title: 1999/835/EF: Kommissionens beslutning af 26. oktober 1999 om de af Kongeriget Danmark meddelte nationale bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af creosot (meddelt under nummer K(1999) 3427) (EØS-relevant tekst.) (Kun den danske tekst er autentisk)

eurovoc_concepts:
Denmark
marketing restriction
national law
pesticide
public health
wood product

formats: html pdf print

text: L 329/82 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 26. oktober 1999 om de af Kongeriget Danmark meddelte nationale bestemmelser om begr(cid:230)nsning af markedsfłring og anvendelse af creosot (meddelt under nummer K(1999) 3427) (Kun den danske tekst er autentisk) (E(cid:216)S-relevant tekst) (1999/835/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROP˘ISKE F˘LLESSKABER HAR (cid:151) 3 masseprocent (=30 g/kg). Tr(cid:230), der er behandlet med creosot, som ikke opfylder disse krav, m(cid:229) ikke markeds- fłres. under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 95, stk. 6, og i ud fra fłlgende betragtninger: I. SAGSFREMSTILLING 1. F(cid:230)llesskabets lovgivning: Direktiv 94/60/EF (1) R(cid:229)dets direktiv 76/769/E(cid:216)F af 27. juli 1976 om indbyr- des tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begr(cid:230)nsning af mar- kedsfłring og anvendelse af visse farlige stoffer og pr(cid:230)parater (1), senest (cid:230)ndret ved direktiv 1999/77/EF (2), indeholder bestemmelser om forbud mod og begr(cid:230)ns- ning af anvendelsen af visse farlige stoffer og pr(cid:230)parater. Direktiv 76/769/E(cid:216)F (cid:230)ndres j(cid:230)vnligt med henblik p(cid:229) at supplere bilaget med yderligere stoffer, som er farlige for mennesker og miljł. (2) Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 94/60/EF (3), som er den 14. (cid:230)ndring af direktiv 76/769/E(cid:216)F, harmo- niserer bl. a. anvendelsen og markedsfłringen af creosot og lignende stenkulstj(cid:230)redestillater s(cid:229)vel som pr(cid:230)para- ter, der indeholder disse stoffer, ved at begr(cid:230)nse indhol- det af et bestemt stof, benzo-[a]-pyren, herefter B[a]P, og vandekstraherbar tj(cid:230)resyre til brug til tr(cid:230)beskyttelse (punkt 32 i bilaget til direktiv 94/60/EF). Gr(cid:230)nsen for B[a]P er fastsat til hłjst 50 ppm (=0,005 masseprocent) tj(cid:230)resyre til hłjst og gr(cid:230)nsen for vandekstraherbar (1) EFT L 262 af 27. 9. 1976, s. 201. (2) EFT L 207 af 6. 8. 1999, s. 18. (3) EFT L 365 af 31. 12. 1994, s. 1. (3) Som en undtagelse tillader direktivet imidlertid anven- delse af creosot og creosotholdige pr(cid:230)parater med B[a]P op til 500 ppm (=0,05 masseprocent) og med vandeks- traherbar tj(cid:230)resyre op til 30 g/kg til tr(cid:230)behandling i inudstrianl(cid:230)g. Disse stoffer m(cid:229) ikke s(cid:230)lges til privat brug, og emballagen skal v(cid:230)re m(cid:230)rket med s(cid:230)tningen »Udelukkende til brug i industrianl(cid:230)g«. Tr(cid:230) behandlet p(cid:229) denne m(cid:229)de, som markedsfłres for fłrste gang, m(cid:229) kun anvendes til erhvervsm(cid:230)ssig og industriel brug, dog ikke inde i bygninger, p(cid:229) steder, hvor det kan komme i berł- ring med produkter, der er bestemt til konsum eller foder, p(cid:229) legepladser og andre udendłrs faciliteter til rekreative form(cid:229)l eller i andre situationer, hvor der er fare for, at det kan komme i berłring med huden. Gam- melt behandlet tr(cid:230), der markedsfłres som brugt tr(cid:230), kan anvendes uanset den anvendte creosot-type, dog ikke i de ovenn(cid:230)vnte tilf(cid:230)lde. 2. De danske bestemmelser (4) I henhold til den danske lovgivning betragtes creosot og creosotholdige pr(cid:230)parater som biocider, som Danmark har haft en godkendelsesordning for siden 1980, indfłrt ved lov nr. 212 af 23. maj 1979 om kemiske stoffer og produkter (4). Godkendelsesordningen blev indfłrt, fordi Danmark betragtede de p(cid:229)g(cid:230)ldende stoffer som en bety- delig trussel mod sundhed og miljł. De n(cid:230)rmere regler for godkendelsesordningen findes i lovens kapitel 7 med titlen »Godkendelse af kemiske stoffer og produkter til s(cid:230)rlige form(cid:229)l«. (5) Alle kemiske stoffer og produkter, der anvendes til en r(cid:230)kke form(cid:229)l, som er anfłrt i lovens bilag, skal godken- des af miljłministeren forud for salg, import eller anven- delse. En af kategorierne i bilaget er »bek(cid:230)mpelsesmid- (4) Lov om kemiske stoffer og produkter, meddelt i form af Miljłmini- steriets Iovbekendtgłrelse, nr. 583 af 9. Juli 1993. 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/83 ler«, som omfatter kemiske stoffer og produkter, der er bestemt til bek(cid:230)mpelse af: (cid:151) plantesygdomme (cid:151) tr(cid:230)łdel(cid:230)ggende svamp (cid:151) ułnsket plantev(cid:230)kst (cid:151) algev(cid:230)kst (cid:151) slimdannende organismer i papirmasse (cid:151) og andet. tr(cid:230)beskyttelsesmidler, herunder Alle under andet led. creosot, hłrer (6) Godkendelser meddeles for en periode af otte (cid:229)r. For kemiske stoffer og produkter klassificeret som »meget giftig« og »giftig« meddeles godkendelse dog for en periode af fire (cid:229)r. Ministeren kan i s(cid:230)rlige tilf(cid:230)lde fast- s(cid:230)tte en kortere godkendelsesperiode. (7) Godkendelser, der var meddelt fłr den 1. september 1987, bortfaldt den 1. september 1995. For kemiske stoffer og produkter klassificeret som »meget giftig« og »giftig« bortfaldt godkendelsen dog den 1. september 1991. loven skal ministeren fasts(cid:230)tte n(cid:230)rmere regler om fornyelse af godkendelser samt om ophłr af retten til salg eller import af et stof eller et pro- dukt, som ikke kan godkendes. I henhold til (8) Ansłgninger om godkendelse skal indeholde s(cid:229)danne oplysninger om stoffets eller produktets anvendelsesfor- m(cid:229)l, sammens(cid:230)tning og mulige virkning p(cid:229) sundheden og miljłet, at de fornłdne vilk(cid:229)r for godkendelsen kan fasts(cid:230)ttes. For godkendte stoffer eller produkter skal ministeren underrettes om v(cid:230)sentlige (cid:230)ndringer eller til- fłjelser til de allerede indsendte oplysninger. (9) Godkendelse kan ikke meddeles: (cid:151) til stoffer eller produkter, som i forbindelse med anvedelsen eller den dermed forbundne h(cid:229)ndtering og opbevaring er eller p(cid:229) grundlag af foreliggende undersłgelser eller erfaringer formodes at v(cid:230)re s(cid:230)rlig farlige for sundheden eller s(cid:230)rlig skadelige for miljłet (cid:151) til stoffer eller produkter, hvis der findes stoffer, pro- dukter eller metoder med samme anvendelsesom- r(cid:229)de, som er eller p(cid:229) grundlag af foreliggende under- słgelser eller erfaringer formodes at v(cid:230)re v(cid:230)sentligt mindre farlige for sundheden eller v(cid:230)sentligt mindre skadelige for miljłet. (10) Godkendelse kan meddeles p(cid:229) n(cid:230)rmere fastsatte vilk(cid:229)r salg, om stoffets eller produktets indhold, m(cid:230)ngde, import, emballering, reklamering og m(cid:230)rkning med for- skrifter for anvendelse og opbevaring mv. Godkendelse kan endvidere i s(cid:230)rlige tilf(cid:230)lde meddeles p(cid:229) vilk(cid:229)r om, at der foretages videreg(cid:229)ende undersłgelser til belysning af s(cid:229)danne egenskaber ved stoffet eller produktet, som kan v(cid:230)re af betydning for sundheden eller miljłet. inden en fastsat frist (11) Indehavere af godkendelser skal betale et (cid:229)rligt gebyr og en supplerende afgift, der afh(cid:230)nger af salgets omfang. (12) En godkendelse kan tilbagekaldes, s(cid:229)fremt vilk(cid:229)rene her- for overtr(cid:230)des, eller