title: WRITTEN QUESTION E-1792/99 by Winfried Menrad (PPE-DE) to the Commission. Surveillance of bathing water pursuant to Directive 76/160/EEC.

text: C 219 E/26 Official Journal of the European Communities EN 1. 8. 2000 Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (24 November 1999) The Commission shares the Honourable Member(cid:146)s concern at the toll of death and injury from road accidents. The communication to which the Honourable Member refers contained an action programme for road safety for the period 1997-2001 (1). At the request of the Parliament the Commission is preparing a report on the operation of this programme to date and a list of priority actions for the future. Work on this report is well advanced, and the Commission hopes to submit it to Parliament early next year. On the specific questions raised: 1. The Commission is of the opinion that setting targets, when it has little or no control over the means of achieving them, is not the best way of promoting road safety at Community level. If individual Member States wish to set targets, the Commission would offer whatever support it could in achieving them. 2. The Commission wishes to promote transport safety across all modes. In allocating its transport safety budget the Commission will be guided by both the need for action and the value added at a European level. Using these criteria, in recent years the proportion of the transport safety budget spent on road safety measures has been around 60 %. 3. The Commission always seeks to maximise the benefits from its limited staff resources. 4. Where a measure or commitment of resource has a bearing on road safety the Commission will, as it has in the past, seek to ensure that maximum benefits accrue from the measure or commitment. 5. The Commission is currently developing a proposal for legislation on pedestrian friendly car fronts and that proposal will be based upon the recently completed work done by the international scientific committee on vehicle safety (EEVC). 6. The Commission will continue to give both its financial and practical support to the Euro new car assessment programme (NCAP). It believes that EuroNCAP has promoted a (cid:145)market for safety(cid:146) culture amongst the general public and within the vehicle manufacturing industry. (1) COM(97) 131 final. (2000/C 219 E/033) WRITTEN QUESTION E-1792/99 by Winfried Menrad (PPE-DE) to the Commission (11 October 1999) Subject: Surveillance of bathing water pursuant to Directive 76/160/EEC Various local authorities in my region have drawn my attention to problems with the surveillance of bathing water in accordance with Directive 76/160/EEC (1). The criticisms centre on the current assessment system, based solely on samples, about twenty of which may have to be taken. Can the Commission answer the following: 1. Can we expect any EU legislation to replace the current assessment system by a procedure for determining a quality profile to reflect the quality of bathing water over long periods? 2. When can we expect amendment of Directive 76/160/EEC, and what form will it take? (1) OJ L 31, 5. 2. 1976, p. 1. 1. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 219 E/27 Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (17 November 1999) The annual reporting obligations under Council Directive 76/160/EEC of 8 December 1975 concerning the quality of bathing water imply that a quality assessment of Member States(cid:146) bathing waters is made per bathing season. This quality assessment follows from a control of water samples against the parametric values set out in the annex of the Directive and according to a statistical calculation set out in Article 5. 95 % of the samples should comply for a bathing area to comply with the Directive. Therefore only when 20 samples are taken during a bathing season, may one sample fail without causing the bathing area to fail. However, in practice, on average about 10 water samples are taken per bathing area. All water samples should therefore comply for a bathing area to be in compliance. One accidental failing sample, for example due to heavy rainfall without a long-lasting risk for public health, could cause a bathing area to be failing. This would not really reflect the real overall water quality, in particular if all other samples taken that bathing season respect the parametric values and good water quality has been observed during previous bathing seasons. It seems therefore more appropriate to look at a longer time period (cid:129) for example three or five years (cid:129) than just one bathing season, to give a more accurate quality assessment based on a trend calculation. Such a trend assessment allows a better appreciation of improving, or decreasing water quality and to advise Member States on a way forward. A suggestion in that sense has been made for the revision of the current Directive. Following Council discussions (summer 1999) on the Commission(cid:146)s initial proposal of 16 February 1994 (1) (amended proposal adopted by the Commission on 17 December 1997 (2)) the latter has started a further revision process of Directive 76/160/EEC. This process involves consecutive consultations (cid:129) Member States, non governmental organisations, consumers, tourism sector (cid:129) and close involvement of the Parliament. The Commission intends to put forward a new proposal in the second half of 2000. However, if the consultations indicate that more time is needed to draft a proposal for a workable and effective directive, then the Commission will adapt its calendar without hesitation. (1) OJ C 112, 22. 4. 1994. (2) OJ C 6, 10. 1. 1998. (2000/C 219 E/034) WRITTEN QUESTION E-1803/99 by Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) to the Commission Subject: Introduction of a (cid:145)Europe test(cid:146) for all national legislation (12 October 1999) On 2 August 1999 the previous Commission wrote in reply to Question E-0850/98 (1) that it would be better to foster consultation between border regions in this field in order to resolve the problems concerned on the spot. Is the Commission aware that in many cases these border regions (or their provincial and municipal authorities) are not responsible for the relevant legislation because it is mostly adopted at the level of the national Member States, while any adverse impact makes itself felt in the border regions, particularly affecting businesses, frontier workers and local and regional authorities there. Will the Commission again seriously consider drafting and submitting to the European Parliament a European Directive providing for a (cid:145)Europe test(cid:146), particularly because this has been requested frequently, both in the Euregions and in the European Parliament? (1) OJ C 27 E, 29. 1. 2000, p. 2


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1783/99 υποβολή: Mark Watts (PSE) προς την Επιτροπή. Οδική ασφάλεια.

eurovoc_concepts:
road safety
transport accident
transport safety

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 219 E/25 Skopey·ei h Epitroph· na anala·bei prvtoboyli·ew gia na syntoni·sei th gallikh· kai thn ispanikh· kybe·rnhsh prokeime·noy na stamath·soyn oristika· thn ekte·lesh ka·ue odikoy· e·rgoy efo·son h ly·sh ayth· kauista· gia to me·llon anv·felh th sidhrodromikh· sy·ndesh kai idiai·tera gia th metafora· emporeyma·tvn; Apa·nthsh thw kaw de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (28 Oktvbri·oy 1999) To ue·ma thw diametako·mishw me·sv tvn Phrynai·vn ue·tei to ojy· pro·blhma thw epilogh·w metajy· odikv·n arthriv·n h· sidhrodromikv·n grammv·n gia tiw eyai·suhtew zv·new. H Epitroph· e·xei pra·gmati sygxrhmatodoth·sei th diejagvgh· mele·thw skopimo·thtaw gia th sidhrodromikh· sy·ndesh, dio·ti ofei·lei na ejeta·sei o·lew tiw enallaktike·w ly·seiw. Vsto·so, h en lo·gv sidhrodromikh· sy·ndesh den ypa·getai sto dieyrvpai¤ko· di·ktyo metaforv·n to opoi·o egkri·uhke, to 1996, apo· to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio kai to Symboy·lio (1). Vw ek toy·toy, den mporei· na xrhmatodothuei· sto plai·sio thw grammh·w toy proy¤ pologismoy· gia to dieyrvpai¤ko· di·ktyo. (cid:211)son afora· thn apo·fash na arxi·soyn ek ne·oy ta odika· e·rga, h eyuy·nh anh·kei ej oloklh·roy sta kra·th me·lh, kai efo·son den e·xei shmeivuei· kami·a parabi·ash tvn koinotikv·n kano·nvn, kyri·vw o·son afora· to periba·llon, h Epitroph· den dy·natai na pare·mbei. Entoy·toiw, pre·pei na shmeivuei· o·ti h Ispani·a kai h Galli·a symfv·nhsan na dhmioyrgh·soyn parathrhth·rio gia tiw emporike·w kai metaforike·w roe·w me·sv tvn Phrynai·vn, to opoi·o ua epitre·pei th gnvstopoi·hsh stoyw antiprosv·poyw, ta svmatei·a kai toyw epaggelmatikoy·w synde·smoyw, apo· ta te·lh toy 1999, leptomeroy·w ana·lyshw, h opoi·a ua enhmerv·netai ethsi·vw sxetika· me thn eje·lijh toy empori·oy ana· metaforiko· me·so, thn prosfora· yphresiv·n kai thn prosarmogh· tvn dikty·vn tvn metaforikv·n ypodomv·n stiw metafore·w. H Epitroph· proti·uetai na synexi·sei to dia·logo me ta kra·th me·lh kai tiw perife·reiew, tiw opoi·ew afora· a·mesa to en lo·gv sxe·dio, prokeime·noy na diasfali·sei o·ti, stiw telike·w apofa·seiw, ua lhfuoy·n yp(cid:146) o·ch, to·so oi oikonomikoi·, o·so kai oi periballontikoi· periorismoi·. O en lo·gv dia·logow ua apotele·sei mi·a apo· tiw proklh·seiw thw anauev·rhshw tvn prosanatolismv·n sto plai·sio toy dieyrvpai¤koy· dikty·oy metaforv·n. (1) EE L 228 thw 9. 9. 1996. (2000/C 219 E/032) GRAPTH ERVTHSH E-1783/99 ypobolh·: Mark Watts (PSE) prow thn Epitroph· (11 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: Odikh· asfa·leia Ta aytokinhtistika· atyxh·mata apoteloy·n thn kyri·a aiti·a uana·toy gia toyw neo·teroyw tvn 45 etv·n poli·tew thw EE, to synoliko· toyw ko·stow ane·rxetai sto dipla·sio toy synolikoy· proy¤ pologismoy· thw EE kai yperbai·nei to ko·stow poy prokalei· o karki·now, h stefaniai·a no·so, h ry·pansh h· h kykloforiakh· symfo·rhsh. H ple·on pro·sfath anakoi·nvsh thw Epitroph·w prow to Symboy·lio kai to Koinoboy·lio dhmosiey·uhke ton Apri·lio toy 1997. Skopey·ei h Epitroph· na dv·sei tv·ra proteraio·thta sthn politikh· thw EE o·son afora· thn odikh· asfa·leia: 1. 2. 3. 4. 5. ue·tontaw vw sto·xo th mei·vsh thw unhsimo·thtaw, poy pro·teine to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio (o·xi perisso·teroi apo· 25. 000 ua·natoi e·vw to e·tow 2010). ejasfali·zontaw o·ti h odikh· asfa·leia ua eispra·jei th meri·da toy le·ontow apo· to synoliko· proy¤ pologismo· gia thn asfa·leia tvn metaforv·n• diaue·tontaw perisso·tero prosvpiko· ston tome·a thw politikh·w gia thn odikh· asfa·leia• ejasfali·zontaw o·ti oiadh·pote ene·rgeia h· de·smeysh thw EE ua odhgei· se oysiastike·w vfe·leiew ston tome·a thw odikh·w asfa·leiaw• pra·ttontaw pan ti dynato· gia na epispey·sei mi·a periektikh· pro·tash gia profylakth·rew aytokinh·tvn poy ua ei·nai asfale·steroi gia pezoy·w kai podhla·tew, ensvmatv·nontaw kai tiw te·sseriw dokime·w sy·gkroyshw poy e·xei protei·nei h Eyrvpai¤kh· Epitroph· Peiramatikv·n Oxhma·tvn, pro·tash poy apote·lese thn koryfai·a proterai- o·thta thw pro·sfathw e·kueshw toy Koinoboyli·oy gia thn odikh· asfa·leia• 6. enisxy·ontaw o·so to dynato·n perisso·tero to European New War Assessment Programme (eyrvpai¤ko· pro·gramma ajiolo·ghshw ne·oy pole·moy). C 219 E/26 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 1. 8. 2000 Apa·nthsh thw kaw de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (24 Noembri·oy 1999) H Epitroph· symmeri·zetai thn anhsyxi·a toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy sxetika· me toyw ariumoy·w uana·tvn kai traymatismv·n lo·gv aytokinhtistikv·n atyxhma·tvn. H anakoi·nvsh sthn opoi·a anafe·retai to Ajio·timo me·low, periei·xe pro·gramma dra·shw gia thn odikh· asfa·leia, gia thn peri·odo 1997-2001 (1). Meta· apo· ai·thma toy Koinoboyli·oy, h Epitroph· synta·ssei e·kuesh sxetika· me thn, e·vw tv·ra, efarmogh· toy en lo·gv progra·mmatow, kauv·w kai li·sta dra·sevn proteraio·thtaw gia to me·llon. H e·kuesh ayth· e·xei proxvrh·sei arketa· kai h Epitroph· eyelpistei· na thn ypoba·lei sto Koinoboy·lio stiw arxe·w toy epo·menoy e·toyw. (cid:211)son afora· tiw sygkekrime·new ervth·seiw poy ype·bale to Ajio·timo Me·low, isxy·oyn ta ejh·w: 1. H Epitroph· pistey·ei o·ti h ue·sh sto·xvn, o·tan den mporei· na ele·gjei ta me·sa gia thn ylopoi·hsh· toyw h· o·tan e·xei periorisme·no e·legxo epu&pos; aytv·n, den apotelei· ton kaly·tero tro·po gia thn prov·uhsh thw odikh·w asfa·leiaw se koinotiko· epi·pedo. Se peri·ptvsh poy memonvme·na kra·th me·lh epiuymoy·n na ue·soyn sto·xoyw, h Epitroph· ua prosfe·rei ka·ue dynath· yposth·rijh gia thn epi·teyjh· toyw. 2. H Epitroph· epiuymei· na provuh·sei thn odikh· asfa·leia se o·la ta me·sa metafora·w. Kata· thn katanomh· toy proy¤ pologismoy· gia thn asfa·leia tvn metaforv·n, h Epitroph· ua basistei· to·so sthn ana·gkh ana·lhchw dra·shw, o·so kai sthn prostiue·menh aji·a se eyrvpai¤ko· epi·pedo. Ba·sei aytv·n tvn krithri·vn, ta teleytai·a e·th, to pososto· toy proy¤ pologismoy· gia thn asfa·leia tvn metaforv·n poy diate·uhke gia ta me·tra odikh·w asfa·leiaw, anh·lue peri·poy se 60 %. 3. H Epitroph· stoxey·ei pa·nta sth megistopoi·hsh tvn vfeleiv·n apo· to periorisme·no prosvpiko· poy e·xei sth dia·uesh· thw. 4. Stiw periptv·seiw o·poy e·na me·tro h· mia de·smeysh kondyli·vn e·xei epiptv·seiw sthn odikh· asfa·leia, h Epitroph· ua epidiv·jei, o·pvw kai sto pareluo·n, na diasfali·sei th megistopoi·hsh tvn vfeleiv·n apo· to en lo·gv me·tro h· de·smeysh. 5. H Epitroph· katarti·zei tv·ra nomouetikh· pro·tash gia profylakth·rew asfale·steroyw gia toyw pezoy·w. H pro·tash ayth· ua basi·zetai stiw ergasi·ew poy oloklh·rvse pro·sfata h Eyrvpai¤kh· Epitroph· Peiramatikv·n Oxhma·tvn (EEVC). 6. H Epitroph· ua synexi·sei na prosfe·rei to·so oikonomikh·, o·so kai praktikh· yposth·rijh sto Eyrvpai¤ko· pro·gramma ajiolo·ghshw ne·vn aytokinh·tvn (NCAP). H Epitroph· pistey·ei o·ti to en lo·gv pro·gramma prov·uhse to·so sto eyry· koino·, o·so kai sthn aytokinhtobiomhxani·a, thn anti·lhch thw agora·w gia thn asfa·leia. (1) COM(97)131 teliko·. (2000/C 219 E/033) GRAPTH ERVTHSH E-1792/99 ypobolh·: Winfried Menrad (PPE-DE) prow thn Epitroph· (11 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: Epoptei·a tvn yda·tvn koly·mbhshw sy·mfvna me thn koinotikh· odhgi·a 76/160/EOK Dia·forew dhmotike·w kai koinotike·w arxe·w thw perife·reia·w moy moy e·uesan to pro·blhma thw epoptei·aw tvn yda·tvn koly·mbhshw sy·mfvna me thn odhgi·a 76/160/EOK (1). Epikri·netai to isxy·on sh·mera sy·sthma ajiolo·ghshw poy basi·zetai apokleistika· se deigmatolhptikoy·w ele·gxoyw kai me to opoi·o pre·pei na lamba·nontai, se dedome·nh peri·ptvsh, eka·stote 20 dei·gmata. Vw ek toy·toy parakalei·tai h Epitroph· na dhlv·sei: 1. ea·n pre·pei na aname·netai ne·a koinotikh· ry·umish h opoi·a ua antikatasth·sei to isxy·on sy·sthma ajiolo·ghshw, uespi·zontaw diadikasi·a prosdiorismoy· katatomh·w poio·thtaw poy ua antikatoptri·zei thn poio·thta tvn yda·tvn koly·mbhshw epi· makro·tera xronika· diasth·mata, 2. po·te ypologi·zetai na anauevrhuei· h odhgi·a 76/160/EOK kai me poia morfh·; (1) EE L 31 thw 5. 2. 1976, sel. 1


