title: Rapport annuel du Fonds de cohésion 1997.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
EU regional policy


title: Committee of the Regions : Annual Report 1998.

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
activity report
advisory power
operation of the Institutions


title: Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (Teatis liikmesriikidele, kaasa arvatud asjakohaste meetmete ettepanekud) (1999/K 288/02)EMPs kohaldatav tekst.

eurovoc_concepts:
EU Member State
State aid
aid for restructuring
aid system
control of State aid

formats: html pdf print

text: 322 ET Euroopa Liidu Teataja 31999Y1009(01) 9. 10. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 08/1. kd C 288/2 ÜHENDUSE SUUNISED RASKUSTES OLEVATE ÄRIÜHINGUTE PÄÄSTMISEKS JA ÜMBERKORRALDAMISEKS ANTAVA RIIGIABI KOHTA (Teatis liikmesriikidele, kaasa arvatud asjakohaste meetmete ettepanekud) (1999/C 288/02) (EMPs kohaldatav tekst) 1. SISSEJUHATUS 2. MÕISTED JA SUUNISTE KOHALDAMISALA NING SEO- TUS MUUDE RIIGIABI KÄSITLEVATE TEKSTIDEGA (1) (2) Komisjon võttis 1994. aastal vastu esimesed suunised ras- kustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorralda- miseks antava riigiabi kohta. (1) Nende suuniste kehtivust pikendati 31. detsembrini 1999. (2) Aastal 1997 lisas komisjon põllumajanduse erieeskirjad. (3) Käesolevas versioonis, mis põhineb varasematel versiooni- del, soovib komisjon mitmel põhjusel teha muudatusi ja anda selgitusi. Esiteks eeldab siseturu väljakujundamine rangemat järelevalvet riigiabi üle. Kuuendast ja seitsmen- dast ülevaatest Euroopa Liidu tootmissektoris ja teatavates muudes sektorites antava riigiabi kohta (4) ilmneb, et kindla suunitlusega abi maht (peamiselt raskustes olevate äriühin- gute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks) on suurenenud, võtmata arvesse uute Treuhandanstalt’ i või Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben’ i poolt Saksamaa uutele liidumaadele antavat abi. Ühisraha kasutuselevõtt kiirendab samuti ühendusesisese kaubanduse kasvu, mistõttu päästmis- ja ümberkorraldamisabi mõju ühendusesisestele konkurentsitingimustele on järjest suurem. Lisaks võttis komisjon ühtset turgu käsitlevas tegevuskavas (5) endale kohustuse karmistada päästmis- ja ümberkorraldamisabi eeskirju, võttes arvesse, et abi sobivatel määradel on oma osa ümberkorraldamise sotsiaalsete mõjude leevendamisel. Seetõttu kavatseb komisjon muuta päästmis- ja ümberkor- raldamisabi suhtes kohaldatavad eeskirjad selgemaks ning määratleda rangemalt sellise abi hindamise suunised. (3) Raskustes olevate äriühingute pankrotist päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi võib õiguspäraseks lugeda üksnes teatavatel tingimustel. Seda võib näiteks õigustada sotsiaal- või regionaalpoliitiliste kaalutlustega, vajadusega võtta arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) positiivset mõju majandusele või erand- juhul sellega, et soovitakse säilitada turu konkurentsipõhi- mõtetele vastavat ülesehitust, kui äriühingute turult kadu- mine võiks tekitada monopoolse või raske oligopoolse olukorra. (1) EÜT C 368, 23. 12. 1994, lk 12. (2) EÜT C 67, 10. 3. 1999, lk 11. (3) EÜT C 283, 19. 9. 1997, lk 2. Vaata ka 5. peatüki pealkirjaga seotud joonealust märkust. (4) K(1999) 417 lõplik versioon; K(1999) 148 lõplik versioon. (5) CSE(97) 1 lõplik versioon. 2. 1. RASKUSTES OLEVA ÄRIÜHINGU MÕISTE (4) Ühenduses puudub raskustes oleva äriühingu mõiste. Käes- olevate suuniste tähenduses peab komisjon äriühingut ras- kustes olevaks siis, kui see ei suuda kas oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või krediidiandjatelt saa- dud vahenditega peatada kahjumit, mis ametivõimude sek- kumiseta viiks lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni. (5) Äriühingut loetakse käesolevate suuniste tähenduses igal juhul ja suurusest olenemata raskustes olevaks järgmistel juhtudel: a) kui on tegemist piiratud vastutusega äriühinguga, (6) kes on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist (7) ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul või b) kui on tegemist piiramatu vastutusega äriühinguga, (8) kes on kaotanud üle poole äriühingu raamatupidamises näidatud kapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist vii- mase 12 kuu jooksul või c) kui asjaomane äriühing liigist olenemata vastab siseriik- liku õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava mak- sejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele. (6) See viitab eelkõige nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ (EÜT L 222, 14. 8. 1978, lk 11) artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus nimetatud äri- ühingu liikidele (direktiivi on muudetud direktiiviga 90/605/EMÜ (EÜT L 317, 16. 11. 1990, lk 60). (7) Analoogia alusel nõukogu direktiivi 77/91/EMÜ (EÜT L 26, 30. 1. 1977, lk 1) sätetega. (8) Siin viidatakse eriti direktiivi 90/605/EMÜ artiklis 1 nimetatud äri- ühingu liikidele. (6) (7) (8) 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 323 Raskustes oleva äriühingu tavatunnused on suurenev kah- jum, vähenev käive, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning vähenev või puuduv varade puhasväärtus. Halvemal juhul võib äriühing juba olla maksejõuetu või siseriikliku õiguse kohaselt võidakse selle suhtes nõuda kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamist. Sel juhul kohaldatakse neid suuniseid igasuguse antava abi suhtes, kui selline menetlus viib äriühingu tegevuse jätkamiseni. Igal juhul on raskustes olev äriühing abikõlblik ainult siis, kui on kindlaks tehtud, et seda ei saa saneerida oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või krediidiandjatelt saa- davate vahenditega. (11) Ümberkorraldamine seevastu on realistlik, ühtne ja laiaula- tuslik kava, mille eesmärk on äriühingu elujõulisuse taasta- mine pikaks ajaks. Ümberkorraldamine hõlmab tavaliselt üht või mitut järgmist elementi: äriühingu tegevuse reorga- niseerimine ja ratsionaalsemaks muutmine, milles tavaliselt sisaldub kahjumit tekitavast tegevusest loobumine, sellise olemasoleva tegevuse ümberkorraldamine, mida saab uuesti konkurentsivõimeliseks muuta, ning võimalik tege- vuse mitmekesistamine uue ja elujõulisema tegevuse suu- nas. Füüsilise ümberkorraldamisega peab tavaliselt kaas- nema rahaline ümberkorraldamine (kapitalisüstid, võla vähendamine). Käesolevate suuniste kohaldamisalasse kuu- luv ümberkorraldamine ei saa siiski piirduda üksnes finant- sabiga varasema kahjumi korvamiseks ja jätta kahjumi põh- jused puutumata. Käesolevate suuniste tähenduses ei ole vastasutatud äriühing (1) päästmis- või ümberkorraldamisabikõlblik isegi sel juhul, kui tema esialgne finantsseisund on ebakindel. See kehtib näiteks selliste juhtumite korral, kui uus äriühing tekib eelmise äriühingu likvideerimisel või võtab sellise äri- ühingu varad üle. (2) 2. 3. KOHALDAMISALA Suuremasse kontserni kuuluv äriühing ei ole tavaliselt päästmis- või ümberkorraldamisabikõlblik, välja arvatud juhul, kui suudetakse näidata, et raskused on äriühingusi- sesed ega tulene kontserni omavolilisest kulude paigutusest ning on nii tõsised, et kontsern ei saa neist ise üle. 2. 2. PÄÄSTMIS- MÕISTE JA ÜMBERKORRALDAMISABI (9) Päästmisabi ja ümberkorraldamisabi kohta kehtivad samad suunised, sest mõlemal juhul peavad ametivõimud tege- lema raskustes oleva äriühinguga ning päästmine ja ümber- korraldamine on sageli ühe toimingu kaks osa, isegi kui nendega on seotud erinevad protsessid. raskustes oleval (10) Päästmisabi on oma laadilt ajutine abi. See peaks võimal- jätkata dama ümberkorraldamis- või likvideerimiskava koostamiseks vajaliku aja jooksul ja/või selle aja jooksul, mida komisjon vajab selle kava kohta otsuse langetamiseks. äriühingul tegevust (1) Uue äriühingu loomiseks ei loeta olukorda, mille puhul äriühing asu- tab tütarettevõtja üksnes sellele äriühingu aktivate ja võimalikult ka passivate ülekandmiseks. (2) Ainsad erandid sellest eeskirjast on Bundesanstalt für vereinigungsbe- dingte Sonderaufgaben’ i poolt käsitletavad juhtumid, mis on seotud selle ülesannetega Saksamaa uute liidumaade ettevõtete erastamisel, või muud vastavad nende liidumaadega seotud juhtumid nende äri- ühingute korral, mis on asutatud enne 31. detsembrit 1999 pärast äriühingu likvideerimist või selle varade ülevõtmist. (12) Käesolevaid suuniseid kohaldatakse kõikide sektorite (välja arvatud ESTÜ asutamislepinguga hõlmatud sektorid) äri- ühingute suhtes, ilma et see piiraks asjaomasesse sektorisse kuuluvate raskustes olevate äriühingutega seotud erieeskir- jade kohaldamist. (3) 5. peatükki on lisatud 1997. aastal vastuvõetud põllumajanduse erieeskirjad. 