hvis det skłnnes nłdvendigt som fłlge af nye oplysninger. En godkendelse skal straks til- bagekaldes, s(cid:229)fremt det konstateres, at det p(cid:229)g(cid:230)ldende kemiske stof eller produkt medfłrer alvorlig fare for sundheden eller miljłet. (13) Med henblik p(cid:229) at neds(cid:230)tte det samlede forbrug af god- kendelsespligtige stoffer og produkter kan ministeren fasts(cid:230)tte regler om begr(cid:230)nsning i eller forbud mod eller produkter p(cid:229) anvendelse bestemte arealer. Ministeren kan ogs(cid:229) fasts(cid:230)tte regler om, at erhvervsm(cid:230)ssig anvendelse af bek(cid:230)mpelsesmidler kun m(cid:229) foretages af personer med bevis for at have modtaget undervisning i miljł- og sundhedsm(cid:230)ssigt for- svarlig anvendelse af disse midler. s(cid:229)danne stoffer af Anvendelse af kapitel 7 i loven om kemiske stoffer og produk- ter for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r creosot (14) En kort periode efter lovens indfłrelse blev der givet dis- pensation til fortsat at anvende creosot uden en godken- idet man skłnnede, at det var rimeligt at give delse, markedet imłdekomme de kraftigt l(cid:230)ngere tid til at forłgede dokumentationskrav. (15) I 1987 og 1989 belv der givet godkendelse til anven- delse af creosot til trykimpr(cid:230)gnering af tr(cid:230) i lukkede systemer og alene til jernbanesveller og master til jern- baner, og samtidig blev den generelle dispensation oph(cid:230)vet. Fłr den tid havde stoffet v(cid:230)ret anvendt til impr(cid:230)gnering af et stłrre antal produkter. Disse god- kendelser udlłb den 1. januar 1991. Siden har ingen słgt om godkendelse af creosot til tr(cid:230)impr(cid:230)gnering i Danmark. (16) Den danske lovgivning blev, sammen med anmodningen om dispensation i henhold til EF-traktatens tidligere arti- kel 100 A, stk. 4, meddelt ved skrivelse af 20. december 1995. I denne skrivelse gav de danske myndigheder udtryk for deres intention om helt at forbyde anvendel- sen af creosot til tr(cid:230)impr(cid:230)gnering p(cid:229) grundlag af det eksisterende regels(cid:230)t, dvs. ved ikke at godkende creosot- holdige produkter. Herudover łnsker Danmark helt at forbyde den eksisterende private anvendelse af tr(cid:230) behandlet med creosot, selv om B[a]P-indholdet er under 50 ppm, og til industrielle anvendelser, selv om B[a]P- L 329/84 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 inidlertid i deres indholdet er under 500 ppm. De danske myndigheder at den understregede g(cid:230)ldende godkendelsesordning ikke forhindrer markeds- fłring og anvendelse creosotholdige produkter, s(cid:229)fremt det kan dokumenteres, at markedsfłringen eller anvendelsen ikke vil have ułnskede sundsheds- eller mil- jłm(cid:230)ssige konsekvenser. skriveldse, af (17) Danmark havde imidlertid ikke nogen specifik lovgiv- ning om creosot. Den beskrevne ordning gjaldt alle bek(cid:230)mpelsesmidler, herunder creosot, til brug som tr(cid:230)beskyttelsesmidler. (18) Som bilag til skrivelsen af 20. december 1995 meddeltes et udkast til en (cid:230)ndringsbekendtgłrelse til bekendtgłrel- sen om begr(cid:230)nsning af salg og anvendelse af penta- chlorphenol (PCP), hvormed der indfłres visse s(cid:230)rlige bestemmelser om creosot. De danske myndigheder opgav imidlertid dette udkast, som aldrig tr(cid:229)dte i kraft. (19) I stedet meddelte Danmark ved skrivelse af 18. juli 1996 en bekendtgłrelse om begr(cid:230)nsning af salg og anven- delse af creosot. Artikel 2 i denne bekendtgłrelse nedl(cid:230)gger totalt forbud mod import, salg og anvendelse af creosot, bortset fra visse undtagelser. Disse undtagel- ser er i princippet i overensstemmelse med bestemmel- serne i direktiv 94/60/EF, men der er tilfłjet en betin- gelse: undtagelserene skal godkendes i overensstemmelse med kapitel 7 i loven om kemiske stoffer og produkter. Bekendtgłrelsen tr(cid:229)dte i kraft den 20. juli 1996. Ifłlge skal denne bekendtgłrelse de danske myndigheder betragtes som en midlertidig foranstaltning, som ikke berłrer meddelelsen af 20. december 1995. (20) Den danske lovgivning indeholdt ingen bestemmelser om markedsfłring og anvendelse af tr(cid:230) behandlet med creosot fłr vedtagelsen af ovenn(cid:230)vnte bekentgłrelse. 3. Sammenligning mellem de danske bestemmelser og direktiv 94/60/EF (21) Tabel 1 giver en detaljeret fremstilling af forskellene med hensyn til begr(cid:230)nsning af markedsfłring og anven- delse af creosot og tr(cid:230) behandlet med creosot i medfłr af direktiv 94/60/EF og i medfłr af den danske lovgiv- ning, der var g(cid:230)ldende p(cid:229) tidspunktet for direktivets godkendelse. Tabel 1 Sammenligning mellem direktiv 94/60/EF og den danske lovgivning R(cid:229)dets direktiv 94/60/EF Den danske lovgivning B[a]P < 50 ppm Ingen begr(cid:230)nsning af salg eller anvendelse af creosot eller nyligt behandlet tr(cid:230) Salg og anvendelse af creosot er forbudt, med- mindre der er indhentet godkendelse i henhold til loven om kemiske stoffer og produkter B[a]P 50-500 ppm Begr(cid:230)nsninger af salg af creosot: Som ovenfor (cid:151) intet salg til private forbrugere (cid:151) anvendelse kun tilladt i industrianl(cid:230)g M(cid:229) kun markedsfłres i emballager med et rumfang p(cid:229) mindst 200 l. Der kr(cid:230)ves s(cid:230)rlig m(cid:230)rkning. Creosotbehandlet tr(cid:230) m(cid:229) kun anvendes til erhvervsm(cid:230)ssig og industriel brug: (cid:151) jernbaner (cid:151) elmaster (cid:151) hegn (cid:151) vandveje 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/85 R(cid:229)dets direktiv 94/60/EF Den danske lovgivning B[a]P 50-500 ppm (fortsat) Udtrykkelige begr(cid:230)nsninger for anvendelsen af behandlet tr(cid:230). Det m(cid:229) ikke anvendes: (cid:151) inde i bygninger (cid:151) i berłring med levnedsmidler og foder (cid:151) til beholdere, der skal anvendes til dyrk- ning (cid:151) p(cid:229) legepladser og andre steder, hvor der er fare for, at det kommer i kontakt med huden B[a]P > 500 ppm eller vandoplł- selig tj(cid:230)resyre > 3 % Gammelt behandlet tr(cid:230) Salg og anvendelse af creosot og behandlede produkter forbudt Som ovenfor Kontrolleret anvendelse som for tr(cid:230) behand- let med creosot indeholdende B[a]P mellem 50 og 500 ppm Ingen bestemmelser om gammelt behandlet tr(cid:230) (22) Det kan konkluderes, at de danske bestemmelser, som er genstand for n(cid:230)rv(cid:230)rende beslutning, er mere restriktive i Øn henseende: december 1995 (artikel 2, stk. 1, fłrste afsnit), og de nationale bestemmelser skulle anvendes fra den 20. juni 1996 (artikel 2, stk. 1, andet afsnit). Creosotholdige produkter, tr(cid:230)impr(cid:230)gnering, skal godkendes individuelt, kan anvendes. skal der anvendes til inden de (23) Til forskel fra direktiv 94/60/EF indeholder den danske lovgivning, der var g(cid:230)ldende inden direktivets ikraft- tr(cid:230)den, ingen udtrykkelige regler om indholdet af B[a]P som kan eller andre fysiske parametre for creosot, anvendes til behandling af tr(cid:230), og er derfor potentielt mindre restriktiv. Der er endvidere ingen begr(cid:230)nsning af anvendelsen af behandlet tr(cid:230). De danske myndigheder kunne derfor godkende produkter, som ikke opfylder de gr(cid:230)nser, der er fastsat ved direktivet. II. PROCEDUREN (24) Direktiv 94/60/EF blev vedtaget den 20. december 1994. P(cid:229) r(cid:229)dsmłdet erkl(cid:230)rede Danmark, at »et totalfor- bud mod creosot er den eneste acceptable lłsning, hvis man vil tage hensyn til sundheds- og miljłbeskyttelsen. Danmark forbeholder sig derfor ret til at anvende stren- gere nationale