title: PREGUNTA ESCRITA E-1789/99 de Lucio Manisco (GUE/NGL) a la Comisión. Compromiso del Sr. Kinnock.

eurovoc_concepts:
European Anti-fraud Office
European Commission
European official
disciplinary proceedings
fraud against the EU

text: 18. 7. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 203 E/47 ¿C(cid:243)mo tiene lugar el control de los curriculum vitae presentados de los expertos a largo y corto 3. plazo, anejos a las ofertas de candidaturas para licitaciones «Tacis», en cuanto a la correcci(cid:243)n de sus datos (experiencia, cualificaci(cid:243)n, etc. )? ¿C(cid:243)mo reaccionarÆ «Tacis» si tras la firma del contrato o durante la realizaci(cid:243)n de un proyecto en el 4. marco de un programa a medio plazo se constata que el candidato que ha obtenido la adjudicaci(cid:243)n ha presentado su oferta con datos incorrectos o no respeta los compromisos adquiridos? ¿QuØ medidas de seguridad se adoptan o estÆn previstas a la hora de firmar el contrato con el fin de limitar los daæos materiales y pol(cid:237)ticos en un caso tal (programa a medio plazo, cuant(cid:237)a del contrato: unos 12,8 M€)? Respuesta del Sr. Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (2 de diciembre de 1999) Segœn las normas actuales de TACIS los procedimientos de licitaci(cid:243)n difieren en funci(cid:243)n de la 1. cantidad invertida en el proyecto. Los programas de mÆs de 10 M€ se divulgan mediante el procedimiento denominado de «licitaci(cid:243)n abierta». La descripci(cid:243)n del proyecto se publica en el Diario Oficial y en Internet con objeto de llegar al mayor nœmero posible de personas. Un comitØ compuesto por tres personas como m(cid:237)nimo, que trabajan siguiendo criterios establecidos, selecciona meticulosamente una lista preliminar de licitadores. General- mente, el jurado que toma la decisi(cid:243)n final estÆ compuesto por dos miembros del personal interior y dos exteriores, as(cid:237) como de representantes del pa(cid:237)s beneficiario. En cada etapa de la licitaci(cid:243)n se llevan a cabo controles sumamente completos y detallados (licitaci(cid:243)n escrita, entrevista, oferta financiera) para asegurarse de que la oferta responde a lo que se solicita en la licitaci(cid:243)n. El contrato se adjudica a la licitaci(cid:243)n que mejor combina la calidad y la relaci(cid:243)n entre los costes y las prestaciones. 2. Existen oficinas de supervisi(cid:243)n en cada uno de los nuevos Estados independientes. Los proyectos y los servicios de las empresas a las que se adjudican los contratos estÆn sujetos a la supervisi(cid:243)n conjunta del personal de las delegaciones y de los responsables en Bruselas. 3. En la entrevista preliminar se lleva a cabo el primer control de los curr(cid:237)culum vitae presentados. Cuando los expertos de larga duraci(cid:243)n que tienen un papel importante en el proyecto no asisten a esta entrevista, el personal de las delegaciones y los responsables comprueban sus credenciales. Esto es particularmente importante en el caso de los proyectos que implican principalmente servicios de expertos, transferencia de conocimientos tØcnicos o formaci(cid:243)n. 4. Si entre la celebraci(cid:243)n de un contrato y el comienzo del trabajo se descubra que la empresa ha proporcionado datos incorrectos o no respeta los compromisos adquiridos, como primer paso se investigar(cid:237)an las circunstancias inmediatas. Si se confirman las sospechas y es necesario tomar medidas, pueden aplicarse las clÆusulas de cancelaci(cid:243)n del contrato. En caso de que se apliquen, se publicar(cid:237)a una nueva licitaci(cid:243)n y se adjudicar(cid:237)a el contrato a otra empresa para garantizar la continuaci(cid:243)n del proyecto y limitar los daæos. Si la cancelaci(cid:243)n acarrea daæos econ(cid:243)micos, la Comisi(cid:243)n reclamar(cid:237)a daæos y perjuicios. (2000/C 203 E/057) PREGUNTA ESCRITA E-1789/99 de Lucio Manisco (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (11 de octubre de 1999) Asunto: Compromiso del Sr. Kinnock En su respuesta a la pregunta escrita no 26, formulada en el marco de su comparecencia ante la Comisi(cid:243)n de Control Presupuestario, el Comisario Kinnock confirm(cid:243) que la OLAF estÆ realizando una investigaci(cid:243)n sobre el asunto Berthelot, concretamente «(cid:133)sobre las cuestiones planteadas en el informe del ComitØ de Expertos Independientes(cid:133)». El pasado 30 de agosto, despuØs de la publicaci(cid:243)n en la prensa europea de varios art(cid:237)culos en los que se afirmaba que los informes facilitados por los servicios de la DG XII y presentados por la Sra. Cresson al Parlamento para justificar el sueldo y las actividades del Sr. Berthelot se hab(cid:237)an realizado en 1998 y datado con una fecha anterior a la real, un portavoz de la Comisi(cid:243)n confirm(cid:243) que la OLAF realiza actualmente una investigaci(cid:243)n sobre los contratos obtenidos por el Sr. Berthelot entre 1995 y 1997 (vØase AFP 301508 de agosto de 1999). C 203 E/48 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 7. 2000 En respuesta tambiØn a la misma pregunta escrita no 26 formulada en relaci(cid:243)n con su comparecencia ante la Comisi(cid:243)n de Control Presupuestario, el Comisario Kinnock seæal(cid:243) que, en caso de ser designado comisario, propondr(cid:237)a que «si se ha establecido la prueba m(cid:237)nima necesaria y si existe un riesgo evidente de que la falta de acci(cid:243)n pueda poner en peligro la investigaci(cid:243)n, las personas que sean objeto de investigaciones por parte de la OLAF sean separadas de sus puestos». Teniendo en cuenta los hechos incontestables que los expertos independientes seæalaron en su primer informe en relaci(cid:243)n con este «caso cierto de favoritismo» (vØase el punto 8. 1. 35 del informe) y que las autoridades administrativas de la DG XII responsables del expediente siguen en activo en esa direcci(cid:243)n general, ¿piensa el Comisario Kinnock en la posibilidad de separar inmediatamente de sus puestos a estos altos funcionarios en caso de que sean objeto de la investigaci(cid:243)n que lleva a cabo actualmente la OLAF? Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisi(cid:243)n (25 de noviembre de 1999) La Comisi(cid:243)n confirma que la OLAF estÆ llevando a cabo una investigaci(cid:243)n interna en relaci(cid:243)n con el asunto Berthelot. La Comisi(cid:243)n confirma asimismo que tiene la intenci(cid:243)n de considerar la suspensi(cid:243)n de todos aquellos funcionarios que estØn siendo objeto de investigaci(cid:243)n por parte del OLAF y, en caso de que dicha suspensi(cid:243)n se aplique, existen varias alternativas: Cuando se hayan obtenido las pruebas necesarias y el no proceder a la suspensi(cid:243)n del funcionario en su empleo pueda poner en riesgo la investigaci(cid:243)n de la OLAF, se le podrÆ apartar del servicio incoando contra Øl un procedimiento disciplinario antes de la recepci(cid:243)n del informe definitivo de la OLAF. No obstante, en algunos casos, la principal fuente de pruebas la constituyen los informes de la OLAF, por lo que las medidas que vayan a adoptarse, incluida la incoaci(cid:243)n del procedimiento disciplinario, dependerÆn en gran medida del contenido de dichos informes. La Comisi(cid:243)n informa a Su Seæor(cid:237)a de que la suspensi(cid:243)n de un funcionario es una medida temporal que s(cid:243)lo puede durar cuatro meses, y que lleva aparejada la retenci(cid:243)n de hasta un 50 % de su retribuci(cid:243)n con arreglo a lo dispuesto en el art(cid:237)culo 88 del Estatuto. En virtud de este œltimo, la adopci(cid:243)n de esta medida corresponderÆ exclusivamente a la autoridad facultada para proceder a los nombramientos, en caso de que el funcionario sea acusado de haber incurrido en una falta grave. Por œltimo, la Comisi(cid:243)n desea seæalar que la destituci(cid:243)n definitiva de un funcionario, que supone el cese de su relaci(cid:243)n laboral con la Comisi(cid:243)n, s(cid:243)lo puede producirse una vez archivado el procedimiento disciplinario. La Comisi(cid:243)n garantiza a Su Seæor(cid:237)a que, en caso de que los informes de la OLAF contengan acusaciones de falta grave contra determinados funcionarios, se adoptarÆn inmediatamente todas las medidas necesa- rias. (2000/C 203 E/058) PREGUNTA ESCRITA E-1790/99 de Marit Paulsen (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (11 de octubre de 1999) Asunto: Vacuna contra la malaria En los pa(cid:237)ses en v(cid:237)as de desarrollo es urgentemente necesaria una vacuna contra la malaria. Sin embargo, esto no interesa a las empresas farmacØuticas, ya que la venta de medicamentos en los pa(cid:237)ses en v(cid:237)as de desarrollo no les resulta rentable. ¿Podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n presentar una propuesta, en el Æmbito de la pol(cid:237)tica de Cooperaci(cid:243)n para el Desarrollo, consistente en que los Estados miembros encarguen una vacuna contra la malaria a las empresas farmacØuticas y se comprometan a pagar un precio determinado por cada dosis de vacuna? Una propuesta de este tipo podr(cid:237)a resultar en la obtenci(cid:243)n de una vacuna contra la malaria. Respuesta del Sr. Nielson en nombre de la Comisi(cid:243)n (30 de noviembre de 1999) La Comisi(cid:243)n estÆ de acuerdo con el anÆlisis presentado por Su Seæor(cid:237)a, pero no estÆ necesariamente convencida que la soluci(cid:243)n propuesta sea posible o incluso efectiva. La Comisi(cid:243)n seæala a continuaci(cid:243)n algunos elementos potenciales para una estrategia mÆs realizable


title: WRITTEN QUESTION E-1794/99 by Michiel van Hulten (PSE) to the Commission. Article in HP De Tijd of 27 August 1999 concerning the Commission's traineeship programme.