2. 4. EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIKE 1 KOHALDATAVUS (13) Raskustes olevate äriühingute päästmiseks või ümberkor- raldamiseks antav riigiabi võib oma olemuse tõttu konku- rentsi moonutada. Kui riigiabi mõjutab liikmesriikide vahe- list kaubandust, kuulub see EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse. (14) Ümberkorraldamisabi võib olla mitmes eri vormis, nagu kapitalisüstid, võlgade mahakandmine, laenud, vabasta- mine maksudest või sotsiaalkindlustusmaksetest või laenu- garantiid. Päästmisabi puhul peaks see olema piiratud lae- nude või laenugarantiidega, kui muudes riigiabi käsitlevates ühenduse õigusaktides ei ole see selgesõnaliselt sätestatud teisiti (vt punktid 23–27). (15) Abi allikas võib olla igasugune valitsemise tasand (4) (kesk-, piirkondlik ja kohalik) ja riigi osalusega äriühing, nagu on juuni 1980. aasta direktiivi määratletud komisjoni 25. osalusega riigi 80/723/EMÜ (liikmesriikide ja (3) Seda laadi erieeskirjad on olemas laevaehituses (määrus (EÜ) nr 1540/98, EÜT L 202, 18. 7. 1998, lk 1), mootorsõidukitööstuses (EÜT C 279, 15. 9. 1997, lk 1) ja lennundussektoris (EÜT C 350, 10. 12. 1994, lk 5). (4) Kaasa arvatud ühenduse fondidest kaasrahastatud abi korral. 324 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta) (1) artiklis 2. Nii näiteks võib päästmis- või ümberkorraldami- sabi tulla riigi valdusettevõtjatelt või investeerimisühingu- telt. (2) hõlbustamiseks antavat abi, kui see ei kahjusta kaubandus- tingimusi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega”. (16) Et kindlaks määrata, kas ametivõimude poolt riigi äriühin- gutesse tehtavad kapitalisüstid sisaldavad abi elemente, kohaldatakse erainvestori põhimõtet. (3) Selle põhimõtte kohaselt ei loeta äriühingu rahastamist või rahastamise tagamist abiks, kui samades oludes oleks raha kättesaadavaks teinud turumajanduse tin- gimustes otstarbekalt tegutsev erainvestor. turutingimustes tegutseva (17) Kui riik rahastab rahalistes raskustes olevat ettevõtjat või tagab selle rahastamise, tuleb siiski pidada võimalikuks, et finantsülekanded tõenäoliselt on riigiabi. Seetõttu tuleb sel- listest finantstehingutest komisjonile ette teatada vajaduse korral üldkava käsitleva teatise abil vastavalt asutamisle- pingu artikli 88 lõikele 3. (4) Abieeldus on suurem nendel juhtudel, kui kogu tegevusvaldkond on raskustes või kui turg, kus abisaaja tegutseb, kannatab kogu ühendust või EMPd hõlmava liigse struktuurilise tootmisvõimsuse all. (18) Päästmis- või ümberkorraldamisabi hindamist ei tohiks mõjutada muutused abistatava ettevõtte omandisuhetes. 2. 5. KOKKUSOBIVUS ÜHISTURUGA (19) Asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatakse, mil- lal artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluv abi loetakse kokkusobivaks ühisturuga. Välja arvatud abi, mis on seo- tud loodusõnnetuste või erandlike juhtumitega (artikli 87 lõike 2 punkt b) ja mida siin ei käsitleta, on raskustes ole- vate äriühingute päästmiseks või ümberkorraldamiseks antava abi ühisturuga kokkusobivuse ainus alus artikli 87 lõike 3 punkt c. Selle sätte põhjal on komisjonil volitus arengu lubada “teatava majandustegevuse (…) (20) Komisjoni arvates võib päästmis- ja ümberkorraldamisabi edendada majandustegevuse arengut, kahjustamata kau- bandust määral, mis on vastuolus ühenduse huvidega, kui täidetakse käesolevates suunistes kehtestatud tingimusi. Kui päästetavad või ümberkorraldatavad äriühingud paiknevad abistatavates piirkondades, võtab komisjon punktide 53 ja 54 kohaselt arvesse artikli 87 lõike 3 punktides a ja c nime- tatud piirkondlikke kaalutlusi. 2. 6. MUUD ÜHENDUSE ÕIGUSE SÄTTED (21) Tuleks rõhutada, et komisjon ei saa lubada raskustes ole- vate äriühingute päästmiseks või ümberkorraldamiseks antavat abi, kui abi tingimused ei ole kooskõlas teiste asu- tamislepingu sätetega peale artiklite 87 ja 88 või teiseste õigusaktidega. 3. KOMISJONILE ERALDI TEATATUD PÄÄSTMIS- JA/VÕI ÜMBERKORRALDAMISABI LUBAMISE ÜLDISED TINGI- MUSED (22) See peatükk käsitleb üksnes komisjonile eraldi teatatud abi- meetmeid. Komisjon võib päästmis- või ümberkorraldamis- abi kavasid lubada teatavatel tingimustel. Need tingimused on esitatud 4. peatükis. 3. 1. PÄÄSTMISABI (23) Et komisjon punktis 12 määratletud päästmisabi heaks kii- daks, peab see vastama järgmistele tingimustele: laenudena. (5) Mõlemal a) abi peab moodustuma likviidsustoetusest laenugaran- tiide või juhul tuleb laenult võtta intressi, mis on vähemalt võrreldav heas majan- duslikus olukorras olevatelt äriühingutelt võetava intressiga ja eelkõige komisjoni poolt vastuvõetud vii- teintressiga; (1) EÜT L 195, 29. 7. 1980, lk 35, muudetud direktiiviga 93/84/EMÜ (EÜT L 254, 12. 10. 1993, lk 16). (2) Vt Euroopa Kohtu 22. märtsi 1977. aasta otsus kohtuasjas 78/76, Steinike und Weinlig vs Saksamaa, [1977] ECR 595; ja komisjoni pressiteade IP(91) 1045 kohtuasjas Crédit Lyonnais vs Usinor-Sacilor. (3) Vt tootmissektoris tegutsevate riigi osalusega äriühingutega seotud teabevahetus (EÜT C 307, 13. 11. 1993, lk 3). (4) Vt eriti tootmissektoris tegutsevate riigi osalusega äriühingutega seo- tud teabevahetuse punkti 27. (5) Erandi võib teha pangandussektoris antava päästmisabi puhul, et kõnealune krediidiasutus võiks ajutiselt jätkata pangandustegevust vastavalt usaldatavuse järelevalvet käsitlevatele jõus olevatele õigus- aktidele (nõukogu 18. detsembri 1989. aasta direktiiv 89/647/EMÜ krediidiasutuste maksevõime suhtarvu kohta – EÜT L 386, 30. 12. 1989, lk 14). Iga muud tüüpi kui punktis b kirjeldatud abi (nt kapitalisüst või allutatud laen) võetakse arvesse siis, kui uuritakse ümberkorraldamiskava alusel võetavaid kompenseerivaid meetmeid vastavalt punktidele 35–39. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 325 b) abi peab olema seotud laenudega, mis tuleb tagasi maksta hiljemalt kaheteistkümne kuu jooksul pärast vii- mase osamakse tegemist kõnealusele äriühingule; (1) c) abi peab olema põhjendatud tõsiste sotsiaalsete raskus- tega ja sellel ei tohi olla lubamatut kahjulikku kõrval- mõju teistele liikmesriikidele; d) abimeetmetest teatamisega peab kaasnema liikmesriigi kohustus edastada komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast päästmisabimeetme lubamist ümberkorraldamis- kava või likvideerimiskava või tõend laenu täieliku taga- simaksmise kohta ja/või garantii lõppemise kohta; e) abi peab olema piiratud summaga, mis on vajalik äri- ühingu tegevuse jätkamiseks ajavahemikul, milleks abi on lubatud (näiteks palgakulude katmine või tavatar- ned). 3. 2. ÜMBERKORRALDAMISABI 3. 2. 1. Üldpõhimõte ning teistele tootjatele (28) Ümberkorraldamisabi tekitab erilisi konkurentsiga seotud probleeme, sest see võib suunata ebaõiglase osa struktuu- rilise kohandusega seotud koormast ning kaasnevatest sot- siaalsetest ja majanduslikest probleemidest teistele abi mit- tesaavatele liikmesriikidele. Üldpõhimõtte järgi tuleks seetõttu lubada anda ümberkor- raldamisabi ainult sel juhul, kui on võimalik näidata, et see ei ole vastuolus ühenduse huviga. See on võimalik ainult sel juhul, kui abi vastab rangetele kriteeriumidele ja kui kõik konkurentsimoonutused hüvitatakse äriühingu tegevuse jätkumisest tuleneva kasuga (eelkõige, kui on selge, et äri- ühingu tegevuse lõppemisest johtuvate koondamiste neto- mõju koos tarnijatele avaldatava mõjuga teravdaks koha- likke, piirkondlikke või siseriiklikke tööhõiveprobleeme, või erandlikult, kui äriühingu turult kadumine võib põhjus- tada monopoolse või raske oligopoolse olukorra) ja kui vajaduse korral on konkurentide jaoks olemas piisavad kompenseerivad meetmed. (24) Päästmisabi lubatakse esialgu kuni kuueks kuuks või, kui asjaomane liikmesriik on selle ajavahemiku jooksul esita- nud ümberkorraldamiskava, kuni komisjon on langetanud kava kohta otsuse. Nõuetekohaselt põhjendatud erandlike asjaolude korral ja asjaomase liikmesriigi taotlusel võib komisjon esialgset kuuekuist ajavahemikku pikendada. 