, der var repræsenteret af Kommissionen og medlemsstaterne ved »Habitat II«-konferencen, har tydeligt bevist, at det har forståelse for og er opmærksom på bæredyg- tighedsbegrebets globale vision. Det er derfor — bl. a. i lyset af handlingsrammerne — ønskeligt, at udvekslingen af informa- tion om forskning og innovation på byområdet intensiveres, og at støtten til samarbejdsprojekter med tredjelande, herunder især udviklingslande, forstærkes med henblik på i fællesskab at begrænse og reducere miljøvirkningerne og tilgodese hensynet til bæredygtig udvikling. 6. 3. Kommissionens første vurdering af gennemførelsen af indsatsprincipperne skal efter planen ske i år 2002. Det kan måske være det rette tidspunkt til at iværksætte et egentligt handlingsprogram bygget op om de allerede fastlagte målsæt- ninger. I bypolitisk sammenhæng fremhæves det rutinemæs- 6. 3. 1. sigt, at 80 % af EU’s befolkning bor i byer, men det er nyttigt samtidigt at gøre opmærksom på, at 4/5 af EU’s areal består af landområder. Udvikling, konkurrenceevne, livskvalitet, service- ydelser og en fornuftig balance mellem by- og landområder forudsætter nødvendigvis en overordnet fysisk planlægning. Den nye Kommission bliver nødt til at uddybe dette punkt nærmere. 6. 2. 1. ØSU bifalder beslutningen om bl. a. at bruge beskat- ning som et middel til at støtte strategier vedrørende miljømæs- sig bæredygtighed og omlægning af transportefterspørgslen, men minder om, at det tidligere har givet udtryk for sin skepsis (1) over for ideen om at indføre en afgift for anvendelsen af vejnettet i byerne. En sådan løsning vil — hvis den ikke tager udgangspunkt i nogle klare miljøkvalitetskriterier — blot forværre den sociale og økonomiske polarisering, som indsatsprincipperne tværtimod forsøger at modvirke. 6. 3. 2. Det ville være ønskeligt, hvis der på baggrund af erfaringerne fra de mellemstatslige møder om EFFU, erfaringer- ne fra handlingsrammerne, konklusionerne fra fastlæggelsen indikatorerne, samt de erfaringer, der kan høstes fra af Life, Interreg og Urban-programmerne, kunne udarbejdes en hvidbog, der udstikker strategier for bypolitik og fysisk planlægning, som opfylder fremtidige demografiske, økonomi- ske og sociale krav i EU. (1) Udtalelse om Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa- Parlamentet, Regionsudvalget og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om »Udvikling af borgernes transportnet — Hvorfor det er vigtigt med en god lokal og regional personbefordring, og hvordan Europa-Kommissionen bidrager hertil«, EFT C 138 af 18. 5. 1999, s. 7. 6. 3. 3. Verdensberømte byplanlæggere og arkitekter forud- ser, at man i det tredje årtusinde vil have spredte byer uden et egentlig centrum. De regner endvidere med, at verdens fremtid vil blive dikteret af 30-40 forvoksede storbyer. Set med europæiske briller virker denne fremtidsudsigt mere som et C 368/68 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 1999 mareridt end en drøm. Den slags perspektiver støtter et yderligere krav til EU om at skabe en alternativ, konkurrence- dygtig forvaltningsform, der er forenelig med by- og regional- udviklingen og samtidig tager hensyn til livskvaliteten hos hele EU’s befolkning. Dette er en perfekt opsummering af de fremtidige udfordringer. Bruxelles, den 21. oktober 1999. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Prioriterede miljømål for et alsidigt landbrug — Agenda 2000« (1999/C 368/20) Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 28. januar 1999 under henvisning til forretningsorde- nens artikel 23, stk. 3, at afgive udtalelse om »Prioriterede miljømål for et alsidigt landbrug — Agenda 2000«. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som udpegede Sergio Colombo til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 28. september 1999. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 367. plenarforsamling af 20. -21. oktober 1999, mødet den 20. oktober 1999, med 93 stemmer for, 1 imod og 4 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. På topmødet i Berlin den 24. -25. marts 1999 gav Det Europæiske Råd grønt lys for »en retfærdig og rimelig reform af den fælles landbrugspolitik. Indholdet af denne reform vil sikre, at landbruget er multifunktionelt, bæredygtigt, konkur- rencedygtigt og jævnt fordelt på hele det europæiske område, herunder også i regioner med særlige vanskeligheder, i stand til at bevare landskabet, opretholde naturområderne og yde et væsentligt bidrag til landdistrikternes levedygtighed samt imødekomme forbrugernes ønsker og krav med hensyn til levnedsmiddelkvalitet og -sikkerhed, miljøbeskyttelse og dyre- velfærd« (1). 1. 2. Reformen er først og fremmest baseret på forordning (EØF) nr. 2078/92 (2), der blev indført som ledsageforanstalt- ning for at fremme udbredelsen af mere miljøvenlige produk- tionsmetoder i landbruget og yde landbrugerne kompensation for miljøbeskyttende foranstaltninger. Denne forordning byg- ger på landbrugernes frivillige tilslutning på grundlag af (1) Det Europæiske Råds møde i Berlin den 24. -25. marts 1999. Formandskabets konklusioner. DN: DOC/99/1 af 26. marts 1999. (2) Den er nu blevet til forordning (EF) nr. 1257/1999, EFT L 160 af 26. 6. 1999. individuelle aftaler, som går ud på at yde finansiel støtte mod opfyldelse af specifikke tekniske og produktionsmæssige krav eller vedligeholdelse af naturressourcerne på den enkelte bedrift. Den har hidtil været det vigtigste middel til sikring af større inddragelse af miljøaspektet i landbrugspolitikken. 1. 2. 1. Den vigtigste fornyelse i reformpakken Agenda 2000 og de nyligt vedtagne forordninger er fastsættelsen af visse fælles regler for de direkte betalinger til bedrifterne under markedsstøtteordningerne i den fælles landbrugspolitik. Med- lemsstaterne skal vedtage passende miljøforanstaltninger under hensyntagen til specifikke forhold såsom landbrugsarealernes beskaffenhed og produktionsvilkårene. Disse foranstaltninger kan omfatte støtte til gengæld for miljøforpligtelser eller fastsættelse af obligatoriske miljøbestemmelser af såvel generel som specifik karakter, der skal opfyldes for at få del i de direkte betalinger. Medlemsstaterne indfører passende sanktioner, som står mål med de miljømæssige konsekvenser af overtrædelse af reglerne om god landbrugspraksis. Disse regler fastsættes administrativt af medlemsstaterne i overensstemmelse med fælles normer og efter høring af landbrugets organisationer. Medlemsstaterne kan nedsætte eller inddrage støtten under de forskellige markedsordninger, hvis specifikke krav ikke opfyldes