eurovoc_concepts:
European Commission
European official
operation of the Institutions
traineeship

text: C 170 E/102 Official Journal of the European Communities EN 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/118) WRITTEN QUESTION E-1794/99 by Michiel van Hulten (PSE) to the Commission (11 October 1999) Subject: Article in HP De Tijd of 27 August 1999 concerning the Commission(cid:146)s traineeship programme Is the Commission aware of the article entitled (cid:145)Dad, I(cid:146)ve learnt how to lobby(cid:146), which appeared in the 1. Dutch weekly HP De Tijd on 27 August 1999 concerning the Commission(cid:146)s traineeship programme? Is there any truth in the claim made by Ms Dabertrand, a former trainee on the programme, that 2. trainees in the Commission(cid:146)s Secretariat-General are allowed to take decisions on (cid:145)applications for small grants of up to € 50 000(cid:146)? If so, what do such applications relate to, and how many applications per year are involved? 3. Is there any truth in Ms Dabertrand(cid:146)s claim that applications for grants are automatically rejected if applicants supply (cid:145)too much(cid:146) information or write outside the spaces provided, or if they are not written in the applicant(cid:146)s own language? If so, which applications have been treated in this way? Are the applicants aware that their applications have been rejected for reasons that have to do with formalities? 4. It also appears from the article that the selection procedure does not include testing of the knowledge of languages trainees have indicated on their CVs. It also appears that trainees are placed in the various Commission departments mainly on the basis of passport photographs. Does the Commission intend to alter the trainee selection procedure so that it is based solely on proven abilities and is not based on passport photographs? Answer given by Mrs Reding on behalf of the Commission (10 November 1999) 1. The Commission is grateful to the Honourable Member for drawing its attention to the article in HP De Tijd. The Commission very much regrets that a number of its officials and trainees have been wilfully misquoted and misrepresented by this article. Several of the trainees mentioned in the article have indicated to the Commission their intention to protest in the strongest possible terms to the weekly in question since the remarks and actions attributed to them are in most cases pure fiction. 2. Ms Dabertrand has subsequently been interviewed by her former head of unit. The claim attributed to her but which she strenuously denies having made, that trainees in the Commission(cid:146)s Secretariat General are allowed to take decisions on applications for small grants of up to € 50 000 is entirely untrue. No trainee has ever been involved in any stage of the procedure for selecting grant applications. 3. It is completely untrue that applications for grants are automatically rejected if applicants supply (cid:145)too much(cid:146) information, write outside the spaces provided, or if they are not written in the applicant(cid:146)s own language. Ms Dabertrand also denies having been the source of the misinformation. 4. With regard to the recruitment of its trainees, the Commission operates a rigorous and systematic procedure for checking candidates(cid:146) applications. Applicants are selected on the basis of their academic qualifications, any relevant experience and their linguistic skills. Every application is examined by preselection groups for each nationality made up of experienced Commission officials of that nationality. One of the many inaccuracies in the article relates to the candidates providing photographs during the selection procedure. Candidates do not have to provide a photograph of themselves at any stage during the recruitment process


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1765/99 från Bartho Pronk (PPE-DE) till kommissionen. Nederländsk lag diskriminerar EU-medborgare.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 170 E/96 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 6. 2000 Det (cid:228)r kommissionsledamoten med ansvar f(cid:246)r konkurrensfr(cid:229)gor som sk(cid:246)ter (cid:148)statligt st(cid:246)d-delen(cid:148) i de (cid:228)renden som r(cid:246)r kostnader f(cid:246)r (cid:246)verg(cid:229)ng till konkurrens. Den konkurrensansvarige kommissionsledamotens medarbetare samarbetar naturligtvis med generaldirekt- oratet f(cid:246)r energi under ledning av kommissionens vice ordf(cid:246)rande, Loyola de Palacio n(cid:228)r det g(cid:228)ller dessa fr(cid:229)gor. Alla beslut i denna fr(cid:229)ga kommer att fattas i enlighet med kollegialitetsprincipen, dvs. i kommissionens namn. Vad betr(cid:228)ffar Loyola de Palacios deltagande i kommissionens kommande kollegiala beslut om det statliga st(cid:246)det till de spanska elf(cid:246)retagen h(cid:228)nvisas parlamentsledamoten till artikel 213 (f. d. artikel 157), andra stycket: (cid:148)Ledam(cid:246)terna av kommissionen skall i gemenskapens allm(cid:228)nna intresse fullg(cid:246)ra sina skyldigheter under full oavh(cid:228)ngighet. Vid fullg(cid:246)randet av dessa skyldigheter skall de inte vare sig beg(cid:228)ra eller ta emot instruktioner fr(cid:229)n n(cid:229)gon regering eller n(cid:229)got annat organ. De skall avh(cid:229)lla sig fr(cid:229)n varje handling som (cid:228)r of(cid:246)renlig med deras skyldigheter. Varje medlemsstat f(cid:246)rbinder sig att respektera denna princip och att inte s(cid:246)ka p(cid:229)verka kommissionens ledam(cid:246)ter n(cid:228)r de utf(cid:246)r sina uppgifter(cid:148). Flera av kommissionsledam(cid:246)terna har tidigare haft regeringsuppdrag. En tidigare regeringspost (cid:228)r inget hinder f(cid:246)r att delta i kommissionens beslut. Om s(cid:229) vore fallet skulle kommissionen f(cid:246)rlora den oavh(cid:228)ngighet som kr(cid:228)vs i f(cid:246)rdraget. Efter kommissionens utn(cid:228)mning avlade ledam(cid:246)terna en ed inf(cid:246)r domstolen med l(cid:246)fte att respektera de skyldigheter som f(cid:246)ljer av det nya arbetet, i synnerhet de skyldig- heter som n(cid:228)mns ovan. Mot bakgrund av detta h(cid:229)ller kommissionen inte med parlamentsledamoten om att Loyola de Palacio m(cid:229)ste avst(cid:229) fr(cid:229)n att delta i beslutsprocessen. (2000/C 170 E/111) SKRIFTLIG FR¯GA E-1765/99 fr(cid:229)n Bartho Pronk (PPE-DE) till kommissionen (11 oktober 1999) ˜mne: Nederl(cid:228)ndsk lag diskriminerar EU-medborgare Den 30 september 1998 tr(cid:228)dde lagen om naturalisering av nyinflyttade ((cid:148)Wet Inburgering Nieuwkomers(cid:148)) i kraft i Nederl(cid:228)nderna. Kan kommissionen i anledning av detta besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Vad anser kommissionen om denna lag? Om kommissionen anser att lagen (cid:228)r diskriminerande, (cid:228)mnar kommissionen i s(cid:229) fall g(cid:246)ra en 2. framst(cid:228)llan i saken till Nederl(cid:228)nderna? Varf(cid:246)r har kommissionen fortfarande inte reagerat p(cid:229) klagom(cid:229)l fr(cid:229)n samh(cid:228)llet i Nederl(cid:228)nderna, bland 3. annat klagom(cid:229)let fr(cid:229)n den riksomfattande intresseorganisationen f(cid:246)r personer av sydeuropeisk h(cid:228)rkomst, Landelijk Inspraakorgaan Zuid-Europeanen (LIZE), av den 8 september 1998? (behandlat av Carmel O(cid:146)Reilly, Cabinet Flynn/ms D(98)) Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Anna Diamantopoulou (19 november 1999) Syftet med den n(cid:228)mnda lagen (cid:228)r att integrera nyinflyttade. Detta sker s(cid:228)rskilt genom att erbjuda dem kurser i nederl(cid:228)ndska och kurser som (cid:246)kar deras m(cid:246)jligheter p(cid:229) den nederl(cid:228)ndska arbetsmarknaden. Att delta i integrationsprogrammet (cid:228)r obligatoriskt f(cid:246)r nyinflyttade som p(cid:229) grundval av ett officiellt spr(cid:229)kprov anses ha f(cid:246)r d(cid:229)liga kunskaper i nederl(cid:228)ndska f(cid:246)r att kunna integreras i det nederl(cid:228)ndska samh(cid:228)llet och s(cid:228)rskilt p(cid:229) arbetsmarknaden. Om de skyldigheter som f(cid:246)reskrivs i leder det till straffp(cid:229)f(cid:246)ljder. lagen inte uppfylls, Det faktum att EU-medborgare har uteslutits fr(cid:229)n de utbildningsprogram som erbjuds p(cid:229) grundval av denna lag visar hur komplex denna fr(cid:229)ga (cid:228)r och kr(cid:228)ver n(cid:228)rmare utredningar. 20. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170 E/97 Kommissionen unders(cid:246)ker f(cid:246)r n(cid:228)rvarande problemet i detalj och kommer att informera parlamentsleda- moten om resultatet. Kommissionen beklagar att svaret p(cid:229) den skrivelse som parlamentsledamoten h(cid:228)nvisar till dr(cid:246)jt. En skrivelse om klagom(cid:229)len har nyligen s(cid:228)nts till den ber(cid:246)rda organisationen. (2000/C 170 E/112) SKRIFTLIG FR¯GA E-1769/99 fr(cid:229)n Jan Andersson (PSE) till kommissionen (11 oktober 1999) ˜mne: Kommissionens avsikter betr(cid:228)ffande inf(cid:246)rande av gemensamt returglassystem inom EU F(cid:246)rpackningar av drycker (cid:228)r idag en bidragande faktor till de sv(cid:229)ra problem med avfallshantering som flertalet medlemsl(cid:228)nder lider av. Vissa l(cid:228)nder har inf(cid:246)rt (cid:229)tervinningssystem f(cid:246)r flaskor, men har i vissa fall sv(cid:229)righeter att n(cid:229) de volymer som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att ett s(cid:229)dant system skall bli l(cid:246)nsamt. En t(cid:228)nkbar l(cid:246)sning kan vara att inf(cid:246)ra ett gemensamt returglassystem inom EU f(cid:246)r att p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt bidra till n(cid:246)dv(cid:228)ndigt (cid:246)kade volymer av returglas och till att minska det v(cid:228)xande problemet med stora m(cid:228)ngder hush(cid:229)llsavfall. Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att ta initiativ till inf(cid:246)rlivandet av ett gemensamt returglassystem inom EU? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Margot Wallstr(cid:246)m (17 november 1999) Att uppmuntra (cid:229)teranv(cid:228)ndningssystem f(cid:246)r f(cid:246)rpackningar i medlemsstaterna (cid:228)r en av de (cid:229)tg(cid:228)rder som n(cid:228)mns i Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om f(cid:246)rpackningar och f(cid:246)rpackningsavfall (1) som ett medel att f(cid:246)rhindra eller minska p(cid:229)verkan p(cid:229) milj(cid:246)n av f(cid:246)rpackningsav- fall. F(cid:246)ruts(cid:228)ttningen (cid:228)r att f(cid:246)rpackningarna kan (cid:229)teranv(cid:228)ndas p(cid:229) ett milj(cid:246)v(cid:228)nligt s(cid:228)tt i enlighet med f(cid:246)rdraget. ¯tskilliga medlemsstater har inf(cid:246)rt (cid:229)teranv(cid:228)ndningssystem eller f(cid:246)rb(cid:228)ttrat sina traditionella system, exem- pelvis Danmark, Tyskland, Nederl(cid:228)nderna, (cid:214)sterrike, Finland och Sverige. I n(cid:229)gra av dessa medlemsstater har man uppn(cid:229)tt en (cid:229)teranv(cid:228)ndning av upp till 90 % av f(cid:246)rpackningarna f(cid:246)r drycker. Att inf(cid:246)ra ett europeiskt system f(cid:246)r (cid:229)teranv(cid:228)ndning (cid:228)r emellertid en relativt sammansatt fr(cid:229)ga, d(cid:228)r m(cid:229)nga faktorer (t. ex. standardisering och transportavst(cid:229)nd) har betydelse. Detta g(cid:246)r att det (cid:228)r sv(cid:229)rt att harmoni- sera de befintliga (cid:229)teranv(cid:228)ndningssystemen, som hittills har utvecklats enligt olika idØer. Behovet av ett starkt milj(cid:246)skydd m(cid:229)ste dessutom ses i samband med reglerna f(cid:246)r den inre marknaden. Kommissionen kommer emellertid att utnyttja (cid:246)versynen av Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 94/62/EG, vilken b(cid:246)r inledas f(cid:246)re (cid:229)rets utg(cid:229)ng, f(cid:246)r att ytterligare f(cid:246)rb(cid:228)ttra (cid:229)teranv(cid:228)ndningssystemen f(cid:246)r f(cid:246)rpackningar i medlemsstaterna. (1) EGT L 365, 31. 12. 1994. (2000/C 170 E/113) SKRIFTLIG FR¯GA E-1772/99 fr(cid:229)n Herbert B(cid:246)sch (PSE) till kommissionen (11 oktober 1999) ˜mne: Det m(cid:229)l som anh(cid:228)ngiggjorts vid EG-domstolen betr(cid:228)ffande skatten p(cid:229) drycker i (cid:214)sterrike I (cid:214)sterrike utkr(cid:228)vs i hela landet en skatt p(cid:229) drycker som utg(cid:246)r en kommunal skatt. Representanter f(cid:246)r Europeiska kommissionen har alltid bekr(cid:228)ftat att denna skatt (cid:246)verensst(cid:228)mmer med Europeiska unionens