3. 2. 2. Abi lubamise tingimused (29) Kui abistatavaid piirkondi, VKEsid ja põllumajandussekto- rit käsitlevatest erisätetest ei tulene teisiti (vt punktid 53, 54 ja 55 ning 5. peatükk), kiidab komisjon abi heaks ainult järgmistel tingimustel: (25) Päästmisabi on ühekordne meede, mis on kavandatud äri- ühingu tegevuse jätkamiseks piiratud ajavahemikul, mille jooksul saab hinnata äriühingu tulevikuväljavaateid. Ei saa lubada korduvaid päästmisabimeetmeid, mis ainult säilitak- sid kehtiva olukorra, lükkaksid vältimatu edasi ning suu- naksid majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid teistele tõhusamatele tootjatele või teistele liikmesriikidele. a) Äriühingu abikõlblikkus (30) Äriühingut peab saama lugeda raskustes olevaks käes- olevate suuniste tähenduses (vt punktid 4–8). (26) Kui liikmesriik ei edasta punkti 23 alapunktis d ettenähtud teavet enne kuuekuise tähtaja lõppemist ega esita nõuete- kohaselt põhjendatud taotlust tähtaja pikendamiseks, alga- tab komisjon artikli 88 lõike 2 kohase menetluse. b) Elujõulisuse taastamine (31) Abi andmise tingimus on ümberkorraldamiskava rakenda- mine, selle kinnitab komisjon iga abimeetme puhul eraldi. (27) Päästmisabi heakskiitmine ei tähenda tingimata ümberkor- raldamiskava alusel antava abi heakskiitmist; sellist abi tuleb hinnata selle enda omaduste põhjal. (1) Päästmisabiga seotud laenu tagasimaksed võib hõlmata komisjoni poolt hiljem heakskiidetava ümberkorraldamisabiga. (32) Ümberkorraldamiskava, mille kestus peab olema võimali- kult lühike, peab mõistliku aja jooksul ning tulevaste tege- vuseeldustega seotud realistlike oletuste alusel taastama äri- ühingu pikaajalise elujõulisuse. Ümberkorraldamisabi peab seetõttu olema seotud elujõulise ümberkorraldamiskavaga, mida asjaomane liikmesriik kohustub rakendama. Komis- jonile tuleb esitada üksikasjalik kava, mis eelkõige peab 326 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd sisaldama turuülevaadet. (1) Elujõulisuse paranemine peab tulenema peamiselt ümberkorraldamiskavas sisalduvatest sisemistest meetmetest ja võib välistel teguritel, nagu hin- dade ja nõudluse erinevused, mida äriühing ise eriti mõju- tada ei saa, põhineda ainult sel juhul, kui turu arengu kohta tehtud oletused on üldtunnustatud. Ümberkorraldamine peab sisaldama sellise tegevuse lõpetamist, mis isegi pärast ümberkorraldamist oleks kahjumlik. turgudel. Kui asjassepuutuva turu (turgude) (2) suurus ühenduse ja EMP tasandil on tühine või kui äriühingu osa asjassepuutuvast turust (turgudest) on väike, loetakse põh- jendamatu konkurentsimoonutus olematuks. Tuleks silmas pidada, et seda tingimust ei kohaldata tavaliselt VKEde suh- tes, kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskir- jad ei näe ette teisiti. (33) Ümberkorraldamiskavas tuleks kirjeldada raskusteni viinud asjaolusid, andes sellega aluse soovitatud meetmete asjako- hasuse hindamiseks. Ümberkorraldamiskavas tuleks muu hulgas arvesse võtta nõudmise ja pakkumise praegust olu- korda ning tulevikuväljavaateid asjaomasel tooteturul vas- tavalt stsenaariumidele, mis põhinevad optimistlikel, pes- simistlikel ja vahepealsetel oletustel ning äriühingu erilistel tugevatel ja nõrkadel külgedel. See kava peaks võimaldama äriühingul areneda uue struktuuri suunas, mis pakub pika- ajalise elujõulisuse väljavaateid ning aitab äriühingul jalule tõusta. (37) Äriühingu turuosa kohustuslikud piiramised või vähenda- mised on tema konkurentide kasuks rakendatavad kom- penseerivad meetmed. Need peaksid olema võrdelised abi moonutava mõjuga ja eriti äriühingu suhtelise tähtsusega turul või turgudel. Komisjon määrab ümberkorraldamiska- vale lisatud turuülevaate alusel, ja kui vastav menetlus on juba algatatud, siis huvitatud poolte esitatud teabe alusel, kindlaks piiramiste või vähendamiste määra. Äriühingu turuosa vähendamine toimub ümberkorraldamiskava ja sellele lisatud tingimuste kaudu. (34) Kava peaks pakkuma sellist pööret, mis võimaldaks äri- ühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist kõik kulud ise kanda, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja finantseerimis- kulud. Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasu- vus peaks olema küllaldane võimaldamaks tal turul omal jõul konkureerida. (38) Võib ette näha kompenseerivate meetmete vajaduse leeven- damist, kui turuosa vähendamine või piiramine põhjustab tõenäoliselt turustruktuuri tõsist halvenemist, mõjutades näiteks kaudselt monopoolse või oligopoolse olukorra tek- kimist. c) Põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimine (35) Tuleb võtta meetmeid, et võimalikult palju leevendada abi kahjulikku mõju konkurentidele. Vastasel juhul tuleb abi lugeda “ühiste huvidega vastuolus olevaks” ja seetõttu ühis- turule sobimatuks. (36) See tingimus tähendab tavaliselt seda, et pärast ümberkor- turul või raldamist piiratakse äriühingu osatähtsust (1) Abi rahuldavaks uurimiseks komisjonile vajalikud andmed on loet- letud I lisas. (39) Kompenseerivad meetmed võivad erineda vastavalt sellele, kas äriühing tegutseb või ei tegutse ülevõimsusega toimi- val turul. Hinnates, kas kõnealune turg toimib ülevõimsu- sega või mitte, võib komisjon arvesse võtta kõiki tema val- duses olevaid asjakohaseid andmeid: i) kui nendel turgudel, kus abisaaja tegutseb, on kogu ühendust või EMPd hõlmav struktuuriline tootmise üle- võimsus, peab ümberkorraldamiskava võrdeliselt saa- dud toetuse suurusega ja selle mõjuga nimetatud (2) Nagu on määratletud regionaalabi andmist ulatuslikele investeerimis- projektidele käsitleva mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi (EÜT C 107, 7. 4. 1998, lk 7) punktis 7. 6: “Turuosa kindlaksmäära- miseks vajalik tooteturg (turud) hõlmab (hõlmavad) investeerimispro- jektis ettenähtud tooteid ning vajaduse korral neid tooteid, mis tar- bija arvates (toote omadustest, hindadest ja kavandatud kasutusest lähtuvalt) või tootja arvates (tootmisrajatiste paindlikkusest lähtuvalt) neid tooteid asendavad. Vastav geograafiline turg hõlmab tavaliselt Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) või teise võimalusena mõnda selle olulist osa, kui selles piirkonnas valitsevad konkurentsitingimused erinevad piisavalt teistel EMP aladel valitsevatest konkurentsitingi- mustest. Vajaduse korral võib nimetatud turgu (turgusid) käsitleda globaalsena. ” Joonealuses märkuses täpsustatakse, et vahetoodete tootmisega seotud investeeringu puhul võib asjaomane turg olla lõpptooteturg, kui suuremat osa toodangust ei müüda avatud turul. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 327 asjaomaste alandatakse turgudele andma oma panuse turutingimuste paranda- misse, vähendades pöördumatult tootmisvõimsust. Tootmisvõimsuse vähendamine on pöördumatu, kui püsivalt tootmisettevõtete endist tootmisvõimet või muudetakse nende kasutu- sotstarvet. Tootmisvõimsuse müümine konkurentidele ei ole sel juhul piisav, välja arvatud juhul, kui tootmis- ettevõte müüakse geograafilisele turule, kus tema jätku- val tegevusel ei ole tõenäoliselt olulist mõju konkurent- siolukorrale ühenduses. Tootmisvõimsuse vähendamise nõuded peavad aitama kahandada abisaaja äriühingu turuosa neil turgudel, kus äriühing tegutseb; ii) kui turul, kus abisaaja tegutseb, ei ole kogu ühendust või EMPd hõlmavat liigset struktuurilist tootmisvõim- sust, uurib komisjon siiski, kas tuleks nõuda kompen- seerivaid meetmeid. Kui sellistes kompenseerivates meetmetes sisaldub asjaomase äriühingu tootmisvõim- suse vähendamine, tuleks see saavutada varadest või tütarettevõtetest loobumise teel. Komisjon peab uurima kõiki asjaomase liikmesriigi poolt soovitatud kompen- seerivaid meetmeid ning otsustama, kas need on piisa- vad, et leevendada abi võimalikku konkurentsi moonu- tavat mõju. Vajalike kompenseerivate meetmete uurimisel võtab komisjon arvesse turu olukorda ja ees- kätt selle kasvu taset ning nõudluse rahuldamise mää- ra. d) Miinimumiga piirduv abi (41) Komisjonile tuleb igal juhul näidata, et abi kasutatakse üks- nes äriühingu elujõulisuse taastamiseks ning et see ei või- malda abisaajal ümberkorraldamiskava rakendamise ajal