bestemmelser«. (25) Direktivet skulle gennemfłres i medlemsstaternes natio- nale ret senest Øt (cid:229)r efter vedtagelsen, dvs. den 20. (26) Den 20. december 1995 meddelte de danske myndighe- der Europa-Kommissionen, at Danmark begrundet i hen- synet til sundhedsbeskyttelsen havde til hensigt fortsat at anvende de g(cid:230)ldende nationale bestemmelser om creo- sot, og at Danmark derfor ville fravige direktiv 90/60/EF for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r creosot under henvisning til EF-trakta- tens tidligere artikel 100 A, stk. 4. (27) Ved skrivelse af 27. marts 1996 bad Kommissionen de andre medlemsstater om at fremsende deres bem(cid:230)rknin- ger til den danske anmodning. Kommissionen modtog bem(cid:230)rkninger fra (cid:216)strig, Tyskland og Gr(cid:230)kenland. (28) (cid:216)strig er enig med Danmark i, at creosot kan betragtes som kr(cid:230)ftfremkaldende uafh(cid:230)ngigt af indholdet af B[a]P. (cid:216)strig stłtter Danmarks holdning for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r behovet for at beskytte grundvandet, da dette er den vig- tigste drikkevandskilde i Danmark, og da creosot ned- brydes langsomt som fłlge af de fremherskende geogra- fiske og klimatiske forhold. (cid:216)strig understreger imidler- tid, at der ikke er nogen direkte forbindelse mellem den forurening, der finder sted n(cid:230)r et produktionsanl(cid:230)g, og stoffets farlighed, n(cid:229)r det anvendes. De łstrigske myn- digheder finder det berettiget at tillade fortsat brug af creosot med et indhold p(cid:229) hłjst 500 ppm B[a]P til impr(cid:230)gnering af industri- anl(cid:230)g med vakuumtrykimpr(cid:230)gnering. Derimod er det nłdvendigt at forbyde salg og anvendelse til private. Pri- jernbanesveller og master i L 329/86 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 vate vil typisk p(cid:229)stryge produktet med pensel, hvilket kan medfłre betydelig eksponering via ind(cid:229)nding og berłring og forurening af miljłet som fłlge af spild, dryp og bortskaffelse af rester. (cid:216)strig stłtter generelt Danmarks anmodning. dagen for de nye bestemmelsers ikraftr(cid:230)den (1. maj traktatens nye bestemmelser 1999). anvendelse umiddelbart fra denne dato p(cid:229) undersłgelsen af denne meddelelse. finder stedet I (29) Tyskland stłtter Danmarks anmodning og henviser til sin egen meddelelse, hvor Tyskland anmoder om undtagelse fra direktiv 94/60/EF under henvisning EF-traktatens tid- ligere artikel 100 A, stk. 4. 2. Vurdering af, om betingelserne for anvendelse af traktatens undtagelsesbestemmelse er opfyldt (30) Gr(cid:230)kenland meddeler Kommissionen, at det stłtter Dan- marks anmodning om at anvende nationale bestemmel- ser om creosot under henvisning til EF-traktatens tid- ligere artikel 100 A, stk. 4. (35) De danske myndigheder giver i deres meddelelse udtryk for, at de łnsker tilladelse til at opretholde nationale bestemmelser, der strider mod direktiv 94/60/EF, som er en harmoniseringsforanstaltning vedtaget p(cid:229) grundlag af EF-traktatens tidligere artikel 100 A (nu artikel 95). (31) Amsterdam-traktaten om (cid:230)ndrring af traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union, traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab og visse tilknyttede akter, under- tegnet i Amsterdam den 2. oktober 1997, tr(cid:229)dte i kraft den 1. maj 1999. Ved skrivelse af 24. august 1999 har Kommissionens generalsekretariat meddelt de danske myndigheder, at deres meddelelse vedrłrende markeds- fłring og anvendelse af creosot ville blive behandlet inden for rammerne af traktatens nye bestemmelser. (36) I traktatens artikel 95, stk. 4, hedder det: »Hvis en med- lemsstat, efter at R(cid:229)det eller Kommissionen har vedtaget en harmoniseringsforanstaltning, finder det nłdvendigt at opretholde nationale bestemmelser, som er begrundet i vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller som vedrłrer miljłbeskyttelse af arbejdsmiljłet, giver den Kommissionen meddelelse om disse bestemmelser og om grundene til deres oprethol- delse. « eller beskyttelse III. VURDERING 1. De g(cid:230)ldende regler (32) Med Amsterdam-traktaten er der sket v(cid:230)sentlige (cid:230)ndrin- ger i bestemmelserne i den tidligere artikel 100 A i trak- taten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, idet denne artikels stk. 3, 4 og 5 er blevet erstattet med otte nye stykker, stk. 3-10. Som fłlge af den nye nummere- ring af samtlige artikler er den (cid:230)ndrede artikel nu artikel 95 i traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)lles- skab. (33) Amsterdam-traktaten indeholder ikke s(cid:230)rlige overgangs- bestemmelser for reglerne om meddelelser, der er frem- sendt inden traktatens ikraftr(cid:230)den, som f. eks. den dan- ske meddelelse, der er genstand for n(cid:230)rv(cid:230)rende beslut- ning. (34) Da der ikke er s(cid:230)rlige bestemmelser, der forl(cid:230)nger anvendelsen af de gamle bestemmelser i EF-traktatens artikel 100 A, stk. 4, anses disse for at v(cid:230)re oph(cid:230)vet fra (37) Direktiv 94/60/EF blev vedtaget den 20. december 1994. Det skulle gennemfłres af medlemsstaterne senest den 20. december 1995 og anvendes senest fra den juni 1996. Danmark meddelte den danske lovgiv- 20. ning om creosot, som havde v(cid:230)ret g(cid:230)ldende siden 1980, den 20. december 1995, dvs. inden fristen for anvendelsen af de nationale bestemmelser, som gennem- fłrer direktivet. (38) Som allerede n(cid:230)vnt, meddelte de danske myndigheder den 18. juli 1996 en ny bekendtgłrelse om begr(cid:230)nsning af salg og anvendelse af creosot og tr(cid:230) behandlet med creosot, som tr(cid:229)dte i kraft den 20. juli 1996. Denne bekendtgłrelse skal betragtes som en midlertidig gen- nemfłrelse af direktiv 94/60/EF, hvilket de danske myn- i deres meddelelse, hvor de digheder understreger fremh(cid:230)ver, at den tidligere anmodning om undtagelse for den g(cid:230)ldende lovgivning i medfłr af EF-traktatens tidligere artikel 100 A, stk. 4, fortsat st(cid:229)r ved magt. (39) Det er derfor i dette tilf(cid:230)lde berettiget at antage, at betingelserne i traktatens artikel 95, stk. 4, er opfyldt, i henhold til hvilke de nationale bestemmelser, som er meddelt, og som en medlemsstat łnsker at opn(cid:229) til- ladelse til at opretholde efter datoen for gennemfłrelsen af er de bestemmelser, som var vedtaget inden vedtagelsen af harmoniseringsforanstaltningen. en f(cid:230)llesskabsharmoniseringsforanstaltning, 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/87 (40) P(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende mener Kommissionen, at Kongeriget Danmarks anmodning om undtagelse fra direktiv 94/60/EF som meddelt den 20. december 1995 opfylder betingelserne i EF-traktatens artikel 95, stk. 4. brugerne som fłlge af anvendelsen af creosot og creo- sotbehandlet tr(cid:230) har v(cid:230)ret undervurderet, og om den danske befolkning eller miljłet er udsat for us(cid:230)dvanligt hłje doser af creosot som fłlge af salg og anvendelse af selve produktet eller anvendelsen af creosotbehandlet vurderingen af Danmarks tr(cid:230). Herudover bygger anmodning p(cid:229) resultaterne af tre andre undersłgelser (6), som Kommissiones havde bestilt i forbindelse med lig- nende anmodninger fra andre lande. 