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1778/99 från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen. Den ökande ägarkoncentrationen inom livsmedelsbranschen.

eurovoc_concepts:
application of EU law
common commercial policy
dominant position
economic concentration
foodstuff
monopoly
small retailer
supermarket

text: 18. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 203 E/43 nering inom kommissionen d(cid:229) en anst(cid:228)lld som lever i ett homosexuellt partnerskap f(cid:246)rv(cid:228)grades de r(cid:228)ttigheter som andra anst(cid:228)llda som lever i heterosexuella partnerskap medges. Fallet kan ses som ett fall av diskriminering inom kommissionen gentemot en anst(cid:228)lld p(cid:229) grund av dennes sexuella l(cid:228)ggning. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har man inom kommissionen vidtagit f(cid:246)r att kommissionens egna personalpolicy ska leva upp till f(cid:246)rdragets artikel 13 och d(cid:228)rmed f(cid:246)rhindra uppkomsten av diskriminering p(cid:229) grund av anst(cid:228)lldas och arbetss(cid:246)kandes sexuella l(cid:228)ggning? Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (30 november 1999) Kommissionen vill uppm(cid:228)rksamma parlamentsledamoten p(cid:229) att man konsekvent arbetar mot all sorts diskriminering, (cid:228)ven s(cid:229)dan som grundar sig p(cid:229) sexuell l(cid:228)ggning. Artikel 1a i institutioner, garanterar likabehandling oberoende av sexuell l(cid:228)ggning. tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna f(cid:246)r tj(cid:228)nstem(cid:228)n i Europeiska gemenskaperna, som g(cid:228)ller inom alla Homosexuella eller heterosexuella par som inte (cid:228)r gifta med varandra utg(cid:246)r ett exempel p(cid:229) civilst(cid:229)nd som inte t(cid:228)cks av f(cid:246)reskrifterna, vilka endast g(cid:228)ller f(cid:246)r f(cid:246)rh(cid:229)llanden som kan legitimeras med ett (cid:228)ktenskaps- bevis. 1997 antog kommissionen olika (cid:229)tg(cid:228)rder som visade p(cid:229) ett visst erk(cid:228)nnande av (cid:148)stabila relationer(cid:148) och som skulle g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r ogifta heterosexuella och homosexuella par (tj(cid:228)nstem(cid:228)n och andra anst(cid:228)llda) att ta del av en m(cid:228)ngd administrativa f(cid:246)rdelar som inte t(cid:228)cks av tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna och som inte inneb(cid:228)r n(cid:229)gra ekonomiska till(cid:228)gg. Sedan dess har det i en rapport om modernisering av tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna fr(cid:229)n (cid:148)the Williamson Group(cid:148) f(cid:246)reslagits att kommissionen ska beakta fr(cid:229)gan om registrerade partnerskap, i syfte att om m(cid:246)jligt erk(cid:228)nna dessa. Med beaktande av inneh(cid:229)llet i denna rapport och inom ramen f(cid:246)r p(cid:229)g(cid:229)ende (cid:246)verl(cid:228)ggningar om reformer- ing av tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna kan kommissionen t(cid:228)nka sig att l(cid:228)gga fram ett f(cid:246)rslag i linje med det som parlamentsledamoten framf(cid:246)rt, vilket ocks(cid:229) skulle ta h(cid:228)nsyn till skillnaderna vad g(cid:228)ller medlemsstaternas g(cid:228)llande lagstiftningar. (2000/C 203 E/053) SKRIFTLIG FR¯GA E-1778/99 fr(cid:229)n Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen (11 oktober 1999) ˜mne: Den (cid:246)kande (cid:228)garkoncentrationen inom livsmedelsbranschen 1. Har kommissionen tagit del av en artikel i Financial Times av den 4 september 1999 under rubriken (cid:148)Supermarkets go shopping for a merger (cid:148)i vilken den (cid:246)kande (cid:228)garkoncentrationen inom livsmedels- branschen diskuteras, och har man i detta sammanhang tagit del av f(cid:246)ljande citat: a) b) c) 2. a) (cid:148)Under de senaste 12 m(cid:229)naderna har sammanslagningarna (vad g(cid:228)ller detaljhandel inom livsmedels- sektorn) i absoluta tal varit mera omfattande (cid:228)n vad som skett under de senaste 12 (cid:229)ren(cid:148), (cid:148)de 25 st(cid:246)rsta (livsmedelskedjorna) kommer att svara f(cid:246)r 40 % av den sammanlagda konsumtionen inom detaljhandeln (f(cid:246)re 2009)(cid:148), (cid:148)en liten grupp p(cid:229) 5(cid:141)6 f(cid:246)retag kommer att dominera v(cid:228)rldsmarknaden med en (cid:229)rlig oms(cid:228)ttning som (cid:246)verstiger 140 miljarder amerikanska dollar(cid:148)? ˜r kommissionen (cid:228)ven medveten om att de i fr(cid:229)ga 1 omn(cid:228)mnda omst(cid:228)ndigheterna: utg(cid:246)r ett hinder f(cid:246)r en fri konkurrens som gynnar konsumenterna, b) utg(cid:246)r ett hot mot de sm(cid:229) oberoende livsmedelshandlarna som tillhandah(cid:229)ller en v(cid:228)rdefull service (cid:229)t alla som inte kan ta sig till stormarknaderna exempelvis p(cid:229) grund av kostnadssk(cid:228)l, h(cid:246)g (cid:229)lder eller fysiskt handikapp, C 203 E/44 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 7. 2000 c) f(cid:246)rst(cid:228)rker tendensen att grossistf(cid:246)retag gynnar de stora detaljhandelsf(cid:246)retagen (stormarknader, varuhus etc. ) genom m(cid:228)ngdrabatter och skillnader vad g(cid:228)ller pris- och betalningsvillkor, och d) f(cid:229)r f(cid:246)r(cid:246)dande konsekvenser f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen inom sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag? 3. ˜r kommissionen beredd, att med h(cid:228)nsyn till nackdelarna med denna stordrift, som inte uppv(cid:228)gs av f(cid:246)rdelarna f(cid:246)r en del av konsumenterna, l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag ang(cid:229)ende ett skydd f(cid:246)r sm(cid:229)f(cid:246)retagen gentemot det aggressiva upptr(cid:228)dandet fr(cid:229)n stormarknadernas sida, och d(cid:229) utg(cid:229) ifr(cid:229)n de obestridliga f(cid:246)rdelarna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen, konsumenterna och f(cid:246)r samh(cid:228)llet i att det finns kvar sm(cid:229)f(cid:246)retag i livsmedelsbranschen? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 november 1999) Inom ramen f(cid:246)r gemenskapens konkurrensregler och s(cid:228)rskilt r(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 1310/97 av den 30 juni 1997 om (cid:228)ndring av f(cid:246)rordning (EEG) nr 4064/89 om kontroll av f(cid:246)retagskoncentrationer (1) (koncentra- tionsf(cid:246)rordningen) unders(cid:246)ker kommissionen fusioner och f(cid:246)rv(cid:228)rv d(cid:228)r de ber(cid:246)rda f(cid:246)retagens oms(cid:228)ttning uppn(cid:229)r vissa l(cid:228)gsta tr(cid:246)skelv(cid:228)rden (koncentrationer med gemenskapsdimension). Parterna i s(cid:229)dana kon- centrationer m(cid:229)ste anm(cid:228)la projektet till kommissionen och till(cid:229)ts som regel inte genomf(cid:246)ra det innan de mottagit ett beslut om godk(cid:228)nnande. Om en koncentration hotar konkurrensen p(cid:229) en best(cid:228)md marknad i en medlemsstat kan kommissionen enligt artikel 9 i koncentrationsf(cid:246)rordningen h(cid:228)nskjuta unders(cid:246)kningen av en s(cid:229)dan koncentration till medlemsstaten, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att den mottar en motiverad beg(cid:228)ran om att h(cid:228)nskjuta (cid:228)rendet fr(cid:229)n myndigheterna. N(cid:228)r det g(cid:228)ller koncentrationskontroll unders(cid:246)ker kommissionen om koncentrationerna (cid:228)r f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden. Om kommissionen efter sin marknadsunders(cid:246)kning drar slutsatsen att en koncentration skulle leda till eller f(cid:246)rst(cid:228)rka en dominerande st(cid:228)llning som hindrar en effektiv konkurrens (monopol eller en gemensam dominerande st(cid:228)llning som innehas av flera f(cid:246)retag), f(cid:246)rklarar den det f(cid:246)reslagna samg(cid:229)endet som of(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden. Hittills har kommissionen unders(cid:246)kt omkring tv(cid:229) dussin fall inom livsmedelsbranschens dagligvaruhandel i olika medlemsstater i Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:229)det (EES). Kommissionen unders(cid:246)ker fram- f(cid:246)rallt tv(cid:229) marknader: f(cid:246)rst och fr(cid:228)mst detaljhandelsmarknaden d(cid:228)r detaljhandelsf(cid:246)retagen fungerar som leverant(cid:246)rer och deras kunder utg(cid:246)r slutkonsumenterna, och d(cid:228)refter marknaden i f(cid:246)reg(cid:229)ende produk- tionsled, d(cid:228)r producenterna av livsmedel och andra produkter fungerar som leverant(cid:246)rer och detaljhandels- f(cid:246)retagen utg(cid:246)r deras kunder. I ett (cid:228)rende, den f(cid:246)reslagna koncentrationen mellan Kesko och Tuko (M. 784;1996), som b(cid:229)da (cid:228)r finska f(cid:246)retag verksamma inom f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av dagligvaror i Finland, drog kommissionen slutsatsen att sammanslagningen skulle skapa en monopolistisk utbudsstruktur inom stora delar av den finska markna- den, med kombinerade marknadsandelar p(cid:229) 50 % p(cid:229) nationell niv(cid:229). Koncentrationen ans(cid:229)gs d(cid:228)rf(cid:246)r vara of(cid:246)renlig med den gemensamma marknaden. I ett annat (cid:228)rende, Tesco/ABF (M. 914; 1997), som g(cid:228)llde Irland och Nordirland, godk(cid:228)nde kommissionen (cid:228)rendet genom att beakta de dagligvaruhandeln i (cid:229)taganden som parterna gav den irl(cid:228)ndska (cid:228)rendet Rewe/Meinl (M. 1221;1998), som omfattade den (cid:246)sterrikiska dagligvaruhandeln, godk(cid:228)nde kommissionen koncentra- tionen till f(cid:246)ljd av de omfattande (cid:229)taganden som parterna gav och som begr(cid:228)nsade den f(cid:246)reslagna uppg(cid:246)relsen till en tredjedel av den oms(cid:228)ttning som satts som m(cid:229)ls(cid:228)ttning och till vissa omr(cid:229)den i (cid:214)sterrike. I tv(cid:229) andra (cid:228)renden, Promodes/Casino (d(cid:228)r parterna senare (cid:246)vergav projektet) (M. 991;1997) och Promodes/S21/Gruppo GS (M. 1086;1998), h(cid:228)nsk(cid:246)ts (cid:228)rendet delvis till de ber(cid:246)rda medlemsstaterna och handlades f(cid:246)ljaktligen av de franska och italienska konkurrensmyndigheterna som godk(cid:228)nde det till f(cid:246)ljd av ett flertal (cid:229)taganden fr(cid:229)n de ber(cid:246)rda parterna. regeringen p(cid:229) utbudssidan. I N(cid:228)r kommissionen unders(cid:246)ker de relevanta marknaderna tar den h(cid:228)nsyn till olika kriterier, s(cid:228)rskilt behovet av att bibeh(cid:229)lla och utveckla en effektiv konkurrens inom den gemensamma marknaden med tanke p(cid:229) den faktiska och potentiella konkurrensen, de ber(cid:246)rda f(cid:246)retagens st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden och deras ekono- miska f(cid:246)rm(cid:229)ga, g(cid:228)llande utbuds- och efterfr(cid:229)getrender f(cid:246)r relevanta varor och tj(cid:228)nster, mellanledens och slutkonsumenternas intressen samt tekniska och ekonomiska framsteg, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att dessa gynnar konsumenterna. I de beslut som nyligen fattades f(cid:246)r detaljvaruhandeln var kommissionen tvungen att 18. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 203 E/45 n(cid:228)rmare (cid:246)verv(cid:228)ga fr(cid:229)gan om marknadsinflytandet, dvs. om och hur de stora snabbk(cid:246)pskedjornas (cid:246)kade f(cid:246)rhandlingskraft p(cid:229)verkar deras leverant(cid:246)rers konkurrensm(cid:228)ssiga st(cid:228)llning, dvs. producenterna av dag- ligvaror, och om den kan ge upphov till konkurrensproblem i det led d(cid:228)r snabbk(cid:246)pskedjorna fungerar som s(cid:228)ljare, dvs. i f(cid:246)rh(cid:229)llande till andra detaljhandlare och med h(cid:228)nsyn tagen till slutkonsumenterna. Kommis- sionen m(cid:229)ste noga (cid:246)verv(cid:228)ga denna aspekt n(cid:228)r den unders(cid:246)ker en koncentration. Ett annat s(cid:228)tt att skydda sm(cid:229) oberoende f(cid:246)retag (cid:228)r att uppmuntra dem att samarbeta eftersom de har sm(cid:229) chanser att bli eller forts(cid:228)tta vara konkurrenskraftiga om de inte sl(cid:229)r samman vissa eller samtliga sina funktioner. F(cid:246)retagen m(cid:229)ste n(cid:229) en viss storlek innan de kan k(cid:246)pa och s(cid:228)lja p(cid:229) f(cid:246)rm(cid:229)nligaste villkor. Kommissionen v(cid:228)lkomnar samarbete mellan sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, n(cid:228)r detta samarbete ger dem m(cid:246)jlighet att (cid:246)ka deras effektivitet, produktivitet och konkurrenskraft. Det utkast till f(cid:246)rordning om undantag fr(cid:229)n best(cid:228)mmelserna om vertikala begr(cid:228)nsningar som kommis- sionen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande h(cid:229)ller p(cid:229) att utarbeta visar p(cid:229) betydande framsteg p(cid:229) detta omr(cid:229)de. I denna f(cid:246)rordning beaktas de s(cid:228)rskilda f(cid:246)rh(cid:229)llandena f(cid:246)r sammanslutningar av oberoende detaljhandelsf(cid:246)retag. Genom dessa rambest(cid:228)mmelser vill kommissionen ge sammanslutningar av sm(cid:229) detaljhandelsf(cid:246)retag m(cid:246)jlighet att ing(cid:229) vertikala avtal b(cid:229)de med sina leverant(cid:246)rer och sina medlemmar, s(cid:228)rskilt genom utbyte av idØer och information om b(cid:228)sta praxis p(cid:229) omr(cid:229)det. (1) EGT L 180, 9. 7. 1997. (2000/C 203 E/054) SKRIFTLIG FR¯GA E-1780/99 fr(cid:229)n Mark Watts (PSE) till kommissionen (11 oktober 1999) ˜mne: Olycksfallsdatabaser Kommer kommissionen, i samband med sitt arbete f(cid:246)r att fr(cid:228)mja st(cid:246)rre effektivitet vid j(cid:228)rnv(cid:228)gstransporter, att s(cid:228)kerst(cid:228)lla en f(cid:246)rb(cid:228)ttring av EU:s databaser med uppgifter om kollisioner och olycksfall (cid:129) detta i syfte att f(cid:246)rb(cid:228)ttra (cid:246)vervakningen och s(cid:228)kerheten p(cid:229) det h(cid:228)r omr(cid:229)det? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (9 november 1999) R(cid:229)dets beslut 93/704/CE av den 30 november 1993 (1) ledde till uppr(cid:228)ttandet av en gemenskapsdatabas f(cid:246)r trafikolyckor. Beslutet genomf(cid:246)rdes i april 1994, och alla medlemsstater skickar numera kopior av sina nationella dataregister till gemenskapens databas. Vissa nyckeluppgifter som regelbundet rapporteras i nationella dataregister anpassas i syfte att ta h(cid:228)nsyn till skillnader mellan medlemsstaterna vad g(cid:228)ller definitioner och rapportering. P(cid:229) detta s(cid:228)tt kan man l(cid:228)ttare j(cid:228)mf(cid:246)ra f(cid:246)rekomsten av olika typer av trafikolyckor mellan de olika medlemsstaterna. Denna modell f(cid:246)r utbytet av uppgifter om trafikolyckor mellan medlemsstaterna utg(cid:246)r numera en god grund f(cid:246)r bed(cid:246)mning och (cid:246)vervakning av trafiks(cid:228)kerheten p(cid:229) ett j(cid:228)mf(cid:246)rbart s(cid:228)tt i de olika medlemsstaterna. Liknande utvecklingar p(cid:229)g(cid:229)r f(cid:246)r att fr(cid:228)mja utvecklingen av det skydd f(cid:246)r passagerare och f(cid:246)rare som bilar erbjuder. Vad betr(cid:228)ffar j(cid:228)rnv(cid:228)gss(cid:228)kerhet (cid:228)r det de enskilda medlemsstaterna som (cid:246)vervakar s(cid:228)kerheten och under- s(cid:246)ker j(cid:228)rnv(cid:228)gsolyckor inom ramen f(cid:246)r respektive lands lagstiftning. Kommissionen kommer att (cid:246)verv(cid:228)ga huruvida en f(cid:246)rb(cid:228)ttring av databaserna (cid:246)ver kollisioner och olyckor p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) skulle leda till (cid:246)kad j(cid:228)rnv(cid:228)gss(cid:228)kerhet inom gemenskapen, med h(cid:228)nsyn tagen till subsidiaritetsprincipen. (1) EGT L 329, 30. 12. 1993