oma tootmisvõimsust laiendada, välja arvatud selles osas, mis on oluline elujõulisuse taastamiseks ega moonuta luba- matult konkurentsi. e) Abi lubamisega seotud eritingimused (42) Lisaks punktides 35–39 kirjeldatud kompenseerivatele meetmetele, ja kui asjaomane liikmesriik ei ole selliseid sät- teid vastu võtnud, võib komisjon kehtestada vajalikuks peetavad tingimused ja kohustused tagamaks, et abi ei moonutaks konkurentsi ühiste huvidega vastuolus oleval määral. Ta võib näiteks nõuda, et liikmesriik: i) võtaks ise teatavaid meetmeid (nt avaks teatavad turud teistele ühenduse ettevõtjatele); ii) kehtestaks abisaajale äriühingule teatavad kohustused (nt hoiduda toimimast teatavatel turgudel hindu mää- ravana); iii) hoiduks andmast abisaajale äriühingule ümberkorral- damisperioodil muud tüüpi abi. (40) Toetuse suurus ja intensiivsus peavad rangelt piirduma ette- võetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga, pidades silmas äriühingu, selle osanike või seda hõlmava kontserni olemasolevaid rahalisi vahendeid. Abisaajatelt oodatakse omavahenditest tehtavat olulist makset ümber- korraldamiskava heaks, sealhulgas äriühingu säilimiseks ebaoluliste varade müügi või turutingimustes toimuva välisfinantseerimise kaudu. Et piirata moonutavat toimet, ei tohi abi anda sel määral või sellises vormis, mis võimaldaks äriühingul ülemääraseid rahalisi ressursse kasutada agres- siivseks turgu moonutavaks tegevuseks, mis ei ole seotud ümberkorraldamisprotsessiga. Seetõttu uurib komisjon pärast ümberkorraldamist äriühingu kohustuste taset, kaasa arvatud olukorda pärast maksunõuete edasilükka- mist või vähendamist; eeskätt peetakse silmas äriühingu tegevuse jätkamise võimalust pärast kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse algatamist siseriikliku õiguse kohaselt. (1) Abi ei tohiks kasutada ka selliste uute investeeringute rahastamiseks, mis ei ole äriühingu elujõu- lisuse taastamiseks olulised. (1) Vt punkti 6 kolmas lõik. f) Ümberkorraldamiskava täielik rakendamine ja kehtestatud tingimuste järgimine (43) Äriühing peab komisjoni poolt heakskiidetud ümberkor- raldamiskava täielikult rakendama ning täitma kõiki komisjoni otsuses ettenähtud kohustusi. Komisjon loeb kõiki kava rakendamatajätmisi või muude kohustuste täit- matajätmisi abi kuritarvitamiseks. (44) Kui ümberkorraldamine hõlmab mitut aastat ja suuri sum- masid, võib komisjon nõuda ümberkorraldamisabi jaota- mist osamakseteks ning seada iga osamakse tasumise tin- gimuseks, et: i) enne iga osamakse tasumist kinnitatakse ümberkorral- damiskava iga etapi rahuldavat rakendamist vastavalt kavandatud ajakavale või 328 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd ii) komisjon annab enne iga makset sellele kinnituse, olles eelnevalt kontrollinud, kas kava on rahuldavalt raken- datud. lõppemisest või kava rakendamise peatamisest on möödu- nud vähem kui 10 aastat, (2) lubab komisjon tavaliselt (3) uut ümberkorraldamisabi ainult erandlike ja ettenägema- tute asjaolude korral, mille eest äriühing ei vastuta. (4) Ette- nägematuteks asjaoludeks loetakse selliseid asjaolusid, mida ümberkorraldamiskava koostamisel ei olnud kuidagi või- malik ette näha. g) Järelevalve ja aastaaruanne (45) Komisjon peab asjaomaste liikmesriikide poolt edastatud korrapäraste üksikasjalike aruannete kaudu saama kinni- tust ümberkorraldamiskava nõuetekohase rakendamise kohta. (46) Suurtele äriühingutele antava abi korral tuleb neist aruan- netest esimene komisjonile esitada tavaliselt hiljemalt kuus kuud pärast abi heakskiitmist. Seejärel tuleb aruanded komisjonile saata vähemalt kord aastas kindlal kuupäeval kuni ümberkorraldamiskava eesmärgid võib lugeda saavu- tatuks. Et võimaldada komisjonile vajaminevat ümberkor- raldamiskava rakendamise järelevalvet, peavad need aruan- ded hõlmama kogu teavet, äriühingule tehtavate maksete ajakava ja äriühingu finantsseisundit ning abi heakskiitmise otsuses ettenähtud tingimuste või kohustuste järgimist. Eel- kõige peavad nad sisaldama kogu asjakohast teavet ümber- korraldamisperioodil kas individuaalselt või üldise kava alusel äriühingule ükskõik mis eesmärgil antud abi kohta (vt punktid 90–93). Kui komisjon vajab õigeaegset kinni- tust teatava põhilise teabe kohta, nt ettevõtte sulgemise või tootmisvõimsuse vähendamise kohta, võib ta nõuda aru- annete sagedasemat esitamist. (47) Väikestele või keskmise suurusega ettevõtjatele antava abi korral piisab tavaliselt abisaaja äriühingu bilansi ning kasu- miaruande koopia esitamisest igal aastal, välja arvatud juhul, kui abi heakskiitvas otsuses on sätestatud rangemad tingimused. 3. 2. 3. Ühekordse abi tingimus (48) Et vältida ebaõiglast abi andmist äriühingutele, tuleks ümberkorraldamisabi anda ainult üks kord. Teatades komisjonile kavandatavast ümberkorraldamisabist, peab liikmesriik täpsustama, kas asjaomane äriühing on minevi- kus juba saanud ümberkorraldamisabi, kaasa arvatud enne käesolevate suuniste jõustumist antud abi ning igasugune muu abi, millest ei ole teatatud. (1) Kui äriühing on sellist saanud ja kui ümberkorraldamisperioodi abi juba (1) Teatamata jäetud abi osas võtab komisjon oma analüüsis arvesse või- malust, et abi võidakse lugeda ühisturuga kokkusobivaks muu kui ümberkorraldamisabina. (49) Äriühingule abi andmisele järgnevad muutused selle abi- saaja omandisuhetes või mis tahes kohtu- või haldusmenet- lus, mis paneb äriühingu bilansi kindlamale alusele, vähen- dab tema kohustusi või kustutab varasemad võlad, ei mõjuta selle eeskirja kohaldamist, kui küsimus on sama äri- ühingu tegevuse jätkamises. (50) Kui äriühingu varasid üle võtva äriühingu enda suhtes on kohaldatud punktis 49 loetletud menetlusi või siseriikliku õiguse kohast kõiki võlakohustusi hõlmavat maksejõuetus- menetlust ja kui see äriühing on ise juba saanud päästmis- või ümberkorraldamisabi, ei kohaldata selle äriühingu suh- tes ühekordse abi nõuet tingimusel, et täidetud on järgmi- sed kolm tingimust: a) ostja on varasemast äriühingust selgesti eraldatud; b) ostja on varasema äriühingu varad omandanud turuhin- naga (vältides sellega endisele äriühingule antud abi üle- minekut uuele äriühingule); (2) Kui ei täpsustata teisiti, lõpeb ümberkorraldamisperiood tavaliselt siis, kui lõpeb ümberkorraldamiskavas ettenähtud erinevate meetmete rakendamise tähtaeg (vt I lisa IV punkti kuues taane). (3) Eri sektorite liberaliseerimise astme ja erijoonte osas tuleks tähele- panu pöörata kahele olukorrale: — õhutranspordi sektori suhtes, mis on täielikult liberaliseeritud ala- tes aastast 1997, kohaldab komisjon ühekordse abi tingimust vastavalt lennundussektoris antavat riigiabi käsitlevates suunistes ettenähtud piirangutele ja tingimustele, — muudes sektorites on erandite tegemine võimalik, kui varem kon- kurentsile suletud ühenduse turgude liberaliseerimise mõjud on tekitanud uued majandustingimused. (4) Käesoleva lõigu tähenduses ei võeta arvesse endise Saksa Demokraat- liku Vabariigi ettevõtetele enne 1. jaanuari 1996 antud abi, mida komisjon on pidanud ühisturuga kokkusobivaks. Lisaks ei kohaldata seda lõiku sellistele ettevõtjatele antud abi suhtes, millest on teatatud enne 31. detsembrit 2000. Komisjon leiab siiski, et ümberkorralda- misabi tuleks tavaliselt anda ainult üks kord, ning uurib selliseid juh- tumeid nimetatud põhimõtte alusel. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 329 c) endise äriühingu likvideerimine, kohtu järelevalve all juhtimine või ost ei ole lihtsalt vahendid, millega vältida ühekordse abi tingimuse kohaldamist (komisjon võib otsustada, et asi on selle tingimuse vältimises, kui ostja poolt tuvastatud raskusi võis endise äriühingu varade ülevõtmisel selgesti ette näha). piirkonnas ei ole siiski küllaldane põhjus, et ümberkorral- dusabi õigustada: keskmise või pika ajavahemiku jooksul ei aita piirkonda äriühingute kunstlik toetamine. Võttes arvesse regionaalarengu edendamiseks ettenähtud vahen- dite piiratust, on piirkondade huvides kasutada neid vähe- seid vahendeid muude elujõuliste ja püsivate tegevuste või- malikult kiireks arendamiseks. Konkurentsi moonutamist tuleb minimeerida isegi sel juhul, kui abi antakse abistata- vates piirkondades tegutsevatele äriühingutele. (51) Siin tuleks siiski rõhutada, et varade ostmiseks antavat abi ei saa käesolevate suuniste alusel lubada, sest sel juhul oleks tegemist esialgseks investeeringuks antava abiga (vt ka punkt 7). 