3. Vurdering af sagens omst(cid:230)ndigheder (41) Ifłlge traktatens artikel 95 skal Kommissionen sikre sig, at alle betingelserne for, at en medlemsstat kan benytte fastsatte undtagelsesmuligheder er de i denne artikel opfyldt. Kommissionen skal navnlig undersłge, om de af medlemsstaten meddelte bestemmelser er begrundet i vigtige hehov, hvortil der henvises i artikel 30, eller om de vedrłrer miljłbeskyttelse eller beskyttelse af arbejds- miljłet. Herudover skal Kommissionen, hvis den skłn- ner, at foranstaltningerne er berettigede, undersłge, om de er et middel til vilk(cid:229)rlig forskelsbehandling eller en skjult begr(cid:230)nsning af samhandelen mellem medlemssta- terne og om de udgłr en hindring for det indre markeds funktion (artikel 95, stk. 6). for i henhold til, (45) Det skal bem(cid:230)rkes, at denne betydelige indsats fra Kom- missionens side for at konstatere, om opretholdelsen af de danske bestemmelser var begrundet, p(cid:229) baggrund af den tidsramme, der er fastsat i artikel 95, stk. 6, som ikke fandtes i den tidligere 100 A, stk. 4, som den dan- ske anmodning blev meddelt ikke kan fremtiden. N(cid:229)r Kommissionen danne pr(cid:230)cedens undersłger, om nationale foranstaltninger meddelt i medfłr af artikel 95, stk. 4, er begrundet i et vigtigt behov, »de grunde«, den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat głr g(cid:230)ldende for at begrunde opretholdelsen af sine nationale bestemmelser. Dette betyder, at ansvaret for at bevise, at s(cid:229)danne foranstalt- ninger er berettigede, ifłlge til traktatens bestemmelser, ligger hos den ansłgende medlemsstat. I betragtning af den proceudre, der skal fłlges i henhold til artikel 95, m(cid:229) Kommissionen normalt begr(cid:230)nse sig til at under- słge, om de af den ansłgende medlemsstat fremlagte oplysninger er til- relevante, uden selv at vejebringe mulige grunde til stłtte herfor. skal den henholde sig til słge at (42) De danske myndigheder har begrundet deres anmodning i behovet for beskyttelse af sundhed og miljł. I lighed med andre tr(cid:230)beskyttelsesmidler anses creosot for at udgłre en betydelig trussel mod sundhed og miljł. (46) (43) Til stłtte for anmodningen fremsendte Danmark et kort memorandum, dateret den 5. december 1995, om de miljł- og sundhedsm(cid:230)ssige bet(cid:230)nkeligheder ved creosot, herunder en redegłrelse for m(cid:229)linger af forureningen af jord og grundvand fra arealer, som tidligere havde v(cid:230)ret anvendt af creosotimpr(cid:230)gneringsvirksomheder. Imidler- tid dette memorandum ret i begr(cid:230)nsede. Det var derfor ikke muligt at undersłge anmodningens berettigelse udelukkende p(cid:229) grundlag af disse oplysninger. var oplysningerne (44) For at undersłge, om de danske bestemmelser om salg og anvendelse af creosotbehandlet tr(cid:230) virkelig er nłd- vendige og rimelige i forhold til m(cid:229)let, bestilte Kommis- sionen en undersłgelse hos en ekstern konsulent (5). Heri słges det vurderet, om risikoen for kr(cid:230)ft hos for- (5) Dr. P. M. Sorgo, Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing Denmark to Retain ist National Laws on Creosote, Final Report, November 1996. Ingen af ovenn(cid:230)vnte undersłgelser n(cid:229)ede frem til helt klare resultater med hensyn til sundhedsvirkningerne af creosot, navnlig stoffets kr(cid:230)ftfremkaldende virkninger, da en s(cid:230)rlig langtidsundersłgelse af de kr(cid:230)ftfremkal- dende virkninger stadig ikke var afsluttet. Denne under- słgelse (7) kom Kommissionen i h(cid:230)nde i begyndelsen af 1998. Resultaterne af alle disse undersłgelser er frem- stillet nedenfor. Endvidere er alle undersłgelserne blevet forelagt Den Videnkabelige KomitØ for Toksicitet, (cid:216)ko- toksicitet og Miljł, som den 27. november 1998 afgav en forelłbig udtalelse om forbrugernes uds(cid:230)ttelse for risikoen for kr(cid:230)ft fra creosot og/eller tr(cid:230) behandlet med creosot. Denne udtalelse blev revideret den 4. marts 1999. (6) G. Grimmer, Study on the Justification in Scientific Terms of Allo- wing The Netherlands to retain ist National Laws on Creosote in Place of Council Directive 94/60/EC. Final report, Biochemisches Institut f(cid:252)r Umweltcarcinogene, Gro(cid:223)hansdorf (Germany), Decem- ber 1995. Environmental Resources Management, Scientific Evaluation of the German Request for Derogation from Provisions of Council Direc- tive 94/60/CE Concerning Creosote, Final Report, 24 April 1996. WS Atkins International Ltd Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing Sweden to Retain ist National Laws on Creosote in Place of Council Directive 94/60/EC, Final Report, August 1997. (7) Fraunhofer-Institute of Toxicology and Aerosol Research, Dermal Carcinogenicity Study of two Coal Tar Proudcts (CTP) by Chronic Epicutaneous Application in Male CD-1 Mice (78 Weeks), Final Report, Hanover, October 1997. L 329/88 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 3. 1. Vurdering af begrundelsen i vigtige behov 3. 1. 1. Creosot (cid:151) generelle oplysninger med pensel. I direktiv 94/60/EF skelnes der ikke: det omfatter og behandler en lang r(cid:230)kke forskellige sten- kulstj(cid:230)redestillater under Øt, alle specificeret ved deres navne, EINECS- og CAS-numre. (47) Creosot er en kompleks blanding af over 200 kemiske forbindelser, hovedsagelig aromatiske hydrocarboner s(cid:229)vel som phenolforbindelser og aromatiske nitrogen- og svovlforbindelser. Det er et mellemsv(cid:230)rt destillat af stenkulstj(cid:230)re (kogepunkt ca. 200-400 (cid:176)C). (48) Creosot kan indeholde over 30 polycykliske aromatiske hydrocarboner (PAH) med et muligt totalt PAH-indhold p(cid:229) 85 %. De vigtigste er: (cid:151) acenaphthen (cid:151) naphtalen (cid:151) phenanthren (cid:151) anthracen (cid:151) fluoren (cid:151) fluoranthen (cid:151) chrysen (cid:151) triphenylen (cid:151) benzo-[a]-anthracen (cid:151) benzo-[b]-fluoranthen (cid:151) benzo-[k]-fluoranthen (cid:151) benzo-[a]-pyren (49) Benzo-[a]-pyren (B[a]P) er en af de grundigst undersłgte PAH’er, og B[a]P-indholdet anvendes som et indikator (cid:151) eller markłrstof til klassificeringsform(cid:229)l og er ikke i sig selv udtryk for det samlede PAH-indhold i creosot. Afh(cid:230)ngig af creosottype kan B[a]P-indholdet variere mellem 0,003 og 0,3 v(cid:230)gtprocent (30-3 000 ppm). Gennem raffineret destillation af stenkulstj(cid:230)re og udv(cid:230)l- gelse af fraktionerne kan man opn(cid:229) lavere B[a]P- eller phenolindhold. Det vesteurop(cid:230)iske institut for tr(cid:230)im- pr(cid:230)gnering (Western European Institute for Wood Pre- servation) har udviklet forskellige industristandarder, hovedsageligt baseret p(cid:229) forskelligt indhold af n(cid:230)rmere specificerede destillationsfraktioner og, hvad der er vig- forskelligt B[a]P-indhold. tigst Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdierne er for 500 ppm og 50 ppm. klassifikationsstandarderne i denne sammenh(cid:230)ng, (50) Det er muligt at (cid:230)ndre b(cid:229)de de fysiske og kemiske egen- skaber ved creosot, hvis dette er nłdvendigt til de p(cid:229)g(cid:230)ldende anvendelsesform(cid:229)l eller af miljłhensyn. Ved at iblande komponenter med et lavere kogepunkt kan man frembringe et produkt med lavere viskositet, til tider ben(cid:230)vnt karbolineum, som er lettere at p(cid:229)stryge (51) Creosot anvendes n(cid:230)sten udelukkende som tr(cid:230)impr(cid:230)g- neringsmiddel. Industrielle og erhvervsm(cid:230)ssige anven- delser i stor m(cid:229)lestok er langt de vigtigste: jernbanesvel- ler, elmaster, vandbygning (bredbeskyttelse), landbrug og frugtproduktion. Creosot og lignende produkter anven- des ogs(cid:229) af private forbrugere til tr(cid:230)impr(cid:230)gnering. (52) De vigtigste egenskaber ved creosot er: (cid:151) effektivt svampebek(cid:230)mpelsesmiddel (cid:151) effektivt insektbek(cid:230)mpelsesmiddel (cid:151) langvarig