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-1813/99 υποβολή: Samuli Pohjamo (ELDR) προς την Επιτροπή. για τις κοινοτικές ενισχύσεις περιοχών στη Φινλανδία.

eurovoc_concepts:
Finland
Structural Funds
eligible region
regional policy
regulation (EU)
terms for aid

text: 8. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 225 E/23 2. H Epitroph· kate·sthse safe·w stiw ypoch·fiew xv·rew o·ti h symfvni·a me to koinotiko· kekthme·no sto ue·ma tvn koinopoihme·nvn fore·vn ei·nai aparai·thth gia th diey·rynsh kai pro·keitai gia ue·sh poy den amfisbhtei·tai. To pro·gramma PHARE kai eidiko·tera to pro·gramma PRAQ III proble·poyn thn paroxh· texnikh·w boh·ueiaw ston en lo·gv tome·a. To PRAQ III proble·pei epi·shw thn ajiolo·ghsh thw proo·doy, vw me·soy gia thn apotelesmatikh· dioxe·teysh thw boh·ueiaw. H texnikh· ayth· boh·ueia syni·statai se metafora· tvn kaly·tervn eyrvpai¤kv·n praktikv·n, oi opoi·ew bohuoy·n tiw dikaioy·xoyw xv·rew na epity·xoyn epi·peda apo·doshw sygkri·sima me ta epi·peda thw Koino·thtaw. 3. -4. H diadikasi·a diasfa·lishw poy anafe·retai sthn koinotikh· nomouesi·a gia epime·royw proi¤o·nta e·xei isxy· mo·no ston Eyrvpai¤ko· Oikonomiko· Xv·ro (EOX) h· se xv·rew me tiw opoi·ew e·xoyn symfvnhuei· eidike·w emporike·w ryumi·seiw poy proble·poyn thn efarmogh· thw. Den efarmo·zetai se ypoch·fiew xv·rew kata· thn proentajiakh· peri·odo, ekto·w an proble·petai diaforetika· me eidikh· symfvni·a. Kata· syne·peia, den ypa·rxei ue·ma dikaiodosi·aw. 5. H epoptei·a thw agora·w sthn Koino·thta apotelei· armodio·thta tvn kratv·n melv·n. To koinotiko· di·kaio epiba·llei sta kra·th me·lh na lamba·noyn o·la ta anagkai·a me·tra gia na ejasfali·zetai h symmo·rfvsh me to koinotiko· di·kaio, gia para·deigma o·son afora· thn eley·uerh ei·sodo sthn agora· proi¤o·ntow poy antapo- kri·netai stiw apaith·seiw kai thn ypoxre·vsh diasfa·lishw o·ti proi¤o·nta poy den antapokri·nontai stiw apaith·seiw den eise·rxontai sthn agora·. Entoy·toiw, h Koino·thta eno·cei thw prosxv·rhshw toyw sthn EE ua parakoloyuei· thn pro·odo poy shmeiv·noyn oi ypoch·fiew xv·rew kata· thn efarmogh· toy koinotikoy· kekthme·noy me peraite·rv analytikh· eje·tash kai synedria·seiw tvn ypoepitropv·n. 6. Ta Prvto·kolla thw Eyrvpai¤kh·w Symfvni·aw gia th diapi·stvsh thw symmo·rfvshw kai thn apodoxh· tvn proi¤o·ntvn, poy ejeta·zontai ayth· th stigmh· apo· koinoy· me orisme·new ypoch·fiew xv·rew, aname·netai o·ti ua dieykoly·noyn to empo·rio stiw periptv·seiw poy diapistv·netai o·ti h ypoch·fia xv·ra e·xei h·dh metafe·rei sto euniko· di·kaio kai efarmo·zei apotelesmatika· tiw apaith·seiw toy koinotikoy· kekthme·noy sta biomhxanika· proi¤o·nta. Ayto· proy¤ poue·tei o·ti h ypoch·fia xv·ra efarmo·zei th sxetikh· nomouesi·a, e·xei diasfali·sei o·ti oi koinopoihme·noi forei·w leitoyrgoy·n me koinotike·w prodiagrafe·w, e·xei kauierv·sei apotelesmatikh· epoptei·a thw agora·w kai diadikasi·a diasfa·lishw sygkri·simh me ayth·n poy prosfe·retai sthn Koino·thta. Sthn proanafero·menh diadikasi·a PECA, h symmo·rfvsh me tiw ypoxrev·seiw thw diadikasi·aw diasfa·lishw empi·ptei sth dikaiodosi·a tvn anti·stoixvn merv·n, ypo· thn epoptei·a thw meikth·w epitroph·w. (2000/C 225 E/024) GRAPTH ERVTHSH P-1813/99 ypobolh·: Samuli Pohjamo (ELDR) prow thn Epitroph· (11 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: gia tiw koinotike·w enisxy·seiw perioxv·n sth Finlandi·a Ta kra·th me·lh probai·noyn sthn prokatarktikh· epilogh· tvn perioxv·n poy ei·nai epile·jimew gia tiw enisxy·seiw poy xorhgoy·ntai sto plai·sio thw perifereiakh·w politikh·w thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw. H kybe·rnhsh thw Finlandi·aw proe·teine vw perioxe·w epile·jimew gia ton sto·xo 2 zv·new poy antapokri·nontai se sygkekrime·na krith·ria, idi·vw de to o·ti apoteloy·n me·row astikv·n perioxv·n poy gnvri·zoyn taxei·a fa·sh eje·lijhw kai ana·ptyjhw. Se orisme·new oligo·tero aneptygme·new perioxe·w oi opoi·ew geitnia·zoyn me tiw epile·jimew perioxe·w poy eyri·skontai se plh·rh eyhmeri·a kai a·nuhsh, fai·netai peri·ergo to pv·w ei·nai dynato·n na epile·gontai ayte·w kai na mhn ei·nai dynato·n na katastoy·n epile·jimew oi geitonike·w toyw poy antimetvpi·zoyn dhmografiko· e·lleimma kai parakmh· tvn paradosiakv·n drasthrioth·tvn toyw kai poy pro·keitai na ypofe·royn lo·gv tvn biomhxanikv·n anadiarurv·sevn. Oi epile·jimew perioxe·w ua e·prepe na kaly·ptoyn, sto me·tro toy dynatoy·, mia olo·klhrh eparxi·a eida·llvw, toyla·xiston, to sy·nolo eno·w kantoni·oy. Epi· toy paro·ntow, h pro·tash thw finlandikh·w kybe·rnhshw paramelei· tiw agrotike·w zv·new poy geitnia·zoyn me toyw pyrh·new ana·ptpyjhw. Poia· me·tra ua la·bei h Epitroph· gia na epitre·cei stiw oligo·tero aneptygme·new perioxe·w, poy ypofe·royn apo· sobara· problh·mata, na katastoy·n epile·jimew gia tiw enisxy·seiw thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw kai gia na mhn ypa·rxoyn ple·on sta kra·th me·lh perioxe·w poy na apoteloy·n pragmatikh· gh· thw epaggeli·aw; C 225 E/24 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 8. 8. 2000 Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (18 Noembri·oy 1999) (cid:211)pvw proble·petai sto a·ruro 4 toy kanonismoy· toy Symboyli·oy (EK) 1260/1999 thw 21hw Ioyni·oy 1999 gia th ue·spish genikv·n diata·jevn sxetika· me ta diarurvtika· tamei·a, h Epitroph· apofasi·zei gia ton kata·logo tvn perifereiv·n poy ei·nai epile·jimew gia to sto·xo 2 me ba·sh pro·tash toy kra·toyw me·loyw. H symfvni·a ejeta·zei th symmo·rfvsh thw pro·tashw prow ton kanonismo·. Idi·vw, ele·gxei ea·n threi·tai to anv·tato epi·pedo plhuysmoy· poy ori·zetai gia to kra·tow me·low kai ea·n oi proteino·menew perife·reiew plhroy·n ta krith·ria poy ori·zontai stiw paragra·foyw 5 e·vw 9 toy a·ruroy 4. Ta krith·ria ayta· kaly·ptoyn tiw dia·forew kathgori·ew epile·jimvn gia sth·rijh perioxv·n ba·sei toy sto·xoy 2, dhladh· tiw perioxe·w poy yfi·stantai koinvniko-oikonomike·w metabole·w stoyw kla·doyw thw biomhxani·aw kai tvn yphresiv·n, paroysia·zoyn parakma·zoysew gevrgike·w perioxe·w, astike·w perioxe·w poy e·xoyn dyskoli·ew kai perioxe·w poy ejartv·ntai apo· thn aliei·a me sobara· problh·mata. H Epitroph· epi·shw epalhuey·ei, o·poy ei·nai antikeimenika· dynato·n, o·ti toyla·xiston to 50 % toy plhuysmoy· poy kaly·ptetai apo· to sto·xo 2 bri·sketai se perioxe·w poy kaly·ptontai apo· ta krith·ria tvn paragra·fvn 5 kai 6 toy a·ruroy 4, o·son afora· koinvniko-oikonomike·w metabole·w stoyw kla·doyw thw biomhxani·aw kai tvn yphresiv·n kai tiw parakma·zoysew gevrgike·w perioxe·w. Sthn peri·ptvsh thw Finlandi·aw, h Epitroph· apofa·sise, kata·rxh·n, ton kata·logo tvn epile·jimvn perioxv·n kata· th synedri·ash· thw thw 26hw Oktvbri·oy 1999. To 27 % toy katalo·goy toy sto·xoy 2 gia thn Finlandi·a, apo· pleyra·w plhuysmoy·, prota·uhke typika· apo· tiw eunike·w arxe·w ba·sei agrotikv·n krithri·vn, me to 11 % kai 62 % gia astike·w kai biomhxanike·w perioxe·w anti·stoixa. Sthn pragmatiko·thta, oi biomhxanike·w perioxe·w perie·xoyn epi·shw e·na shmantiko· agrotiko· e·dafow to opoi·o epitre·pei stiw eunike·w arxe·w na xrhmatodoth·soyn me·tra ba·sei programma·tvn toy sto·xoy 2 ype·r thw agrotikh·w ana·ptyjhw. H Epitroph· diapi·stvse o·ti o kata·logow tvn perioxv·n poy ei·nai epile·jimew ba·sei toy sto·xoy 2 sthn Finlandi·a plhroi· ta krith·ria toy kanonismoy· kai o·ti oi perioxe·w ayte·w e·xoyn, vw ek toy·toy, pragmatike·w ana·gkew sy·mfvna me toyw skopoy·w toy en lo·gv sto·xoy. (2000/C 225 E/025) GRAPTH ERVTHSH E-1819/99 ypobolh·: Raffaele Costa (PPE-DE) prow thn Epitroph· (12 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: Pro·gramma «H Eyrv·ph kata· toy karki·noy» Mporei· h Epitroph· na gnvstopoih·sei se poio· baumo· kai se poioy·w organismoy·w (dhmo·sioyw h· idivtikoy·w), institoy·ta, etairei·ew, synetairismoy·w h· a·toma katenemh·uhsan posa· h· eisfore·w (me h·dh pragmatopoihue·nta h· me emba·smata) o·son afora· to pro·gramma h Eyrv·ph kata· toy karki·noy (cid:129) sxe·dio dra·shw 1987-99, 1990-94, 1996-2000; Exei ejakribvuei· o pragmatiko·w ariumo·w tvn posv·n kai h ai·sia e·kbash tvn prvtoboyliv·n; Symplhrvmatikh· apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (21 Ianoyari·oy 2000) O k. boyleyth·w parakalei·tai na anatre·jei stiw ekue·seiw ajiolo·ghshw kai efarmogh·w gia ta tri·a sxe·dia dra·shw kata· toy karki·noy, stoixei·a tvn opoi·vn diabiba·zontai apeyuei·aw ston k. boyleyth· kai sth Genikh· Grammatei·a toy Koinoboyli·oy. Oi e·legxoi gia thn oruh· xrh·sh tvn koinotikv·n po·rvn sto plai·sio tvn en lo·gv sxedi·vn dra·shw dieja·gontai me·sv thw ajiolo·ghshw tvn episthmonikv·n kai tvn dhmosionomikv·n ekue·sevn poy ypoba·loyn oi ana·doxoi, kauv·w kai me·sv logistikv·n ele·gxvn poy dienergei· h Epitroph· se memonvme·new periptv·seiw