3. 2. 4. Ümberkorraldamiskava muutmine (52) Kui ümberkorraldamisabi on heaks kiidetud, võib asja- omane liikmesriik ümberkorraldamisperioodil paluda komisjonil nõustuda ümberkorraldamiskavas ja toetuse suuruses tehtavate muudatustega. Komisjon võib selliseid muudatusi lubada järgmiste tingimuste täitmise korral: a) muudetud kava peab siiski võimaldama elujõulisuse taastamist mõistliku aja jooksul; b) kui toetust suurendatakse, peavad nõutavad kompen- seerivad meetmed olema laialdasemad, kui esialgu olid kehtestatud; c) kui kavandatavad kompenseerivad meetmed on kitsa- mad, kui esialgu olid kehtestatud, tuleb ka toetuse määra vastavalt vähendada; d) kompenseerivate meetmete rakendamise uue ajakava võib kasutusele võtta esialgu vastuvõetud ajakavast hil- jem ainult äriühingust või liikmesriigist sõltumatutel põhjustel. Muudel juhtudel tuleb vastavalt vähendada ka toetuse määra. 3. 2. 5. Abistatavates piirkondades antav ümberkorral- damisabi (53) Et majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus on EÜ asutamis- lepingu artikli 158 kohaselt üks ühenduse peamisi ees- märke ja artikli 159 (1) kohaselt peab muude valdkondade poliitika andma oma panuse selle eesmärgi saavutamisse, tuleb komisjonil abistatavates piirkondades antava ümber- korraldamisabi hindamisel arvesse võtta regionaalarengu vajadusi. Raskustes oleva äriühingu paiknemine abistatavas (54) Seega kohaldatakse punktides 29–52 loetletud kriteeriume ka abistatavate piirkondade suhtes isegi regionaalarengu vajadusi arvestades. Abistatavates piirkondades võivad abi andmise tingimused rakendus- või kompenseerivate meet- mete osas olla leebemad, kui teatavas sektoris antavat riigi- abi käsitlevad eeskirjad ei näe ette teisiti. Kui regionaal- arengu vajadused seda õigustavad, nõutakse abistatavates piirkondades väiksemat tootmisvõimsuse vähendamist kui muudes piirkondades ning lisaks tehakse vahet asutamisle- pingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt regionaalabikõlb- like piirkondade ja artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt abi- kõlblike piirkondade vahel, et võtta arvesse esimesena nimetatud piirkondade regionaalprobleemide suuremat tõsidust. 3. 2. 6. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antav ümberkorraldamisabi (55) Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (2) antav abi mõjutab kaubandustingimusi tavaliselt vähem kui suurtele äriühingutele antav abi. Sama kehtib ka ümberkorraldami- sabi puhul, nii et punktides 29–47 sätestatud tingimuste kohaldamine on leebem: VKEdele antav ümberkorraldamis- abi ei ole tavaliselt seotud kompenseerivate meetmetega (vt punktid 35–39), kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsit- levad eeskirjad ei näe ette teisiti, ja aruannete sisule esitata- vad nõuded on leebemad (vt punktid 45, 46 ja 47). See- (punktid vastu kohaldatakse ühekordse abi 48–51) VKEde suhtes täielikult. tingimust 3. 2. 7. Ümberkorraldamise sotsiaalkulude katteks antav abi (56) Ümberkorraldamiskavadega kaasneb tavaliselt mõjutatud tegevuse vähendamine või sellest loobumine. Sellised kahandamised on sageli vajalikud ratsionaliseerimise ja tootmisvõimsuse tõhususe olenemata huvides, (1) EÜ asutamislepingu artiklis 159 sätestatakse muu hulgas, et “ühen- duse poliitika ja meetmete kavandamisel ja rakendamisel ning sise- turu rajamisel võetakse arvesse artiklis 158 seatud eesmärke ning aidatakse kaasa nende saavutamisele”. (2) Nagu on määratletud komisjoni 3. aprilli 1996. aasta soovituses väi- keste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (EÜT L 107, 30. 4. 1996, lk 4). 330 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd vähendamisest, mis võib olla abi andmise tingimus (eeskätt nendel juhtudel, kui on tegemist kogu ühendust või EMPd hõlmava liigse struktuurilise tootmisvõimsusega – vt punk- tid 35–39). Selliste meetmete põhjusest olenemata on nende tagajärg tavaliselt äriühingu tööjõu koondamine. (60) Komisjon suhtub sellisesse abisse soosivalt, sest selle majan- duslik kasu on asjaomase äriühingu huvidest suurem ning ulatub kaugemale, hõlbustades struktuuriliste muudatuste tegemist, vähendades raskusi ning sageli vaid tasandades siseriiklike õigusaktidega äriühingutele pandud kohustuste erinevusi. (57) Liikmesriikide tööõigusaktid võivad hõlmata üldisi sotsiaal- kindlustuskavasid, mille kohaselt koondamistasu ja enne- tähtaegset vanaduspensioni makstakse otse koondatud töö- tajatele. Selliseid kavasid ei loeta artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvaks riigiabiks, kui riik maksab kõnealused hüvitised otse töötajatele ja mitte äriühingule. (58) Peale otse makstava koondamistasu ja ennetähtaegse vana- duspensioni peab valitsus üldiste sotsiaaltoetuskavade kohaselt sageli katma selliste hüvitiste kulu, mida äriühing maksab koondatud töötajatele ning mis lähevad kaugemale äriühingu seaduse- või lepingujärgsetest kohustustest. Kui selliseid kavasid kohaldatakse üldiselt ilma sektoriviisiliste piiranguteta selliste töötajate suhtes, kes vastavad eelnevalt määratletud ja automaatselt abi saamise õigust andvatele tingimustele, ei loeta neid kavasid artikli 87 lõike 1 kohast ümberkorraldamist teostavatele äriühingutele antavat abi sisaldavaks. Kui neid kavasid kasutatakse siiski ümberkor- raldamise toetamiseks konkreetsetes tegevusvaldkondades, võivad kavad nende kasutamise valikulisuse tõttu abi sisaldada. (1) (59) Koondamistasude ja/või ennetähtaegse vanaduspensioni maksmine, mis kuulub äriühingu kohustuste hulka tööõi- gusaktide või ametiühingutega sõlmitud kollektiivlepingute alusel, on osa äriühingu omavahenditest makstavatest tava- listest kuludest. Seetõttu tuleb nende kulude katmiseks mõeldud riigipoolset rahastamist lugeda abiks, olenemata sellest, kas need maksed tehakse otse äriühingule või valit- susasutuse kaudu töötajatele. (1) Oma 26. septembri 1996. aasta otsuses kohtuasja C-241/94 (Prant- susmaa vs komisjon [1996], ECR I-4551), (Kimberly Clark Sopalin) kohta kinnitas kohus, et Prantsusmaa siseriikliku tööhõivefondi kaudu Prantsusmaa ametiasutuste poolt diskretsiooni alusel teosta- tud rahastamine võis asetada teatavad ettevõtjad muudest ettevõtja- test soodsamasse olukorda, olles seega abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. (Kohtuotsuses ei seatud kahtluse alla komisjoni järeldust, milles abi loeti ühisturuga kokkusobivaks. ) (61) Lisaks koondamistasudele ja ennetähtaegsele vanaduspen- sionile võib ümberkorraldamisabi anda seoses konkreetsete ümberkorraldamisjuhtudega väljaõppeks, nõuandeks, töö otsimiseks, kolimiseks ning erialaseks ettevalmistuseks uut äritegevust alustavatele töötajatele. Komisjon suhtub selli- sesse abisse alati positiivselt. (62) Punktides 56–61 kirjeldatud abi liiki tuleks ümberkorral- damiskavas selgesti täpsustada, sest seda abi, mida antakse koondatud töötajate heaks võetavateks sotsiaalseteks meet- meteks, ei võeta arvesse punktides 35–39 nimetatud kom- penseerivate meetmete määra kindlaksmääramisel. (63) Ühist huvi silmas pidades tagab komisjon ümberkorralda- miskava raames, et muudes liikmesriikides kui abi andvas liikmesriigis piiratakse ümberkorraldamise sotsiaalseid mõjusid miinimumini. 4. VKEde ABIKAVAD 4. 1. ÜLDPÕHIMÕTTED (64) Komisjon lubab raskustes olevate väikeste ja keskmise suu- rusega ettevõtjate päästmis- ja/või ümberkorraldamisabika- vasid ainult sel juhul, kui asjaomased ettevõtjad vastavad järgmistest erisätetest ei ühenduse VKEde mõistele. Kui tulene teisiti, hinnatakse selliste kavade vastavust 2. ja 3. peatükis sätestatud tingimuste kohaselt. Kui kava alusel antav abi ei vasta mõnele neist tingimustest, tuleb sellest eraldi teatada ja komisjon peab selle eelnevalt heaks kiitma. 4. 2. ABIKÕLBLIKKUS (65) Kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad ei näe ette teisiti, vabastatakse edaspidi lubatavate kavade alu- sel VKEdele antav abi eraldi teatamisest ainult sel juhul, kui asjaomane ettevõtja vastab vähemalt ühele punktis 5 sätes- tatud kolmest kriteeriumist. Kui ettevõtjale antav abi ei vasta ühelegi neist kolmest kriteeriumist, tuleb sellest komisjonile eraldi teatada, et komisjon võiks otsustada, kas tegemist on raskustes oleva äriühinguga. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 331 4. 3. PÄÄSTMISABIKAVADE LUBAMISE TINGIMUSED ii) kui äriühing võtab varad üle äriühingult, kes on juba saanud päästmis- või ümberkorraldamisabi. (66) Et komisjon võiks päästmisabikavad heaks kiita, peavad need vastama punkti 23 alapunktides a, b, c ja e sätestatud tingimustele. Punktis 23 sätestatud tingimus d asendatakse käesolevas peatükis järgmisega: d) Päästmisabi võib anda kuni kuueks kuuks, mille jook- sul tuleb analüüsida äriühingu seisundit. Enne selle aja- vahemiku lõppu peaks liikmesriik kas ümberkorralda- miskava või likvideerimiskava heaks kiitma või nõudma abisaajalt laenu ning riskipreemiale vastava abi välja- maksmist. Päästmisabist, mis antakse pikemaks ajaks kui kuus kuud, tuleb komisjonile teatada eraldi. e) Ümberkorraldamiskava muutmine: kavasse tehtavad muu- datused peavad vastama punktis 52 sätestatud eeskirja- dele. 4. 5. PÄÄSTMIS- JA/VÕI ÜMBERKORRALDAMISABIKAVADE ÜHISED TINGIMUSED (68) Kavades tuleb täpsustada ühele äriühingule päästmis- või ümberkorraldamistoimingu osana antava toetuse maksi- maalne suurus, kaasa arvatud kava muutmise juhtumid. Seda määra ületavast abist tuleb komisjonile teatada eraldi. Toetuse maksimaalne suurus võib olla kuni 10 miljonit eurot, kaasa arvatud muudest allikatest või muude kavade raames antav toetus. 4. 4. ÜMBERKORRALDAMISABIKAVADE LUBAMISE TINGIMUSED 4. 6. JÄRELEVALVE JA AASTAARUANDED (67) Komisjon lubab ümberkorraldamisabikavasid ainult siis, kui abi saamise tingimus on, et abisaaja rakendab täielikult asjaomase liikmesriigi poolt heakskiidetud ümberkorralda- miskava, mis vastab järgmistele tingimustele: a) Elujõulisuse taastamine: kohaldatakse punktides 31–34 sätestatud kriteeriume. (69) Punkte 45, 46 ja 47 ei kohaldata abikavade suhtes. Abikava heakskiitmise tingimus on siiski, et tavaliselt kord aastas esitatakse kava rakendamise kohta aruanne, mis sisaldab komisjoni juhendis ühtsete aruannete kohta (1) täpsustatud teavet. Lisaks peavad aruanded sisaldama kõikide abisaajate äriühingute loetelu, milles igaühe kohta tuleb täpsustada järgmist: b) Põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimine: et VKE- dele antav abi moonutab konkurentsi vähem, ei kohal- data punktides 35–39 sätestatud põhimõtet, mille koha- turul selt abisaaja äriühingu osatähtsust vastaval (turgudel) tuleks vähendada, välja arvatud juhul, kui tea- tavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad näe- vad ette teisiti. Kavades tuleks siiski sätestada, et abisaa- jad tootmisvõimsust ei ümberkorraldamiskava jooksul suurendada. äriühingud oma või c) Vajaliku miinimumini piiratud abi: kohaldatakse punkti- des 40 ja 41 sätestatud põhimõtteid. d) Ühekordse abi põhimõte: kohaldatakse punktides 48–51 sätestatud eeskirja. Liikmesriigid peavad siiski komisjo- nile eraldi teatama sellest põhimõttest tehtava erandi korral: i) erandlike ja ettenägematute asjaolude puhul, mille eest äriühing ei vastuta; a) ärinimi; b) sektorikood, kasutades NACE (2) kahenumbrilisi sektori klassifikatsioonikoode; c) töötajate arv; d) aastakäive ja bilansi lõppsumma; e) antud toetuse suurus; f) vajaduse korral äriühingule minevikus antud ümberkor- raldamisabi või muu vastav toetus; (1) Vt 22. veebruari 1994. aasta kiri liikmesriikidele: Euroopa ühenduste konkurentsiõigus, kd IIA. (2) Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator, mille avaldas Euroopa Ühenduste Statistikaamet. 332 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd g) teave selle kohta, kas abisaaja äriühing on enne ümber- korraldamisperioodi lõppu tegevuse lõpetanud või kas tema suhtes on algatatud kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus. töötlemine ja põllumajandussektori suhtes (tootmine, turustamine). Selles sektoris ning edaspidi lubatavate abi- kavade raames VKEdele antav abi, mis ei vasta nimetatud punktis sätestatud tingimustele, võidakse eraldi teatamise nõudest siiski vabastada. 5. PÕLLUMAJANDUSSEKTORIS ÜMBERKORRALDAMIS- ABI SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED (1) 5. 1. TOOTMISVÕIMSUSE VÄHENDAMINE (70) Punktides 35–39 ja 55 ning punkti 67 alapunktis b sätes- tatakse, et kompenseerivate meetmete nõuet väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul tavaliselt ei kohalda- ta, välja arvatud juhul, kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad näevad ette teisiti. Põllumajandussekto- ris nõuab komisjon tavaliselt kompenseerivaid meetmeid punktides 35–39 sätestatud põhimõtete kohaselt kõikidelt ümberkorraldamisabi saajatelt nende suurusest hoolimata. Liikmesriigid võivad siiski teise võimalusena kohaldada punktides 73–82 sätestatud põllumajanduse erieeskirju. 5. 2. ÜLEVÕIMSUSE MÕISTE (71) Põllumajandussektoris ja käesolevate suuniste kohaldami- sel määratleb komisjon liigset struktuurilist tootmisvõim- sust iga üksikjuhtumi korral eraldi, võttes eelkõige arvesse järgmist: a) asjaomase tootekategooria osas turu tasakaalustamis- meetmete ulatus ja suundumus viimase kolme aasta jooksul, eriti eksporditoetused ja turult kõrvaldamised, maailmaturuhindade areng ja ühenduse õigusaktides sätestatud sektoriviisilised piirmäärad. Tootmiskvooti- dega hõlmatud esmasaaduste puhul ülevõimsust ei eel- data; b) kalandus- ja akvakultuurisektoris sektori eripära ja seda reguleerivad ühenduse eeskirjad, eriti kalandus- ja akva- kultuurisektoris riigiabi järelevalve suunised (2) ning nõukogu määrus (EÜ) nr 2468/98. (3) 5. 3. PÄÄSTMIS- JA ÜMBERKORRALDAMISABIKAVADE ABIKÕLBLIKKUS (72) Punkti 65, mis käsitleb õigust saada abi VKEde päästmis- ja ümberkorraldamiskavadeks ja eeskätt vabastust nõudest kohaldata sellisest teatada, eraldi abist ei (1) Hõlmates käesolevate suuniste tähenduses kõiki asutamislepingu I lisas nimetatud toodete tootmise ja/või kaubandusega seotud ette- võtjaid, kaasa arvatud kalandus ja akvakultuur, kuid võttes siiski arvesse sektori erijooni ja seda reguleerivaid ühenduse eeskirju. (2) EÜT C 100, 27. 3. 1997, lk 12. (3) EÜT L 312, 20. 11. 1998, lk 19. 5. 4. TOOTMISVÕIMSUSE VÄHENDAMINE (73) Komisjon kohaldab põllumajandussektori ettevõtjate suh- tes asjaomase liikmesriigi taotlusel ja alternatiivina käes- olevate suuniste tootmisvõimsuse vähendamist käsitleva- tele üldsätetele järgmisi sätteid. a) Üldsätted (74) Liigse struktuurilise tootmisvõimsuse korral kohaldatakse punktides 35–39 sätestatud pöördumatu vähendamise või lõpetamise nõuet. Põllumajandusliku esmatootmise puhul asendatakse see nõue siiski nõudega säilitada vähendatud või lõpetatud tootmisvõimsus vähemalt viie aasta jooksul järgmiselt: i) konkreetsetele toodetele või ettevõtjatele suunatud meetmete puhul peab tootmisvõimsuse vähendamine tavaliselt olema 16 % (4) sellest tootmisvõimsusest, mil- lele ümberkorraldamisabi antakse; ii) muude kindla suunitluseta meetmete puhul peab ülal- nimetatud tootmisvõimsuse vähendamine saavutama 8 % (4) toodangu väärtusest nende toodete osas, mille puhul on tegemist liigse struktuurilise tootmisvõimsu- sega ja millele antakse ümberkorraldamisabi. (75) Ümberkorraldamisabi saamise õigust ja määra kindlaks määrates ei võeta arvesse üksikute ettevõtjate suhtes kohal- datava ühenduse kvoodi järgimise kohustust ja sellega seo- tud sätteid. b) Väikeste põllumajandusettevõjate erijuhtum (76) Käesolevate suuniste tähenduses on väikesed põllumajan- dusettevõtjad sellised põllumajandussektori ettevõtjad, kel- lel on kuni 10 aasta tööühikut. (4) Abistatavates ja vähem soodsates piirkondades vähendatakse ümber- korraldamisabi korral tootmisvõimsuse vähendamise nõuet 2 % võr- ra. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 333 (77) Väikeste põllumajandusettevõtjate puhul võib tootmis- võimsuse pöördumatu vähendamise või lõpetamise nõuet pidada täidetuks vastaval turutasemel (ilma et seda vältima- tult kohaldataks üksnes ümberkorraldamisabi saajate või isegi neist mõne suhtes). Ühise põllumajanduspoliitika sät- teid järgides võivad liikmesriigid valida väikeste põlluma- jandusettevõtjate suhtes kohaldatava tootmisvõimsuse vähendamise süsteemi. Sellistel juhtudel peavad liikmesrii- gid üldiselt näitama, et: otsused kaheteistkümne järjestikuse kuu jooksul ei hõlma üle 3 % kõnealuste toodete aastasest kogutoo- dangust asjaomases riigis; ii) konkreetse suunitluseta meetmete korral, kui kõikide abisaajate kasuks tehtud otsused kaheteistkümne järjes- tikuse kuu jooksul ei hõlma üle 1,5 % põllumajandus- toodangu aastasest koguväärtusest asjaomases riigis. i) teatavatele toodetele või ettevõtjatele suunatud meet- mete osas võib nimetatud süsteem asjaomases liikmes- riigis liigse struktuurilise võimsusega toote (toodete) puhul vähendada tootmisvõimsust 10 % (1) võrra sel- lest tootmisvõimsusest, millele ümberkorraldamisabi tegelikult anti; ii) muude kindla suunitluseta meetmete puhul peab ülal- nimetatud tootmisvõimsuse vähendamine saavutama 5 % (1) toodangu väärtusest nende liigse struktuurilise tootmisvõimsusega toodete osas, millele on tegelikult antud ümberkorraldamisabi. See vähendamine võib hõlmata tooteid, mis tegelikult ümberkorraldamisabist kasu saavad, või muid I lisas nimetatud tooteid, mille puhul on tegemist liigse struktuurilise tootmisvõimsu- sega. Lisaks peab liikmesriik näitama, et tootmisvõimsust vähen- datakse ümberkorraldamisabi andes rohkem kui ümber- korraldamisabita. (78) Kui tootmisvõimsuse vähendamine ei puuduta abisaaja tootmisvõimsust, tuleb vähendamismeetmeid rakendada hiljemalt kaks aastat pärast punktides 79, 80 ja 81 sätesta- tud künnise saavutamist. c) Kõikide põllumajandussektori ettevõtjate suhtes kohaldatavad eritingimused (79) Selles sektoris võivad isegi väga väikeste toetuste puhul olla täidetud asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tingimused. Tunnistades praktilisi probleeme, mis on seotud tootmis- võimsuse vähendamisega põllumajanduslikus esmatootmi- ses (ja kaudselt asutamislepingu I lisas nimetatud toodete töötlemisel ja turustamisel), ning pidades silmas ühist huvi artikli 87 lõike 3 punkti c kohase erandi kohaldamise vas- tu, võib komisjon kõigi muude tingimuste täitmise korral loobuda tootmisvõimsuse vähendamise nõudest järgmistel juhtudel: (80) Asjaomase liikmesriigi taotlusel võib punkti 79 alapunkti- des i ja ii nimetatud geograafilised viited iga meetme osas kindlaks määrata piirkondlikul tasandil. Kõigil juhtudel peab riigi (või piirkonna) toodangu kindlaksmääramine põhinema tavapärastel tootmistasemetel (üldiselt kolme eelmise aasta keskmine) ja abisaajate toodangu kogus või väärtus peab esindama asjaomaste ettevõtjate toodangu määra ja väärtust enne abi andmise otsust. (81) Erand tootmisvõimsuse vähendamise nõudest ei tähenda mingil juhul, et investeerimisabi lubatakse sektoriviisiliste piirmääradega hõlmatud tegevusele. (82) Juhtudel, kui tootmisvõimsuse vähendamist käsitlevate punktide 79, 80 ja 81 kohase erandi piirmäärad ületatak- se: i) määratakse taotletav tootmisvõimsuse vähendamine kindlaks toetatud koguvõimsuse ja mitte ainult künnist ületava osa alusel; ii) muude abisaajate kui väikeste põllumajandusettevõtjate osas, kellele on juba antud abi enne künnise saavuta- mist, võib tootmisvõimsust vähendada punktides 76, 77 ja 78 ettenähtud meetmetele vastavate meetmete kaudu. 5. 5. ÜHEKORDSE ABI TINGIMUS i) teatavatele toodetele või ettevõtjatele suunatud meet- mete korral, kui kõikide abisaajate kasuks tehtud (1) Abistatavates ja vähem soodsates piirkondades vähendatakse ümber- korraldamisabi korral tootmisvõimsuse vähendamise nõuet 2 % võr- ra. (83) Ühekordse ümberkorraldamisabi põhimõtet kohaldatakse ka põllumajandussektori suhtes. Erandina punktidest 48–51 ja 67 on viie aastani vähendatud ajavahemikku, mille jooksul põllumajandusliku esmatootmisega seotud üksiktoetuste ning päästmis- ja ümberkorraldamiskavade puhul lisaabi ei anta, välja arvatud erandlikud ning ettenä- gematud asjaolud, mille eest äriühing ei vastuta. Selle 334 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd põhimõtte eranditest ei ole vaja komisjonile eraldi teatada, kui need erandid tehakse kavas sätestatud ja komisjoni poolt heakskiidetud tingimuste kohaselt. Päästmis- ja ümberkorraldamiskavade muudatusi, mis on mõeldud sel- liste turuarengute arvessevõtmiseks, mida kõnealuste kavade heakskiitmisel komisjoni poolt ei olnud võimalik ette näha, uuritakse iga üksikjuhtumi puhul eraldi. asjakohased meetmed. Komisjon seab igasuguse edaspidise abikava lubamise tingimuseks vastavuse allpool esitatud sätetele. 6. 1. ERALDI TEATAMINE ÜMBERKORRALDAMISPERIOODIL AINELISEKS INVESTEERINGUKS ANTAVAST ABIST 5. 6. JÄRELEVALVE JA AASTAARUANNE (84) Põllumajandussektori järelevalve ja aastaaruannete suhtes kohaldatakse 3. ja 4. peatükis sätestatud eeskirju, välja arva- tud kohustus esitada kõikide abisaajate nimekiri ja teatavad andmed neist igaühe kohta (punkti 69 alapunktid a–g). Vii- mati nimetatud kohustust ei kohaldata väikestele põlluma- jandusettevõtjatele suunatud kavade suhtes. (85) Kui kohaldatakse punktide 73–82 sätteid, peab aruanne sisaldama ka järgmisi andmeid: a) toodangu kogus (või väärtus), millele ümberkorraldamis- abist kasu on olnud, ning andmed nimetatud punktide alusel saavutatud tootmisvõimsuse vähendamise kohta või b) andmed, mis näitavad, et punktides 79, 80 ja 81 nime- tatud tootmisvõimsuse vähendamisest erandi lubamise tingimused on täidetud. 5. 7. ABISTATAVATE PIIRKONDADE MÕISTE (86) Käesolevate suuniste tähenduses kuuluvad abistatavate piir- kondade (vt punktid 53 ja 54) alla põllumajandussektori ettevõtjate osas ka nõukogu 17. mai 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1257/1999 (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnista- mise kohta) (1) määratletud vähem soodsad piirkonnad. 6. ARTIKLI 88 LÕIKELE 1 VASTAVAD ASJAKOHASED MEETMED (88) Kui suur äriühing saab käesolevate suuniste alusel uurita- vat ümberkorraldamisabi, võib iga muu ümberkorraldamis- perioodil isegi juba lubatud kava alusel antav investeerimi- sabi mõjutada nõutavate kompenseerivate meetmete ulatuse kohta. hinnangut komisjoni (89) Sellise äriühingu ümberkorraldamise ajal tuleb igast aine- lise investeeringu soodustamiseks pärast 30. juunit 2000 antavast abist (olenemata sellest, kas seda antakse regionaal- arengu või keskkonnakaitse edendamiseks või muul ees- märgil) eraldi teatada, kui see abi ei ole hõlmatud vähese tähtsuse reegliga. (2) 6. 2. KOMISJONI TULEB TEAVITADA IGASUGUSEST ABISAAJALE ÄRIÜHINGULE ANTUD ABIST (90) Kui suur äriühing saab käesolevate suuniste alusel uurita- vat ümberkorraldamisabi, nõuab sellist abi käsitlevate komisjoni otsuste rahuldava rakendamise järelevalve suurt läbipaistvust igasuguse edaspidise abi osas, mida äriühing võib saada, isegi kui see on vastavuses juba lubatud kavaga ega kuulu punktide 88 ja 89 kohase eraldi teatamise kohal- damisalasse. (91) Alates 30. juunist 2000 tuleb suure äriühingu ümberkor- raldamisabi käsitlevates teatistes täpsustada kogu muu abi- saajale äriühingule ümberkorraldamisperioodil kavandatav abi, kui see ei ole hõlmatud vähese tähtsuse reegliga. (92) Lisaks tuleb käesolevate suuniste punktide 45, 46 ja 47 kohaselt esitatavates aruannetes nimetada abisaajale äri- ühingule kõnealusel perioodil antud igasugune muu abi ning kogu muu abisaajale äriühingule ümberkorraldamis- perioodil kavandatav abi, kui see ei ole hõlmatud vähese tähtsuse reegliga. (87) Komisjon teeb asutamislepingu artikli 88 lõike 1 kohaselt ettepaneku, et liikmesriigid võtaksid oma olemasolevaid sätestatud abikavasid silmas pidades vastu allpool (93) Komisjon jätab endale õiguse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase, konkreetsele äriühingule antavat kogu abi käsitleva menetluse algatamiseks, kui abi andmisel heaks- kiidetud kavade alusel võidakse käesolevate suuniste nõue- test mööda hiilida. (1) EÜT L 160, 26. 6. 1999, lk 80. (2) EÜT C 68, 6. 3. 1996, lk 9. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 335 6. 3. OLEMASOLEVATE PÄÄSTMIS- VÕI ÜMBERKORRALDAMISABIKAVADE KOHANDAMINE VASTAVALT KÄESOLEVATELE SUUNISTELE (94) Liikmesriigid peavad oma olemasolevaid pärast 30. juu- nit 2000 kehtivaid päästmis- ja ümberkorraldamisabikava- sid kohandama, et need pärast nimetatud kuupäeva vastak- sid käesolevatele suunistele ja eelkõige 4. peatüki nõuetele. (95) Et võimaldada komisjonil kohandamisprotsessi jälgida, peavad liikmesriigid talle esitama kõikide selliste kavade loetelu enne 31. detsembrit 1999. Seejärel ja igal juhul enne 30. juunit 2000 peavad liikmesriigid esitama komisjonile piisavad andmed, võimaldamaks tal kontrollida, kas kava- sid on tõepoolest muudetud vastavalt käesolevatele suunis- tele. 7. SUUNISTE JÕUSTUMINE, KESTUS JA LÄBIVAATAMINE 7. 