persistens (cid:151) modstandsdygtighed over for udvaskning og p(cid:229)virk- ning fra vejret. (53) En meget begr(cid:230)nset m(cid:230)ngde creosot anvendes i l(cid:230)ge- midler til behandling af visse hudlidelser, f. eks. psoriasis. C r e o s o t s t o k s i c i t e t Sundhedsvirkninger (54) Skłnt creosot har v(cid:230)ret anvendt som tr(cid:230)impr(cid:230)g- neringsmiddel i over et (cid:229)rhundrede, er der kun publice- ret f(cid:229) oplysninger om sundhedsvirkningerne af langvarig uds(cid:230)tning for creosot. Mange af undersłgelserne er af ret gammel dato og opfylder ikke altid nutidens krav til dokumentation. (55) Eksponering kan ske gennem ind(cid:229)nding, indtagelse eller berłring med huden. Creosot vurderes som v(cid:230)rende svagt til moderat giftigt ved indtagelse. Stłrstedelen af de virkninger, der er p(cid:229)vist i dyreforsłg og i samtlige epidemiologiske undersłgelser, skyldes dermal ekspone- ring. (56) Hudens af stenkulstj(cid:230)re lysfłlsomhed inudceret er beskrevet i en r(cid:230)kke undersłgelser. Hos creosotekspone- rede arbejdstagere er der rapporteret tilf(cid:230)lde af irrita- tionssymtomer, hyperkeratose fremkaldt af beg, misfarv- ning af huden og laset hud. Den seneste undersłgelse af creosoteksponerede arbejdstagere i Sverige og Norge i 1992 (8). Undersłgelsen omfatter blev offentliggjort arbejdstagere, som var udsat for creosot mellem 1950 og 1975. Forskerne fandt en noget lavere samlet kr(cid:230)ftforekomst end ventet og en łget risiko for hud- og l(cid:230)bekr(cid:230)ft og ikke-Hodgkin-lymphomer. Creosotens sam- mens(cid:230)tning var imidlertid ikke dokumenteret, og forfat- (8) S. Karlehagen et al. , Cancer Incidence Among Creosote-Exposed Workers, Scand. J. Work Environ. Health, 1992: 18, s 26. 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/89 terne konkluderer, at antallet af tilf(cid:230)lde var for lille til, at der kunne drages brugbare konklusioner. Stigningen i antallet af sygdomstilf(cid:230)lde kunne tilskrives uds(cid:230)tning for b(cid:229)de creosot og sollys. En anden undersłgelse (9) kunne p(cid:229)vise en łget risiko for dłdelighed som fłlge af skrotalkr(cid:230)ft hos arbejdstagere i murstensfabrikationen, der var eksponeret for creosot i perioden 1911-1938. Heller ikke i dette tilf(cid:230)lde kendes creosotens B[a]P-ind- hold, og der er heller ikke registreret noget klart dosis/ respons-forhold. (57) Det Internationale Kr(cid:230)ftforskningscenter (IARC) har klassificeret creosot som humant carcinogen (gruppe 2A), hovedsageligt baseret p(cid:229) et dyreforsłg, hvor for- słgsdyrenes (mus) hud gennem deres levetid regelm(cid:230)s- sigt blev udsat for B[a]P-oplłsninger i acetone (10). IARC skłnner, at der for stoffer i denne kategori er tilstr(cid:230)kke- lig dokumentation for, at creosot er kr(cid:230)ftfremkaldende hos dyr, og en vis dokumentation fra epidemiologiske undersłgelser for, at creosot kan v(cid:230)re kr(cid:230)ftfremkal- dende hos mennesker. Senere undersłgelser har ikke givet signifikante nye resultater, som (cid:230)ndrer denne kon- klusion. (58) Eksperter fra medlemsstaterne har i flere (cid:229)r behandlet spłrgsm(cid:229)let om klassificering af creosot, andre sten- kulstj(cid:230)redestillater og yderligere s(cid:229)kaldte komplekse stoffer i tilknytning til R(cid:229)dets direktiv 67/548/E(cid:216)F af 27. juni 1967 om klassificering, emballering og etikette- farlige stoffer (11), senest (cid:230)ndret ved direktiv ring af 1999/33/EF (12). P(cid:229) grundlag af stort set de samme oplysninger, som blev anvendt af IARC, n(cid:229)ede man i forbindelse med udarbejdelsen af Kommissionens direk- tiv 94/69/EF (13) tilpasning til den tekniske udvikling) frem til, at creosot og visse andre stenkuls- destillater skal klassificeres som kr(cid:230)ftfremkaldende stof- fer i kategori 2, og at de skal m(cid:230)rkes med risikos(cid:230)tning R 45 »Kan for(cid:229)rsage kr(cid:230)ft«. Imidlertid skal stoffet ikke nłdvendigvis klassificeres som kr(cid:230)ftfremkaldende, hvis det kan p(cid:229)vises, at det indeholder mindre end 0,005 v(cid:230)gtprocent B[a]P (= 50 ppm) (14). I denne henseende afviger direktivet fra IARC-klassificationen, som g(cid:230)lder uden hensyntagen til B[a]P-indholdet. (den 21. (59) Det var kun p(cid:229) grundlag af en f(cid:230)lles erkl(cid:230)ring fra Kom- missionen og medlemsstaterne, at valget af en gr(cid:230)nse p(cid:229) (9) IARC, Monograph on the Evaluation of Carcinogenic Risk to Humans, Vol. 35, Polynuclear Aromatic Compounds, Part 4, Bitu- men, Coal Tars and Derived Proudcts, Shale Soils and Soots, Lyon, 1985. (10) J. M. Holland, E. L. Frome, Advances in Modern Environmental Toxicology, Vol. VI, Applied Toxicology of Petroleum Hydrocar- bons, ed. MacFarland et. al, Princeton Scientific Publishers 1984. (11) EFT 196 af 16. 8. 1967, s. 1. (12) EFT L 199 af 30. 7. 1999, s. 57. (13) EFT L 381 af 31. 12. 1994, s. 1. (14) Note M i forordet til bilag I i R(cid:229)dets direktiv 67/548/E(cid:216)F g(cid:230)lder for creosot. 50 ppm for koncentrationen af B[a]P som grundlag for at skelne mellem kr(cid:230)ftfremkaldende og ikke-kr(cid:230)ftfrem- kaldende stenkulstj(cid:230)re-destillater i f(cid:230)llesskabslovgivnin- gen blev accepteret af medlemsstaterne i arbejdsgruppen for tilpasning af direktiv 67/548/E(cid:216)F til den tekniske udvikling. I erkl(cid:230)ringen hedder det, at situationen skal tages op p(cid:229) ny, n(cid:229)r resultaterne af den ovenn(cid:230)vnte videnskabelige undersłgelse ved Fraunhofer-instituttet forel(cid:229). Denne undersłgelse, som erhvervsbranchen havde indledt i samarbejde med IARC, var endnu ikke afsluttet p(cid:229) det tidspunkt. Det m(cid:229) erkendes, at der i 1994 ikke forel(cid:229) eksperimentelle data, som kunne vise, om creosot med et indhold p(cid:229) under 50 ppm B[a]P var kr(cid:230)ftfremkaldende eller ej. Denne situation har siden (cid:230)ndret sig, og resultaterne af Fraunhofer-undersłgelsen vil blive fremlagt nedenfor. (60) Man har kun beskedent kendskab til creosots toksikoki- netik hos mennesker og forsłgsdyr. Kun i de allerseneste undersłgelser har man undersłgt den kvantitative absorption af PAH’er gennem huden ved m(cid:229)ling af udsondrede pyren-metabolitter (15): absorptionen synes at variere mellem individer og mellem forskellige steder hos samme individ. I en separat undersłgelse (16) m(cid:229)ltes den dermale absorption af forskellige PAH-forbindelser. PAH’er med hłjere molekylv(cid:230)gt s(cid:229)som pyren, f. eks. B[a]P, absorberes langsommere. Vurdering af B[a]P-ab- sorptionen ud fra pyren-markłren vil derfor fłre til overvurdering og kan betragtes som et konservativt skłn. (61) Det skal bem(cid:230)rkes, at alle effekter, der er iagttaget i i epidemiologiske undersłgelser, er dyreforsłg eller baseret p(cid:229) kronisk eksponering for store doser. Litteratu- ren indeholder ikke eksempler p(cid:229) hudkr(cid:230)ft (eller kr(cid:230)ft andre steder), som kan tilskrives eksponering for creosot i ikke-erhvervsm(cid:230)ssig sammenh(cid:230)ng. indeholder creosot (62) Private kan eksponeres for creosot gennem anvendelse (eller karboli- af pr(cid:230)parater, der neum), til impr(cid:230)gnering af tr(cid:230) ved p(cid:229)strygning med pensel (eksponering via huden eller via ind(cid:229)nding) eller gennem anvendelse af behandlet tr(cid:230) (for voksne f. eks. i forbindelse med bygning af hegn eller andre tr(cid:230)struktu- rer til privat brug, for błrn, der leger p(cid:229) strukturer af behandlet tr(cid:230)). Der foreligger ingen oplysninger om for- brugernes