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1794/99 van Michiel van Hulten (PSE) aan de Commissie. Artikel in HP De Tijd van 27 augustus 1999 over het stageprogramma van de Europese Commissie.

text: C 170 E/102 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 6. 2000 (2000/C 170 E/118) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1794/99 van Michiel van Hulten (PSE) aan de Commissie (11 oktober 1999) Betreft: Artikel in HP De Tijd van 27 augustus 1999 over het stageprogramma van de Europese Commissie Kent de Commissie het artikel (cid:132)Papa, ik heb leren lobbyen(cid:148) in het Nederlandse weekblad HP De Tijd 1. van 27 augustus 1999, over het stageprogramma van de Europese Commissie? 2. Klopt de bewering van een oud-deelneemster aan het stageprogramma, ene mevrouw Dabertrand, dat stagiairs bij het secretariaat-generaal van de Europese Commissie kleinere subsidieaanvragen, tot vijf- tigduizend euro mogen beoordelen? Zo ja, waarop hebben de subsidieaanvragen betrekking en om hoeveel aanvragen per jaar gaat het? 3. Klopt de bewering van mevrouw Dabertrand dat verzoeken om subsidie automatisch worden afgewezen wanneer door de aanvrager (cid:132)teveel informatie(cid:148) is verstrekt, wanneer (cid:132)buiten de lijntjes(cid:148) wordt geschreven, of wanneer de aanvraag niet in de taal van de aanvrager is gesteld? Zo ja, om welke subsidieaanvragen gaat het? Zijn de aanvragers op de hoogte van het feit dat hun aanvragen op basis van formalistische redenen zijn afgewezen? 4. Uit het artikel blijkt dat bij de selectie van stagiairs de talenkennis van de kandidaten, zoals vermeld op hun cv, niet wordt getoetst. Tevens zou de plaatsing van stagiairs bij de diensten van de Commissie vooral op basis van pasfoto(cid:146)s geschieden. Is de Commissie van plan de selectieprocedure voor stagiairs zodanig aan te passen dat selectie alleen geschiedt op basis van bewezen vaardigheden, en het gebruik van pasfoto(cid:146)s bij de selectie af te schaffen? Antwoord van mevrouw Reding namens de Commissie (10 november 1999) 1. De Commissie dankt de geachte afgevaardigde dat hij haar heeft geattendeerd op het artikel in HP De Tijd. De Commissie betreurt het ten zeerste dat een aantal van haar ambtenaren en stagiairs in dit artikel opzettelijk verkeerd is geciteerd en in een verkeerd daglicht is gesteld. Enkele van de in het artikel genoemde stagiairs hebben de Commissie laten weten voornemens te zijn bij het weekblad in kwestie krachtig te protesteren, aangezien de hun toegeschreven opmerkingen en handelingen in de meeste gevallen pure verzinsels zijn. 2. Mevr. Dabertrand is nadien door haar voormalige chef gehoord. De aan haar toegeschreven, maar door haar ten stelligste ontkende bewering als zouden stagiairs bij het Secretariaat-generaal van de Commissie kleine subsidieaanvragen tot maximaal 50 000 € mogen beoordelen, is volledig uit de lucht gegrepen. Geen enkele stagiair is ooit in enig stadium van de procedure bij de selectie van subsidieaan- vragen betrokken geweest. 3. Het is volstrekt onwaar dat subsidieaanvragen automatisch worden afgewezen als de aanvragers (cid:132)te veel(cid:148) informatie verstrekken, buiten de daarvoor bestemde ruimte schrijven of als de aanvragen niet in de eigen taal van de aanvrager zijn gesteld. Mevr. Dabertrand ontkent ook de bron van deze verkeerde informatie te zijn geweest. 4. Bij de selectie van haar stagiairs gaat de Commissie zorgvuldig en systematisch te werk. De aanvragers worden geselecteerd op hun academische kwalificaties, relevante ervaring en taalvaardigheden. Elke aanvraag wordt behandeld door voorselectiegroepen voor elke nationaliteit, bestaande uit ervaren Commissie-ambtenaren van die nationaliteit. Een van de vele onjuistheden in het artikel heeft betrekking op kandidaten die tijdens de selectieprocedure pasfoto(cid:146)s verstrekken. In geen enkel stadium van de selectieprocedure wordt van de kandidaten een foto verlangd


title: PERGUNTA ESCRITA E-1766/99 apresentada por António Campos (PSE) à Comissão. Política Agrícola Comum.

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
agricultural expenditure
agricultural statistics
aid recipient
farmer

text: C 303 E/14 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 24. 10. 2000 incluindo, se for caso disso, o Servi(cid:231)o Jur(cid:237)dico. No caso das despesas directas ou das receitas, a proposta, uma vez visada, Ø objecto de registo pelo tesoureiro. A Comissªo continuarÆ a velar pelo respeito estrito das regras internas, sem preju(cid:237)zo de vir a conduzir uma reflexªo no (cid:226)mbito da reforma administrativa a que deu in(cid:237)cio. (2000/C 303 E/011) PERGUNTA ESCRITA E-1766/99 apresentada por Ant(cid:243)nio Campos (PSE) (cid:224) Comissªo (11 de Outubro de 1999) Objecto: Pol(cid:237)tica Agr(cid:237)cola Comum O Presidente da Comissªo garantiu no acto da investidura toda a transparŒncia com os dinheiros da Uniªo, bem como toda a colabora(cid:231)ªo com o Parlamento. Em nome dessa transparŒncia, bem como dessa colabora(cid:231)ªo, pe(cid:231)o (cid:224) Comissªo os seguintes elementos: 1. O volume financeiro gasto anualmente pelo FEOGA-Garantia com os 100 maiores beneficiÆrios em cada Estado-membro. 2. A percentagem do total do FEOGA-Garantia recebido por cada Estado-membro gasto com esses 100 maiores beneficiÆrios. 3. O nœmero de agricultores beneficiÆrios em cada Estado-membro dos apoios do FEOGA-Garantia. 4. O nœmero de agricultores existentes em cada Estado-membro. Resposta complementar dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (16 de Dezembro de 1999) No que respeita ao volume das despesas anuais do Fundo Europeu de Orienta(cid:231)ªo e de Garantia Agr(cid:237)cola (FEOGA) (cid:129) Garantia relativas ao exerc(cid:237)cio financeiro de 1998, œltimo exerc(cid:237)cio para o qual existem dados dispon(cid:237)veis, a reparti(cid:231)ªo das despesas por Estado-membro Ø a seguinte: Estados-membros Despesas FEOGA (em milhıes de €) BØlgica Dinamarca Alemanha GrØcia Espanha Fran(cid:231)a Irlanda ItÆlia Luxemburgo Pa(cid:237)ses Baixos `ustria Portugal Finl(cid:226)ndia SuØcia Reino Unido Uniªo (despesas directas) 851,3 1 154,0 5 553,0 2 556,8 5 293,5 9 007,2 1 632,6 4 129,2 17,4 1 372,7 842,5 637,4 575,7 770,1 4 314,2 40,3 Total 38 748,1 24. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 303 E/15 Para mais informa(cid:231)ıes, o Senhor Deputado pode consultar o 28o Relat(cid:243)rio financeiro (1), elaborado pela Sec(cid:231)ªo Garantia do FEOGA, do qual constam os dados pormenorizados relativos ao exerc(cid:237)cio financeiro de 1998. No entanto, a Comissªo chama a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para o facto de o sistema jur(cid:237)dico que rege a imputa(cid:231)ªo das despesas agr(cid:237)colas comunitÆrias ao or(cid:231)amento comunitÆrio e, em especial, ao FEOGA- -Garantia (Regulamentos (CEE) no 729/70 do Conselho, de 21 de Abril de 1970, relativo ao financiamento da pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comum (2), e (CE) no 296/96 da Comissªo, de 16 de Fevereiro de 1996, relativo aos dados a transmitir pelos Estados-membros e (cid:224) contabiliza(cid:231)ªo mensal das despesas financiadas a t(cid:237)tulo da sec(cid:231)ªo «Garantia» do Fundo Europeu de Orienta(cid:231)ªo e Garantia Agr(cid:237)cola (FEOGA) e que revoga o Regulamento (CEE) no 2776/88 (3) prever uma vasta delega(cid:231)ªo de tarefas nos organismos pagadores dos Estados-membros. Por esta razªo, sªo esses organismos (que sªo, aliÆs, aprovados pelos Estados-membros em conformidade com as disposi(cid:231)ıes do Regulamento (CE) no 1663/95 da Comissªo, de 7 de Julho de 1995, que estabelece as regras de execu(cid:231)ªo do Regulamento (CEE) no 729/70 no que respeita ao processo de apuramento das contas do FEOGA, sec(cid:231)ªo «Garantia» (4), que gerem directamente os pedidos de ajudas agr(cid:237)colas e, em consequŒncia, estªo de posse de todos os dados relativos aos beneficiÆrios. Pelo seu lado, a Comissªo nªo dispıe dos dados solicitados pelo Senhor Deputado. Para satisfa(cid:231)ªo das suas necessidades no dom(cid:237)nio do controlo, a Comissªo recebe dos Estados-membros dados contabil(cid:237)sticos bem especificados na regulamenta(cid:231)ªo. Estes dados poderiam ser tratados de modo a individualizar os benefi- ciÆrios das ajudas. No entanto, as disposi(cid:231)ıes comunitÆrias relativas (cid:224) protec(cid:231)ªo dos dados de carÆcter pessoal, que, por for(cid:231)a do artigo 286o (ex-artigo 213o-B) do Tratado CE sªo aplicÆveis (cid:224)s institui(cid:231)ıes comunitÆrias, nªo permitiriam que a Comissªo divulgasse essas informa(cid:231)ıes. Quanto ao nœmero de agricultores comunitÆrios que beneficiam das ajudas agr(cid:237)colas, a Comissªo tem conhecimento do nœmero de pedidos de ajudas em cada sector agr(cid:237)cola (que nªo Ø necessariamente igual ao nœmero de agricultores beneficiÆrios de ajudas comunitÆrias) Neste dom(cid:237)nio, hÆ que ter em conta que o mesmo agricultor pode pedir ajudas a t(cid:237)tulo de diferentes regimes previstos pela pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comum. No que se refere a esta matØria, o Senhor Deputado poderÆ encontrar, atravØs da consulta do 28o Relat(cid:243)rio financeiro, as informa(cid:231)ıes solicitadas. Por œltimo, de acordo com as informa(cid:231)ıes na posse da Comissªo, o sector agr(cid:237)cola comunitÆrio (agricultura, silvicultura, ca(cid:231)a e pesca) emprega 7,434 milhıes de pessoas, repartidas do seguinte modo: Estados-membros Emprego (1000 pessoas) BØlgica Dinamarca Alemanha GrØcia Espanha Fran(cid:231)a Irlanda ItÆlia Luxemburgo Pa(cid:237)ses Baixos `ustria Portugal Finl(cid:226)ndia SuØcia Reino Unido 102 100 1 039 765 1 055 1 029 149 1 307 4 251 249 601 164 127 493 Total 7 434 (1) COM(1999) 568 final. (2) JO L 94 de 28. 4. 1970. (3) JO L 39 de 17. 2. 1996. (4) JO L 158 de 8. 7. 1995