1. REGIONAALSETE ABISUUNISTE MUUTMINE (96) Piirkondliku riigiabi suuniste (1) punkti 4. 4. muudetakse, jättes teksti alates sõnast “kui……” kuni punkti lõpuni väl- ja. See tekst arvas esialgse investeeringu mõiste kohaldamis- alast välja ning jättis regionaalabi saamise õigusest ilma tootmisüksuse ostmise raskustes olevalt äriühingult. See- tõttu ei ole see väljaarvamine enam jõus. Raskustes olevalt äriühingult tootmisüksuse ostmisel tuleb siiski näidata, et punktis 4. 5. sätestatud nõue, mille kohaselt tehing peab toi- muma turutingimustes, on täidetud. 7. 3. VKEdele ANTAV ABI (98) VKEde päästmis- ja ümberkorraldamisabi (ükskõik, kas eraldi teatatud või kavana antud), millest teatatakse enne 30. aprilli 2000, hinnatakse enne käesoleva teksti vastuvõt- mist jõus olevate suuniste alusel. Nende suuniste jõusoleku pikendamisest teatati liikmesriikidele ja see avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas 10. märtsil 1999 (vt joonealune mär- kus 2); seetõttu pikendatakse nende suuniste jõusolekut. (99) Kõikide toetuskavade suhtes, mis on jõus pärast 30. juu- nit 2000, kohaldatakse punktides 94 ja 95 nimetatud asja- kohaseid meetmeid. 7. 4. SUURTELE ÄRIÜHINGUTELE ANTAV ABI (100) Kui allpool ettenähtud sätetest ei tulene teisiti, hindab komisjon kogu suurte äriühingute päästmis- või ümberkor- raldamisabi kokkusobivust ühisturuga käesolevate suuniste alusel pärast nende avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Teatised, mis komisjon registreerib enne nimetatud täht- aega, vaadatakse siiski läbi teatiste esitamise ajal kehtivate kriteeriumide alusel. 7. 5. TEATAMATA ABI (101) Komisjon uurib iga tema loata antud ning seetõttu asuta- mislepingu artikli 88 lõikega 3 vastuolus oleva päästmis- või ümberkorraldamisabi kokkusobivust ühisturuga: 7. 2. JÕUSTUMINE JA KESTUS (97) Kui allpool ettenähtud sätetest ei tulene teisiti, jõustuvad käesolevad suunised nende Euroopa Ühenduste Teatajas aval- damise päeval. Nad on jõus viis aastat, kui uue otsusega ei sätestata teisiti. a) käesolevate suuniste alusel, kui osa sellest abist või kogu abi on antud pärast suuniste avaldamist Euroopa Ühen- duste Teatajas; b) kõigil muudel juhtudel abi andmise ajal kehtivate suu- niste alusel. (1) EÜT C 74, 10. 3. 1998, lk 9. 336 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd I LISA ÜMBERKORRALDAMISABI ANDMIST KÄSITLEVA TEATISE VORM I. Teave äriühingu kohta — Ärinimi. — Õiguslik seisund. — Sektor, milles äriühing tegutseb, koos vastava NACE-koodiga. — Põhiosanike nimed ja nende osaluse määr. — Osanikevaheliste lepingute loetelu (osanike tuumiku loomine, ostuvõimalus jne). — Kui äriühing kuulub kontserni, siis kogu kontserni täieliku ajakohase organisatsioonilise struktuuri koopia, mis näitab liikmetevahelisi sidemeid (kapital ja hääleõigus). — Kui äriühing on loodud varade ostu teel pärast likvideerimismenetlust või võlgade saneerimist, ülalnimetatud üksikasjad asjaomase äriühingu (äriühingute) kohta. — Kõikide peamiste tootmiskohtade asukoht kogu maailmas ja tööliste arv. — Kui äriühingut loetakse VKEks, peab liikmesriik tõendama, et see vastab kõigile ühenduse määratluse tingimustele. Sel juhul peab liikmesriik selgitama, miks kõnealuse äriühingu suhtes ei või kohaldada VKEdele ettenähtud ümberkorraldamisabikava (kava puudub või äriühing ei vasta abikõlblikkuse kriteeriumidele). — Viimase kolme (kui võimalik) või vähemalt viimase kasumiaruande koopia. — Pankrotihalduri määramist või äriühingu uurimise alustamist käsitleva kohtuotsuse koopia. II. Turuülevaated Liikmesriik peab esitama koopia ülevaatest turu (turgude) kohta, kus raskustes olev äriühing tegutseb, lisades turuülevaate teinud organisatsiooni nime. Turuülevaates tuleb eeskätt esitada: — ülevaates käsitletava turu täpne määratlus, — äriühingu peamiste konkurentide nimed ja nende osa maailma-, ühenduse või siseturust, — äriühingu turuosa areng viimastel aastatel, — hinnang üldise tootmisvõimsuse ja nõudluse kohta ühenduse tasandil ning järeldus ülevõimsuse olemasolu kohta turul, — prognoosid turu arengusuundumuste, summaarse tootmisvõimsuse ja hindade kohta kogu ühenduses järgmisel viiel aastal. III. Abi kirjeldus — Näidata, et raskused on ainult äriühingusisesed ega tulene kontsernisisesest omavolilisest kulude paigutusest. — Nimetada, kas äriühing on juba saanud päästmisabi; sel juhul nimetada abi heakskiitmise kuupäev ja lisada liikmesriigi kohustus esitada ümberkorraldamis- või likvideerimiskava. — Nimetada, kas äriühing või selle tütarettevõtja, mille valduses on vähemalt 25 % kapitalist või hääleõigusest, on kunagi juba saanud ümberkorraldamisabi või selleks loetavat abi. Kui see on nii, esitada komisjoni varasemate otsuste loetelu. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 337 — Näidata abi vorm ja sellega seotud finantskasu kogusumma. — Kirjeldada kavandatud kompenseerivaid meetmeid, pidades silmas ühenduse tasandil konkurentsile avaldatava moonutava mõju leevendamist. — Täpsustada kogu abi, mida äriühing tõenäoliselt saab enne ümberkorraldamisperioodi lõppu, kui see ei ole hõlmatud vähese tähtsuse reegliga. IV. Ümberkorraldamiskava Liikmesriik peab esitama ümberkorraldamiskava, mis on koostatud vastavalt punktidele 29–47 ja sisaldab vähemalt järgmist teavet: — turuülevaatest tulenevate erinevate turueelduste esitlemine, — äriühingu raskustesse sattumise põhjuste analüüs, — äriühingu kavandatava tulevikustrateegia esitlemine, — mitmesuguste kavandatud ümberkorraldamismeetmete kirjeldus ja nende maksumus, — raskustes oleva äriühingu lõpetamisest ja ümberkorraldamiskava rakendamisest tulenevate majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgede võrdlev hindamine piirkondlikul ja/või siseriiklikul tasandil, — erinevate meetmete rakendamise ajakava ning ümberkorraldamiskava täieliku rakendamise lõpptähtaeg; — ümberkorraldamise rahastamiskorra väga täpne kirjeldus: — järeloleva kapitali kasutamine, — tütarettevõtjate varade müük, et abistada ümberkorraldamise rahastamist, — eraaktsionäride ja peamiste krediidipankade rahalised kohustused, — sotsiaalabi määr ja selle kasutamise vajaduse näitamine, — võimaluse korral tagastatavate laenude andmine või sellise tingimuse kasutamine, mille kohaselt abi makstakse tagasi, kui äriühingu tegevus jälle rentaabliks muutub; — järgmise viie aasta hinnangulised kasumiaruanded ning hinnanguline kapitali tasuvus ja erinevatel strateegiatel põhinev tundlikkusanalüüs, — äriühingu töötajaid esindava ametiühinguga kavandatava ümberkorraldamise küsimustes peetud arutelu protokoll, — ümberkorraldamiskava autori (autorite) nimi (nimed) ja selle koostamise kuupäev. V. Liikmesriigi kohustus Liikmesriik peab võtma kohustuse anda lubatud ümberkorraldamisabi käsitlevates aruannetes kuni ümberkorraldamisperioodi lõpuni kogu asjakohane teave igat tüüpi abi kohta, mida ümberkorraldamisabi saavale äriühingule kas kava alusel või ilma selleta on antud. 338 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd II LISA PÄÄSTMISABI ANDMIST KÄSITLEVA TEATISE VORM Oluline teave äriühingu kohta Ärinimi: Õiguslik seisund: Sektor, milles äriühing tegutseb: Tööjõud (vajaduse korral konsolideeritud): Viimase 12 kuu tegevus- ja finantseerimiskulud: Maksimaalne laenusumma: Laenuandja nimi: Olulised tõendavad dokumendid — viimane kasumiaruanne koos bilansiga või kohtu otsus alustada siseriikliku äriühinguõiguse kohaselt äriühingu uurimist, — liikmesriigi kohustus esitada komisjonile kuni kuue kuu jooksul alates päästmisabi heakskiitmise kuupäevast kas ümberkorraldamis- või likvideerimiskava või tõend, et nii laen kui ka abi on täielikult tagasi makstud, — kuue järgmise kuu likviidsusplaan, näidates lühikese aja jooksul laenatavad summad, — raskustes olevale äriühingule tehtud (päästmisabiga seotud) laenupakkumise koopia, täpsustades laenusummade maksmise ja tagasimaksmise tingimused, — kõnealuse laenu garantii projekti koopia, kui garantii on ette nähtud


title: Ausschuß der Regionen : Jahresbericht 1998.