eksponering for creosot, enten direkte gen- nem anvendelse af produktet eller indirekte gennem berłring med creosot-impr(cid:230)gneret tr(cid:230). Der er opstillet forskellige modeller og beregninger for eksponering i undersłgelserne, og de vil blive drłftet senere. (15) Van Rooij, J. G. M. , et. al. , Absoprtion of Polycyclic Aromatic Hydrocarbons Through Human Skin: Differences between Anato- mical Sites and Indiviudals, J. Tox. Environ. Health38, 1993, s. 355. (16) Van Rooij, J. G. M. , Dermal Exposure to Poycyclic Aromatic ISBN 90-9007080-X, Hydrocarbons Among Workers, Thesis Nijmwegen 1993. L 329/90 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 Miljłvirkninger (63) Der er indberettet tilf(cid:230)lde af miljłforurening med creo- sot i en r(cid:230)kke lande, hvor gamle tr(cid:230)impr(cid:230)gnerings- anl(cid:230)g ofte har v(cid:230)ret kilde til forureningen. Det er s(cid:229)le- des udslip af creosot i industrien og forurening fra for- ladte creosotanl(cid:230)g, der er kilde til hovedparten af de foreliggende oplysninger om creosots sk(cid:230)bne i miljłet. Miljłforureningen er sporet ved analyse af udvalgte PAH-forbindelser, navnlig B[a]P. (64) Creosot er giftig for visse jordorganismer og meget giftig for vandlevende organismer (hvor 96h LC-50 v(cid:230)rdierne ofte er under 1 mg/l). Mange af creosots bestanddele er bioakkumulerende. (65) De vigtigste egenskaber ved PAH’er i miljłet er (cid:151) PAH’er binder st(cid:230)rkt til organisk materiale i jorden (cid:151) PAH’ nedbrydes jord og andre dele af miljłet. Creosot-rester kan forblive i miljłet i mange (cid:229)r (mindst 20-30 (cid:229)r) s(cid:230)dvaligvis langsomt i (cid:151) de vigtigste nedbrydningsprocesser er fotonedbryd- ning (dvs. som fłlge af solstr(cid:229)ling) og mikrobiel ned- brydning (dvs. ved visse bakterier). Mikrobiel ned- brydning kan ske under aerobe og anaerobe forhold. PAH-forbindelser med fire eller flere ringe kan v(cid:230)re sv(cid:230)rt nedbrydelige (cid:151) PAH’er, der ledes ud i vandlłb, transporteres hurtigt til sedimentet (cid:151) i vandlłb forsvinder de fleste af PAH’erne med lav molekylv(cid:230)gt prim(cid:230)rt gennem mikrobiel nedbryd- ning, mens forbindelserne med hłjere molekylv(cid:230)gt forsvinder som fłlge af fotooxidering og sedimente- ring. Mikrobiel nedbrydning af de lettere vandoplł- selige PAH’er sker under aerobe og anaerobe betin- gelser. Det er p(cid:229)vist, at PAH-bestanddelene er bio- akkumulerende i vandlevende arter. (67) En undersłgelse i Sverige (17) har vist, at creosotimpr(cid:230)g- nerede p(cid:230)le efter 40 (cid:229)r i jorden havde afgivet en del af de forbindelser, der findes i creosot, navnlig dem med det laveste kogepunkt (under 270 (cid:176)C). Tabet var stłrst fra den overjordiske del af p(cid:230)lene. De udvaskede forbin- delsers mobilitet var imidlertid meget begr(cid:230)nset, da de kun kunne p(cid:229)vises i jorden t(cid:230)t ved p(cid:230)lene. Dette stem- mer overens med iagttagelsen af, at PAH’ers mobilitet i jorden er uhyre lav som fłlge af stoffernes st(cid:230)rke bin- ding til organisk materiale. tilskrevet tilstedev(cid:230)relsen af creosotbehandlet (68) Tilstedev(cid:230)relsen af store PAH i vandmiljłet er ofte ble- tr(cid:230). vet Migrationen af creosot-bestanddele fra behandlet tr(cid:230) til vand er stłrre til ferskvand end til havvand, hvilket er blevet p(cid:229)vist i mange undersłgelser. Migrationen synes at v(cid:230)re mere begr(cid:230)nset i havvand. En af undersłgel- serne viste, at p(cid:230)lev(cid:230)rk efter ti (cid:229)r i havet fortsat inde- holdt 93 % af creosotforbindelsernes oprindelige sam- mens(cid:230)tning (18). Forurening af sedimenter med creosot, der udvaskes fra bredsikringsstrukturer, er blevet p(cid:229)vist i Nederlandene (19) og ogs(cid:229) i undersłgelser af forurening fra nedlagte impr(cid:230)gneringsanl(cid:230)g. (69) Hvad ang(cid:229)r eksponering af mennesker, foreligger der kun f(cid:229) m(cid:229)ledata om miljłforurening med PAH’er hidrł- rende fra creosot. 3. 1. 2. Det danske standpunkt (70) Danmark anser creosot indeholdende en hvilken som helst koncentration af B[a]P for at v(cid:230)re kr(cid:230)ftfremkal- dende, og ikke kun hvis B[a]P-koncentrationen er over 50 ppm, som klassificeret i direktiv 94/69/EF vedrł- rende den 21. tilpasning af direktiv 67/548/E(cid:216)F til den tekniske udvikling. Til forskel fra EF-klassifikationen af creosot tager IARC-klassifikationen ikke hensyn til ind- holdet af B[a]P. Der foreligger ingen oplysninger om de kr(cid:230)ftfremkaldende egenskaber ved creosot med under 50 ppm B[a]P. (71) Creosot vurderes som svagt til moderat giftigt ved ind- tagelse og ved berłring med huden og som lokalirrite- (66) PAH-udslip til luft, vand og jord kan finde sted i forbin- delse med impr(cid:230)gneringsprocessen og oplagring p(cid:229) forbindelse med impr(cid:230)gneringsanl(cid:230)gget anvendelse af impr(cid:230)gneret tr(cid:230). De PAH’Łr, der findes i de forskellige miljłmedier, stammer imidlertid fra mange forskellige kilder (f. eks. alle forbr(cid:230)ndingsprocesser, trafik osv. ), og det er ofte vanskeligt at henfłre forekomsten heraf til Øn enkelt kilde, som f. eks. creosotbehandlet tr(cid:230). s(cid:229)vel som i (17) S. Holmroos, Analys av kreosotstolpar i Siml(cid:229)gsdalen efter 40 (cid:229)rs exponering i f(cid:230)lt. Rapport nr. M205-252. 092. ˜lvkarleby: Vatten- fall Utveckling, 1994. (18) L. L. Ingram et. al. , Migration of Creosote and Its Components from Treated Piling Sections in a Marine Environment, Proc. Ann. Meet. Am. Wood Preserv. Assoc. 78, 1982, s. 120. Se ogs(cid:229) fodnote 8 og 18. (19) Bkh consulting engineers, Foundation of the appeal against the EC-directive on creosote, Final report, Delft, 1 July 1995. 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/91 rende for hud og łjne. Stoffet inudcerer fototoksicitet i huden, og forsłg har vist, at det fremkalder hudkr(cid:230)ft hos dyr. Tilstedev(cid:230)relsen af co-carcinogener kan v(cid:230)re af betydning for udviklingen af hudkr(cid:230)ft. Det inducerer ogs(cid:229) fototoksisk eksem efter dermal eksponering i n(cid:230)rv(cid:230)r af sollys. (72) Danmark mener, at erhvervsm(cid:230)ssig eksponering for stenkulstj(cid:230)recreosot łger forekomsten af hudkr(cid:230)ft hos arbejdstagere. Denne p(cid:229)stand stłttes med henvisning til ovenn(cid:230)vnte undersłgelse af arbejdstagere i skandinavi- ske creosotimpr(cid:230)generingsanl(cid:230)g (20). (73) Ud over hudkontakt med creosot eller hermed behand- lede produkter finder erhvervsm(cid:230)ssig eksponering for PAH’Łr ogs(cid:229) sted gennem ind(cid:229)nding af kontamineret luft p(cid:229) arbejdspladsen. Tr(cid:230)impr(cid:230)gnering med creosot bidra- ger til luftens forurening med PAH. Danmark har en gr(cid:230)nsev(cid:230)rdi p(cid:229) 200 (cid:181)g/m3 p(cid:229) arbejdspladsen, m(cid:229)lt i den benzenoplłselige partikelformige fraktion. Det dan- ske memorandum giver Øt eksempel p(cid:229) m(cid:229)linger i Øt amerikansk anl(cid:230)g (foretaget inden 1985), hvor der er fundet resultater i omr(cid:229)det 0,05-650 (cid:181)g/m3. I nogle undersłgelser er koncentrationen af B[a]P blevet m(cid:229)lt separat. Navnlig n(cid:229)r det behandlede tr(cid:230) opvarmes, som det sker ved manuel lysbuesvejsning, er koncentrationen af B[a]P betydelig (0,39-0,89 (cid:181)g/m3). Der fandtes meta- bolitter creosotudsatte arbejdstageres urin efter ind(cid:229)nding og dermal ekspone- ring. creosotforbindelser i de af (74) Ikke-erhvervsm(cid:230)ssig eksponering (af forbrugere) kom- mer