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1774/99 von Hugues Martin (PPE-DE) an die Kommission. Einhaltung der Gemeinschaftsvorschriften im Schuhsektor.

eurovoc_concepts:
EU market
directive (EU)
footwear industry
infringement procedure (EU)
machinery
moonlighting
national implementing measure
protective equipment
restriction on competition
safety standard

text: 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 225 E/19 Angesichts der Verz(cid:246)gerungen bei der Ausweisung der Schutzgebiete und um sicherzustellen, da(cid:223) die Kommission ihren Verpflichtungen gem(cid:228)(cid:223) dem EG-Vertrag (Artikel 6 (cid:129) ehemaliger Artikel 3 Buchstabe c) sowie gem(cid:228)(cid:223) Artikel 12 und Artikel 41 Absatz 2 Buchstabe b) der Verordnung (EG) Nr. 1260/1999 des Rates vom 21. Juni 1999 mit allgemeinen Bestimmungen (cid:252)ber die Strukturfonds (3) in vollem Umfang nachkommen kann, wurden die Mitgliedstaaten mit Schreiben vom 23. Juni 1999 an ihre Verpflichtung erinnert, daf(cid:252)r zu sorgen, da(cid:223) die neuen Programme und Projekte mit den Bestimmungen der Habitat- und der Vogelrichtlinie im Einklang stehen. F(cid:252)r einige Mitgliedstaaten fehlen der Kommission weiterhin wichtige Informationen zu den Schutzgebieten, so da(cid:223) sie unter Umst(cid:228)nden nicht in der Lage sein wird, zu beurteilen, ob die Programme, wie in Artikel 12 der Verordnung (EG) Nr. 1260/1999 des Rates vorgeschrieben, dem Gemeinschaftsrecht entsprechen. Die Kommission wird auf alle F(cid:228)lle den Inhalt eines jeden Plans und Programms im Hinblick auf die Anforderungen der Habitat- und der Vogelrichtlinie pr(cid:252)fen. Die Mitgliedstaaten m(cid:252)ssen sich im Rahmen des jeweiligen Plans bzw. Programms fest verpflichten, etwaige negative Auswirkungen auf die im Rahmen von Natura 2000 gesch(cid:252)tzten oder zu sch(cid:252)tzenden Gebiete korrekt zu beurteilen und geeignete Ma(cid:223)nah- men zu ergreifen. (1) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992. (2) ABl. L 103 vom 25. 4. 1979. (3) ABl. L 161 vom 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/020) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1774/99 von Hugues Martin (PPE-DE) an die Kommission (11. Oktober 1999) Betrifft: Einhaltung der Gemeinschaftsvorschriften im Schuhsektor Fachkreise des Schuhsektors haben mich auf die Bedingungen aufmerksam gemacht, unter denen der Wettbewerb in diesem Bereich innerhalb der Union erfolgt. Diese Betroffenen, Gemeinschaftsvorschriften durch konkurrierende Unternehmen anderer Staaten der Gemeinschaft an. in der Mehrzahl kleine und mittlere Unternehmen, f(cid:252)hren die Nichtbeachtung der Es hat den Anschein, da(cid:223) die Verwaltungen dieser Mitgliedstaaten nicht daf(cid:252)r Sorge tragen, da(cid:223) die Verpflichtungen, insbesondere zum Herstellen der (cid:220)bereinstimmung der Maschinen mit den europ(cid:228)ischen Normen oder in Verbindung mit dem Verbot der nicht angemeldeten Erwerbst(cid:228)tigkeit, eingehalten werden. Die Verletzung dieser Vorschriften kann auf dem europ(cid:228)ischen Binnenmarkt und auf einem Sektor, der bereits durch eine sehr dominierende Konkurrenz aus Drittl(cid:228)ndern geschw(cid:228)cht ist, zu anormalen Wettbe- werbsverzerrungen f(cid:252)hren. Kann die Kommission zu dieser Situation Stellung nehmen und gegebenenfalls angeben, welche Ma(cid:223)nah- men sie plant, um hier Abhilfe zu schaffen? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (9. Dezember 1999) Die Kommission ist ebenfalls der Ansicht, da(cid:223) Schwarzarbeit f(cid:252)r die Sozialpartner in den Branchen Schuhe, Textilien und Bekleidung ein bedeutendes Problem darstellt. Die 1999 vom Rat verabschiedeten Leitlinien f(cid:252)r die Besch(cid:228)ftigungspolitik der Mitgliedstaaten (1) und die Kommissionsvorschl(cid:228)ge f(cid:252)r das Jahr 2000 (2) sprechen die Notwendigkeit an, dieses Problem anzugehen. Die Frage wird von den Sozialpartnern auf der Grundlage des Aktionsplans der Kommission zur Wettbewerbsf(cid:228)higkeit der Textil- und Beklei- dungsindustrie (3) im Rahmen des Sozialdialogs der Branche auch auf europ(cid:228)ischer Ebene er(cid:246)rtert. Insbesondere der Ausschu(cid:223) (cid:132)Sozialer Dialog(cid:147) f(cid:252)r den Schuhsektor pr(cid:252)ft das Problem der Schwarzarbeit sowie Gesundheits- und Sicherheitsfragen wie die Maschinensicherheit. Alle Mitgliedstaaten haben der Kommission nationale Umsetzungsma(cid:223)nahmen f(cid:252)r die Richtlinie 89/655/EWG des Rates vom 30. November 1989 (cid:252)ber Mindestvorschriften f(cid:252)r Sicherheit und Gesund- heitsschutz bei Benutzung von Arbeitsmitteln durch Arbeitnehmer bei der Arbeit (4) (cid:252)bermittelt. Derzeit wird die Konformit(cid:228)t dieser nationalen Ma(cid:223)nahmen (cid:252)berpr(cid:252)ft; gegen einige Mitgliedstaaten wurde bereits C 225 E/20 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 8. 2000 ein Vertragsverletzungsverfahren wegen Nichtkonformit(cid:228)t der Umsetzungsma(cid:223)nahmen eingeleitet. Die Richtlinie 95/63/EG des Rates vom 5. Dezember 1995 zur ˜nderung der Richtlinie 89/655/EWG (5) wurde von einem Mitgliedstaat noch nicht umgesetzt. In diesem Zusammenhang hat die Kommission ein Vertragsverletzungsverfahren nach Artikel 226 (ex-Artikel 169) des EG-Vertrags eingeleitet. Bez(cid:252)glich der Kontrolle der Anwendung der nationalen Rechtsvorschriften zur Umsetzung der Richtlinien sind der Kommission keine F(cid:228)lle bekannt, in denen die nationalen Beh(cid:246)rden ihren Verpflichtungen nicht nachge- kommen w(cid:228)ren. Die neu am Markt eingef(cid:252)hrten und eingesetzten Maschinen f(cid:252)r die Schuhherstellung fallen unter die Richtlinie 98/37/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 22 Juni 1998 zur Angleichung der Rechts- und Verwaltungsvorschriften der Mitgliedstaaten f(cid:252)r Maschinen (6); darin sind die zu erreichenden Ziele genannt. Zwei Entw(cid:252)rfe f(cid:252)r europ(cid:228)ische Normen zur Erl(cid:228)uterung der grundlegenden Anforderungen sind in Vorbereitung (PrEN 12203 (cid:129) Maschinen zur Herstellung von Schuhen und Fu(cid:223)bekleidungsartikeln aus Leder und (cid:228)hnlichen Materialien (cid:129) Pressen f(cid:252)r die Herstellung von Schuhen und Lederartikeln (cid:129) Sicherheitsanforderungen; PrEN 12387 (cid:129) Maschinen zur Herstellung von Schuhen und Fu(cid:223)bekleidungsar- tikeln aus Leder und (cid:228)hnlichen Materialien (cid:129) Schuhreparaturausr(cid:252)stung nach Baukastensystem (cid:129) Sicher- heitsvorschriften). Die Mitgliedstaaten m(cid:252)ssen sicherstellen, da(cid:223) alle in Verkehr gebrachten und in Betrieb genommenen Maschinen den Bestimmungen der genannten Richtlinie entsprechen. Der Kommission ist nicht bekannt, da(cid:223) diese Verpflichtungen verletzt worden w(cid:228)ren. Die Herstellung der Konformit(cid:228)t von bereits in Betrieb befindlichen Maschinen wird in der Richtlinie 89/655/EWG, ge(cid:228)ndert durch die Richtlinie 95/63/EG, behandelt. KOM(98) 574 endg. KOM(1999) 441 endg. KOM(97) 454 endg. (1) (2) (3) (4) ABl. L 393 vom 30. 12. 1989. (5) ABl. L 335 vom 30. 12. 1995. (6) ABl. L 207 vom 23. 7. 1998. (2000/C 225 E/021) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1781/99 von Mark Watts (PSE) an die Kommission (11. Oktober 1999) Betrifft: Untersuchungen (cid:252)ber Unf(cid:228)lle zur See Kann die Kommission vor dem Hintergrund des j(cid:252)ngsten Zusammensto(cid:223)es im ˜rmelkanal und im Hinblick auf eine erh(cid:246)hte Sicherheit der Passagiere auf See daf(cid:252)r Sorge tragen, da(cid:223) unabh(cid:228)ngige Unfall- untersuchungen f(cid:252)r den gesamten Bereich des Seeverkehrs in der EU, (cid:228)hnlich den Ma(cid:223)nahmen zur Untersuchung von Luftverkehrsunf(cid:228)llen in der EU, eingef(cid:252)hrt werden? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (10. November 1999) Eine erste Initiative der Kommission zur Einf(cid:252)hrung von Mechanismen zur unabh(cid:228)ngigen Untersuchung von Unf(cid:228)llen hat zur Verabschiedung der Richtlinie 1999/35/EG des Rates vom 29. April 1999 (cid:252)ber ein System verbindlicher (cid:220)berpr(cid:252)fungen im Hinblick auf den sicheren Betrieb von Ro-Ro-Fahrgastschiffen und Fahrgast-Hochgeschwindigkeitsfahrzeugen im Linienverkehr (1) gef(cid:252)hrt. Diese Richtlinie gibt allen inter- essierten Mitgliedstaaten das Recht, an Untersuchungen (cid:252)ber Seeunf(cid:228)lle bzw. -zwischenf(cid:228)lle, an denen Ro- Ro-Fahrgastschiffe oder Fahrgast-Hochgeschwindigkeitsfahrzeuge beteiligt sind, teilzunehmen, mitzuarbei- ten bzw. solche Untersuchungen durchzuf(cid:252)hren, wenn sie im IMO-Code der Internationalen Seeschiff- fahrtsorganisation f(cid:252)r die Untersuchung von Seeunf(cid:228)llen (2) vorgesehen sind. Die Kommission hat in der Begr(cid:252)ndung f(cid:252)r den Vorschlag f(cid:252)r diese Richtlinie (3) anerkannt, da(cid:223) eine begr(cid:252)ndete und berechtigte Beteiligung der Mitgliedstaaten an Untersuchungen (cid:252)ber Seeunf(cid:228)lle nicht nur auf Ro-Ro-Fahrgastschiffe und Fahrgast-Hochgeschwindigkeitsfahrzeuge beschr(cid:228)nkt sein sollte. Die Kom- mission hat den Vorschlag als ersten Schritt f(cid:252)r eine allgemeinere Anwendung des IMO-Code f(cid:252)r die Untersuchung von Seeunf(cid:228)llen angesehen und angek(cid:252)ndigt, da(cid:223) sie vor dem Hintergrund der bei der Anwendung dieser Richtlinie gemachten Erfahrungen (cid:252)berlegen wird, inwieweit und welche Schritte auf Gemeinschaftsebene erforderlich sind, um eine wirksame Umsetzung des IMO-Code bei allen Seeunf(cid:228)llen und -zwischenf(cid:228)llen sicherzustellen, die in den gemeinschaftlichen Gew(cid:228)ssern auftreten


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2155/1999 av den 11 oktober 1999 om övergångsåtgärder inom vinsektorn beträffande förlängning av vissa återplanteringsrättigheter

eurovoc_concepts: replanting vineyard viticulture

text: 12. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 264/17 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2155/1999 av den 11 oktober 1999 om övergångsåtgärder inom vinsektorn beträffande förlängning av vissa återplanteringsrättigheter EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av mark- naden för vin (1), särskilt artikel 80. a i denna, och av följande skäl: 1. När det gäller produktionskapaciteten för vin regleras all återplantering av vinstockar genom ett system med åter- planteringsrättigheter. En del aktörer innehar rättigheter som löpte ut mellan den 31 december 1998 och den 1 september 1999. Man bör ta hänsyn till bristen på rättigheter och till situationen på marknaden inom vinsektorn. Mot bakgrund av att det i artikel 80. a i rådets nya förordning ges möjlighet att vidta åtgärder för att underlätta övergången mellan de gamla och de nya bestämmelserna bör giltigheten för ovan nämnda åter- planteringsrättigheter till och med den 1 förlängas augusti 2000. 2. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för vin. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Giltigheten för återplanteringsrättigheter som löpte ut mellan den 31 december 1998 och den 1 september 1999 skall förlängas till och med den 1 augusti 2000. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 11 oktober 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 179, 14. 7. 1999, s. 1


title: QUESTION ÉCRITE E-1774/99 posée par Hugues Martin (PPE-DE) à la Commission. Respect des règles communautaires dans le secteur de la chaussure.

text: 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/19 Compte tenu de la dØsignation tardive des sites protØgØs, et pour veiller (cid:224) ce que la Commission puisse remplir ses obligations en vertu du traitØ CE (article 6 (cid:129) ex article 3c), de l(cid:146)article 12 et de l(cid:146)article 41, paragraphe 2, point b), du rŁglement (CE) no 1260/1999 du 21 juin 1999 portant dispositions gØnØrales sur les Fonds structurels (3), il a ØtØ rappelØ (cid:224) tous les (cid:201)tats membres par lettre du 23 juin 1999 leur obligation de garantir la conformitØ des nouveaux programmes et projets avec les exigences des directives «Habitats» et «Oiseaux». Dans le cas de certains (cid:201)tats membres, il subsiste un dØficit criant d(cid:146)information sur les sites protØgØs qui pourrait compromettre l(cid:146)apprØciation par la Commission de la conformitØ des programmes avec le droit communautaire au sens de l(cid:146)article 12 du rŁglement (CE) no 1260/99 du Conseil. En toute hypothŁse, la Commission procØdera pour chaque plan ou programme (cid:224) une Øvaluation de son contenu individuel au regard des exigences prØvues par les directives «Habitats» et «Oiseaux». Dans les plans ou programmes respectifs, les (cid:201)tats membres doivent faire figurer un engagement ferme prØcisant que toute incidence potentiellement nØgative sur les sites protØgØs ou devant Œtre protØgØs en vertu de Natura 2000 sera ØvaluØe comme il se doit et que les mesures appropriØes seront prises. (1) (2) (3) JO L 206 du 22. 7. 1992. JO L 103 du 25. 4. 1979. JO L 161 du 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/020) QUESTION (cid:201)CRITE E-1774/99 posØe par Hugues Martin (PPE-DE) (cid:224) la Commission (11 octobre 1999) Objet: Respect des rŁgles communautaires dans le secteur de la chaussure Des professionnels du secteur «chaussure» ont attirØ mon attention sur les conditions dans lesquelles s(cid:146)exerce la concurrence dans ce domaine au sein de l(cid:146)Union. Ces industriels, petites et moyennes entreprises pour la plupart, font Øtat du non-respect des rŁgles communautaires par des entreprises concurrentes d(cid:146)autres (cid:201)tats de la CommunautØ. Il semble que les administrations de ces (cid:201)tats membres ne fassent pas respecter les obligations liØes, notamment, (cid:224) la mise en conformitØ aux normes europØennes des machines ou (cid:224) l(cid:146)interdiction du travail non dØclarØ. La violation de ces rŁgles est de nature (cid:224) induire des distorsions de concurrence anormales sur le marchØ intØrieur europØen et sur un secteur dØj(cid:224) fragilisØ par une concurrence extracommunautaire trŁs «conquØ- rante». La Commission peut-elle nous Øclairer sur cette situation et, le cas ØchØant, nous indiquer quelles mesures elle envisage de prendre pour y remØdier? RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (9 dØcembre 1999) La Commission convient que le travail non dØclarØ est un important sujet de prØoccupation pour les partenaires sociaux dans les secteurs de la chaussure, du textile et de l(cid:146)habillement. Les lignes directrices pour les politiques de l(cid:146)emploi des (cid:201)tats membres pour 1999, adoptØes par le Conseil (1), et les propositions de la Commission pour l(cid:146)an 2000 (2) insistent sur la nØcessitØ de s(cid:146)attaquer (cid:224) ce problŁme. Ce point est Øgalement dØbattu par les partenaires sociaux au niveau europØen dans le cadre du dialogue social sectoriel, sur la base du plan d(cid:146)action de la Commission pour la compØtitivitØ de l(cid:146)industrie europØenne du textile et de l(cid:146)habillement (3). En particulier, le comitØ du dialogue social dans le secteur de la chaussure traite du travail non dØclarØ et des questions de sØcuritØ et de santØ telles que la sØcuritØ des machines. La Commission a re(cid:231)u de la part de tous les (cid:201)tats membres les mesures nationales d(cid:146)exØcution de la directive 89/655/CEE du Conseil du 30 novembre 1989 concernant les prescriptions minimales de sØcuritØ et de santØ pour l(cid:146)utilisation par les travailleurs au travail d(cid:146)Øquipements de travail (4). L(cid:146)analyse de la conformitØ de ces mesures nationales d(cid:146)exØcution est en cours et dŁs (cid:224) prØsent certains (cid:201)tats membres font dØj(cid:224) l(cid:146)objet des procØdures d(cid:146)infraction pour non-conformitØ de la transposition de cette directive. La C 225 E/20 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 directive 95/63/CE du Conseil du 5 dØcembre 1995 modifiant la directive 89/655/CEE prØcitØe (5) n(cid:146)a pas encore ØtØ transposØe par un (cid:201)tat membre. (cid:192) cet Øgard, la Commission a entamØ la procØdure d(cid:146)infraction au titre de l(cid:146)article 226 (ex-article 169) du traitØ CE. S(cid:146)agissant du contr(cid:244)le de l(cid:146)application de la lØgislation nationale qui transpose ces directives, la Commission n(cid:146)a pas connaissance de cas oø les administrations nationales manqueraient (cid:224) leurs obligations (cid:224) cet Øgard. Les machines neuves mises sur le marchØ et en service pour la fabrication des chaussures sont couvertes par la directive 98/37/CE du Parlement et du Conseil du 22 juin 1998 concernant le rapprochement des lØgislations des (cid:201)tats membres relatives aux machines (6). Cette directive donne les objectifs (cid:224) atteindre, deux projets de normes europØennes explicitant les exigences essentielles sont en cours de prØparation. Il s(cid:146)agit de PrEN 12203 (cid:129) machines pour la fabrication des chaussures et articles chaussants en cuir et matØriaux similaires (cid:129) presses pour la fabrication de chaussures et articles en cuir (cid:129) exigences de sØcuritØ; et de PrEN 12387 (cid:129) machines pour la fabrication des chaussures et articles chaussants en cuir et matØriaux similaires (cid:129) Øquipement modulaire de rØparation de chaussures (cid:129) prescriptions de sØcuritØ. Les (cid:201)tats membres ont l(cid:146)obligation de s(cid:146)assurer que toutes les machines mises sur le marchØ et en service soient conformes aux prescriptions de la directive prØcitØe. La Commission n(cid:146)a pas connaissance de manquements (cid:224) cette obligation. La mise en conformitØ des machines dØj(cid:224) en service est traitØe par la directive 89/655/CEE modifiØe par la directive 95/63/CE susvisØe. (1) COM(98) 574 final. (2) COM(1999) 441 final. (3) COM(97) 454 final. (4) (5) (6) JO L 393 du 30. 12. 1989. JO L 335 du 30. 12. 1995. JO L 207 du 23. 7. 1998. (2000/C 225 E/021) QUESTION (cid:201)CRITE E-1781/99 posØe par Mark Watts (PSE) (cid:224) la Commission (11 octobre 1999) Objet: EnquŒtes en matiŁre de sinistres maritimes Suite (cid:224) la collision qui s(cid:146)est produite rØcemment dans la Manche et en vue d(cid:146)amØliorer la sØcuritØ des passagers en mer, la Commission entend-elle faire en sorte que les dispositions en matiŁre d(cid:146)enquŒtes indØpendantes sur les accidents soient appliquØes pour toutes les opØrations maritimes dans l(cid:146)Union europØenne, (cid:224) l(cid:146)instar de ce qui se fait pour ce qui concerne les enquŒtes relatives aux catastrophes aØriennes dans l(cid:146)Union europØenne? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (10 novembre 1999) Une premiŁre initiative de la Commission visant (cid:224) instaurer des mØcanismes d(cid:146)enquŒte indØpendante en cas d(cid:146)accident s(cid:146)est traduite par l(cid:146)adoption de la directive no 1999/35/CE du Conseil, du 29 avril 1999, relative (cid:224) un systŁme de visites obligatoires pour l(cid:146)exploitation en toute sØcuritØ de services rØguliers de transbordeurs rouliers et d(cid:146)engins (cid:224) passagers (cid:224) grande vitesse (1). Cette directive accorde (cid:224) tout (cid:201)tat membre particuliŁrement intØressØ le droit de participer, de coopØrer ou, si une disposition du code d(cid:146)enquŒte sur les accidents et incidents maritimes (2) de l(cid:146)Organisation maritime internationale (OMI) le prØvoit, de procØder (cid:224) toute enquŒte en matiŁre de sinistre maritime impliquant un transbordeur roulier ou un engin (cid:224) passagers (cid:224) grande vitesse. La Commission a reconnu, dans l(cid:146)exposØ des motifs de sa proposition de directive (3), que l(cid:146)association justifiØe et lØgitime des (cid:201)tats membres aux enquŒtes relatives aux sinistres maritimes ne devait pas se limiter aux seuls transbordeurs rouliers et engins (cid:224) passagers (cid:224) grande vitesse. La Commission avait alors considØrØ sa proposition comme un premier pas vers une application plus gØnØrale du code d(cid:146)enquŒte sur les accidents et incidents maritimes de l(cid:146)OMI et annoncØ qu(cid:146)elle examinerait, (cid:224) la lumiŁre des enseigne- ments tirØs de l(cid:146)application de cette directive, quels moyens et quelles mesures supplØmentaires seraient nØcessaires au niveau communautaire pour assurer une mise en (cid:156)uvre effective du code de l(cid:146)OMI dans tous les cas d(cid:146)accidents et d(cid:146)incidents maritimes survenant dans les eaux d(cid:146)intØrŒt communautaire