fra behandlet tr(cid:230), f. eks. anvender man i Danmark gamle jernbanesveller i haver og p(cid:229) legepladser. Dermal eksponering kan forekomme i forbindelse med uden- dłrsaktiviteter, navnlig om sommeren, n(cid:229)r hłje tempe- raturer fłrer til łgede creosotkoncentrationer i tr(cid:230)over- fladen, og hvor risiko for berłring med huden er stłrre som fłlge af den lettere p(cid:229)kl(cid:230)dning. I tr(cid:230)prłver fra overfladen af gamle jerbanesveller anvendt p(cid:229) legeplad- ser fandtes en hłj koncentration af B[a]P (der anfłres ingen konkrete tal). (75) Ikke erhvervsm(cid:230)ssig eksponering kan ogs(cid:229) finde sted, hvis impr(cid:230)gneret tr(cid:230) anvendes til byggeri og i forbin- delse med creosotholdig overfladebehandling med maling. (76) ¯ben afbr(cid:230)nding af creosotbehandlede jernbanesveller resulterer i hłje PAH-koncentrationer. Anvendes akku- mulerede levetidsdoser som den bedste indikator for indeb(cid:230)rer enkeltvise akutte eksponeringer kr(cid:230)ftrisiko, med tistr(cid:230)kkelig store mellemrum sandsynligvis kun ubetydelig risiko, mens gentagne eksponeringer kan (20) Se fodnote 8. udgłre en uacceptabel risiko (det danske memorandum indeholder ingen konkrete oplysninger om disse for- hold). (77) De danske myndigheder n(cid:230)vner ogs(cid:229), at creosot tillige har łkotoksiske virkninger i b(cid:229)de jord og vand. Creosot og creosotforurenede sedimenter udviser st(cid:230)rk akut tok- sicitet for vandlevende organismer. Mange af de stoffer, der er indeholdt i creosot, kan bioakkumuleres i natu- ren. Da creosot s(cid:229)ledes er st(cid:230)rkt akut toksisk for vand- organismer, og da de lipofile egenskaber ved creosot og mange af stoffets bestanddele głr det bioakkumulerbart, er creosot et miljłfarligt stof. (78) PAH’er fordamper fra creosotbehandlet tr(cid:230), og sammen- s(cid:230)tningen (cid:230)ndrer sig med tiden. Nogle af PAH-forbin- delserne i jordoverfladen kan nedbrydes af sollys. Mikro- biel nedbrydning kan ogs(cid:229) bidrage til destruktion af PAH. Mikrobiel nedbrydning kan finde sted under aerobe og anaerobe betingelser. PAH-forbindelser med fire ringe og derover kan v(cid:230)re sv(cid:230)rt nedbrydelige. Ned- brydningen er ikke fuldst(cid:230)ndig, og undersłgelserne er foretaget ved vandtemperaturer p(cid:229) over 20 (cid:176)C, mens temperaturen i Danmarks grundvand er under 10 (cid:176)C. Da temperaturerne og solindfaldet er lavere i Danmark end i andre medlemsstater, er den fotokemiske og mikrobi- elle nedbrydning af creosot reudceret. (79) Genoptagelse af anvendelsen af creosot i Danmark ville łge den forurening med PAH’ern, som allerede findes, og som kun nedbrydes meget lansomt som fłlge af Danmarks geografiske beliggenhed og klimaforhold. Ved forbr(cid:230)nding af creosotbehandlet tr(cid:230) kan der frigives hłje koncentrationer af PAH-forbindelser. Hvis behand- let tr(cid:230) br(cid:230)ndes i ildsteder i private hjem, vil PAH-kon- centrationerne łge sundhedsrisikoen. (80) Creosot indeholder ogs(cid:229) andre stoffer end B[a]P, som er sundhedsskadelige, og som ville kunne skade drikke- vandskvaliteten i Danmark, hvis de siver ned til grund- vandet. Phenoler, napthalin og benzopyrener er nogle af de stoffer i creosot, som kan n(cid:229) grundvandet. Koncen- trationen overskrider de dankse kvalitetskriterier. I Dan- mark anvendes ubehandlet grundvand som drikkevand. 3. 1. 3. Vurdering af det danske standpunkt (81) De danske myndigheders standpunkt skal vurderes p(cid:229) grundlag af oplysningerne om creosots toksicitet og łkotoksicitet. Herudover skal det bem(cid:230)rkes, at alle de L 329/92 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 oplysninger om sundheds- og miljłfarerne ved creosot, som de danske myndigheder har forelagt, var gamle og allerede forel(cid:229), da direktiv 94/60/EF blev udarbejdet. Navnlig opysningerne om carcinogenicitet blev drłftet indg(cid:229)ende i forbindelse med klassificering af creosot som led i udarbejdelsen af direktivet. ger i dyreforsłg eller i forbindelse med erhvervsm(cid:230)ssig eksponering. Litteraturen indeholder ingen eksempler p(cid:229) hudkr(cid:230)ft (eller kr(cid:230)ft andre steder), som kan tilskrives eksponering for creosot ikke-erhvervsm(cid:230)ssig sam- i menh(cid:230)ng. (82) Alle resultaterne af de forskellige undersłgelser er blevet n(cid:230)vnt ovenfor i afsnittet med de generelle oplysninger. Kun for ganske nylig er der fremkommet data fra forsłg, som viser, at creosot, der indeholder under 50 ppm B[a]P, kan indeb(cid:230)re en ikke uv(cid:230)sentlig kr(cid:230)ftrisiko. (83) Hvad ang(cid:229)r arbejdstagernes eksponering gennem ind- (cid:229)nding, er det tvivlsomt, om de data, som blev m(cid:229)lt for lang tid siden i et enkelt amerikansk anl(cid:230)g, har betyd- ning i dansk sammenh(cid:230)ng, hvor der anvendes standar- der, som sikrer en hłj beskyttelse af arbejdstagerne. End- videre har de nederlandske myndigheder i deres anmod- ning om anvendelse af EF-traktatens tidligere artikel 100 i anmodning om anvendelse af EF-tratatens A, stk. 4, tidligere artikel 100 A, stk. 4, i forbindelse med det samme direktiv ogs(cid:229) undersłgt risikoen for arbejds- tagerne ved eksponering gennem ind(cid:229)nding og har kon- kluderet, at denne risiko er acceptabel. (84) Den undersłgelse, de danske myndigheder l(cid:230)gger til grund for deres erkl(cid:230)ring om, at uds(cid:230)tning for creosot fłrer til hłjere forekomst af hudkr(cid:230)ft, er allerede n(cid:230)vnt ovenfor (21). Imidlertid er forfatternes egne konklusioner langt fra s(cid:229) klare som dem, de danske myndigheder har draget (»ingen gyldige konklusioner«). Det samme g(cid:230)lder konklusionerne af andre epidemiologiske undersłgelser. (85) Hvad ang(cid:229)r ikke-erhvervsm(cid:230)ssig eksponering skal det understreges, at alle de sundhedsfarlige virkninger af creosot er blevet iagttaget ved hłje kroniske eksponerin- (86) I Danmark har man behandlet tr(cid:230) med creosot i over 100 (cid:229)r. Der var tr(cid:230)impr(cid:230)gneringsanl(cid:230)g i drift i 1987, da godkendelsesordningen blev indfłrt. De indiviudelle godkendelser tillod kun anvendelse af creosot til behand- ling af tr(cid:230) i lukkede industrianl(cid:230)g. Behandlet tr(cid:230) m(cid:229)tte kun anvendes til jernbanesveller og master. Den sidste godkendelse udlłb i januar 1991. Siden da er der ikke meddelt yderligere godkendelser. Tabel 2 viser anvendel- sen af creosotbehandlet tr(cid:230) i Europa i 1990, dvs. inden den sidste godkendelse til anvendelse af creosot i Dan- mark udlłb. (87) Allerede i 1990 var anvendelsen af creosotbehandlet tr(cid:230) i Danmark den n(cid:230)stlaveste pr. indbygger og en af de laveste pr. overfladeenhed. Allerede fłrst i 70’erne begyndte anvendelsen af creosotbehandlet tr(cid:230) at g(cid:229) til- bage til fordel for andre impr(cid:230)gneringsmidler, som f. eks. kobber-chom-arsen-forbindelser (CCA). (88) Danmark har ingen epidemiologisk dokumentation, ingen indberetninger om skader og ingen oplysninger om eller skłn over eksponeringen for creosot gennem de forskellige eksponeringsveje. Det er derfor ikke muligt at opstille direkte skłn over den m(cid:230)ngde creo- sot, den danske befolkning er udsat for. Men i betragt- ning af den begr(cid:230)nsede anvendese pr. indbygger og overfladeenhed er eksponeringen sandsynligvis lav. Hvis direktiv 94/60/EF blev anvendt, ville der sandsynligvis ske en stigning i eksponeringen, men det er ikke muligt Imidlertid ville selv en at betydelig stigning ikke fłre til hłjere eksponeringsv(cid:230)r- dier end i andre europ(cid:230)iske lande. foretage kvantitative skłn. Tabel 2 Forbruget af creosotbehandlet tr(cid:230) i Europa (1990) (22) Land ¯rlig brug 1990 (m3/(cid:229)r) ¯rlig anvendelse/indbygger (10ﬂ3 m3/indb. (cid:229)r) ¯rlig anvendelse/km2 (m3/km2 (cid:229)r) Tyskland Nederlandene Spanien Italien (21) Se fodnote 8. (22) Kilde: Se fodnote 19, s. 6. 150 000 100 000 93 000 74 000 2,3 6,7 2,4 1,3 0,4 2,9 0,2 0,3 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/93 Land ¯rlig brug 1990 (m3/(cid:229)r) ¯rlig anvendelse/indbygger (10ﬂ3 m3/indb. (cid:229)r) ¯rlig anvendelse/km2 (m3/km2 (cid:229)r) Det Forenede Kongerige Sverige Frankrig Belgien Norge Irland Finland Danmark Europa 65 000 57 000 45 000 26 000 20 000 20 000 13 000 5 000 1 000 000 1,1 7,1 0,8 2,6 5,0 5,0 2,6 1,0 2,0 0,3 0,1 0,08 0,8 0,06 0,3 0,04 0,1 0,2 (89) Danmark n(cid:230)vner emmissionen af PAH’er fra behandlet tr(cid:230), hvis dette br(cid:230)ndes af frobrugerne. Der gives ingen oplysninger om, hvor stor en m(cid:230)ngde tr(cid:230) der bortskaf- fes p(cid:229) denne m(cid:229)de. Endvidere skal det bem(cid:230)rkes, at afbr(cid:230)nding af tr(cid:230) (behandlet eller ej) altid resulterer i en vis m(cid:230)ngde PAH’er. De danske myndigheders bet(cid:230)nke- ligheder ved bortskaffelsen af gamle og kasserede jern- banesveller adskiller sig ikke fra situationen i andre lande, der har et marked for brugt creosotbehandlet tr(cid:230), og kan ikke bruges som bevis for, at der foreligger en s(cid:230)rlig situation. (90) Forurening af miljłet med creosot kan ske gennem luft og vand fra creosotimpr(cid:230)gneringsanl(cid:230)g, udslip til nedsivning og afstrłmning fra nedlagte anl(cid:230)g og spred- ning af creosotbestanddele fra behandlet tr(cid:230) til jord og vand. Som fłlge heraf er det muligt, at bestanddele, som f. eks. PAH’er, kan kontaminere jord- og vandlevende organismer. De PAH’er, der findes i de forskellige delmil- jłer, stammer imidlertid fra mange forskellige kilder. Det er ofte vanskeligt at henfłre derres niveauer til en bestemt kilde, som f. eks. creosot. (91) i af og n(cid:230)rheden grundvand I Danmark har man kun fundet creosotforbindelser i jord nedlukkede tr(cid:230)impr(cid:230)gneringsanl(cid:230)g. Danmark har opstillet vej- ledende gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for visse organiske stoffer i jord og i grundvand. Den samlede m(cid:230)ngde PAH-forbindelser błr v(cid:230)re under 1 mg/kg tłrv(cid:230)gt for at undg(cid:229) łkotoksi- ske virkninger. For B[a]P alene er gr(cid:230)nsev(cid:230)rdien 0,1 mg/kg. For grundvandet er gr(cid:230)nsev(cid:230)rdien 0,2 (cid:181)g/l for seks PAH-forbindelser tilsammen (herunder B[a]P). P(cid:229) nogle forurenede steder (nedlukkede impr(cid:230)gnerings- anl(cid:230)g) har man fundet koncentrationer af B[a]P p(cid:229) op til 320 mg/kg i jorden og op til 3 (cid:181)g/l i visse vandprł- ver. Der er imidlertid ikke fremlagt data for den normale eller generelle situation. (92) Hvad ang(cid:229)r Danmarks s(cid:230)rlige situation, som głres g(cid:230)ldende i anmodningen, ser analysen s(cid:229)ledes ud: Dan- mark h(cid:230)vder at have et s(cid:230)rligt problem, fordi drikke- vandet generelt stammer direkte fra ubehandlet grund- vand, som derfor kr(cid:230)ver s(cid:230)rlig bestkyttelse. Anvendelse af creosotbehandlet tr(cid:230) kan fłre til forurening af grund- vandet som fłlge af udvaskning af creosotforbindelser fra tr(cid:230), der er i berłring med jorden. P(cid:229) nuv(cid:230)rende tids- punkt har man ved tre steder med nedlukkede creoso- timpr(cid:230)gneringsanl(cid:230)g i Danmark fundet hłje PAH-ni- veauer i grundvandet, hvor de tilstłdende grundvand- skilder ikke kan bruges til drikkevand. Denne forurening skyldes imidlertid driftsbetingelserne i impr(cid:230)gnerings- anl(cid:230)ggene og kan ikke generaliseres for creosotbehand- let tr(cid:230) anvendt til jernbanesveller eller master. Som det er vist ovenfor, er der liden sandsynlighed for betydelig udvaskning af PAH’er fra creosotbehandlet tr(cid:230) i jord eller grundvand, da creosotforbindelserne for det meste t(cid:230)t ved de p(cid:230)le og master, som de forbliver meget stammer fra, selv efter flere (cid:229)rs berłring. PAH’er adsor- beres st(cid:230)rkt til organisk materiale i jorden, og mulighe- den for, at forbindelserne n(cid:229)r grundvandet, er minimal. Argumentet med generell beskyttelse af grundvandet mod creosot stammende fra behandlet tr(cid:230) er derfor ikke relevant. (93) Der foreligger ingen oplysninger om koncentrationen af creosot-bestanddele i vandmiljł og sedimenter i Dan- mark. De foreliggende oplysninger synes at vise, at der, fra lokal kontaminering fra tre nedlukkede bortset tale om bekym- tr(cid:230)impr(cid:230)gneringsanl(cid:230)g, ikke er L 329/94 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 ringsv(cid:230)kkende kontaminering af Danmarks vandmiljł med creosot eller de deri indeholdte PAH-bestanddele. 3. 1. 4. Vurdering foretaget af Den Videnskabelige KomitØ for Toksicitet, (cid:216)kotoksicitet og Miljł (94) Hvis Danmark anvendte bestemmelserne i direktiv 94/60/EF, ville befolkningens eksponering potenielt kunne stige som fłlge af den i s(cid:229) fald tilladte private anvendelse af creosot, łget anvendelse af behandlet tr(cid:230) og hłjere B[a]P-indhold i creosot anvendt industrielt til behandling af jernbanesveller og master. Det er s(cid:229) godt som umuligt at vurdere, hvor stor denne stigning ville v(cid:230)re, da creosot ikke har v(cid:230)ret p(cid:229) markedet i mange (cid:229)r. (98) I forbindelse med udarbejdelsen af direktiv 94/69/EF, den 21. tilpasning af direktiv 67/548/E(cid:216)F til den tekni- ske udvikling, havde medlemsstaterne accepteret et B[a]P-indhold p(cid:229) 50 ppm som v(cid:230)rende risikofrit. Som allerede n(cid:230)vnt i betragtning 59, afgav Kommissionen og medlemsstaterne en f(cid:230)lles erkl(cid:230)ring om, at situationen skulle tages op p(cid:229) ny p(cid:229) baggrund af resultaterne af den undersłgelse af de kr(cid:230)tfremkaldende egenskaber ved stenkulstj(cid:230)redestillater, som var iv(cid:230)rksat p(cid:229) initiativ af industribranchen og i samarbejde med IARC. (95) En s(cid:230)rlig grund til bet(cid:230)nkelighed, som de nederlandske og tyske myndigheder fremh(cid:230)ver i deres anmodning om undtagelse fra direktiv 94/60/EF i henhold til EF-trakta- tens tidligere artikel 100 A, stk. 4, er creosotbehandlet tr(cid:230)udstyr til legepladser. Som i de andre ovenn(cid:230)vnte til- f(cid:230)lde foreligger der ingen data for Danmark, men bereg- ninger og skłn ville sandsynligvis resultere i stort set de samme tal som i de undersłgelser, der er foretaget i for- bindelse med Nederlandenes, Tysklands og Sveriges anmodninger, da situationen med błrn, der leger p(cid:229) creosotbehandlet legepladsudstyr, ikke er specifik for det enkelte land. De beregninger af eksponeringen der er foretaget i forbindelse med disse anmodninger, g(cid:230)lder derfor ogs(cid:229) for Danmarks vedkommende. Resultaterne er som fłlger: (96) I den undersłgelse, som Kommissionen iv(cid:230)rksatte i for- bindelse med Sveriges anmodning, blev det beregnet, at den dermale eksponering for błrn, der leger p(cid:229) tłrt creosotbehandlet tr(cid:230), var 0,85 ng/kg lgv/dag for et sce- nario med to timer om dagen, 50 % nłgen hud, legemsv(cid:230)gt p(cid:229) 15 kg og 1,7 ng/kg lgv/dag ved en eks- ponering p(cid:229) fire timer dagligt. De nederlandske myndig- heder har i deres modelberegning (cid:151) hvor de dog anvender en lidt anden metodologi (cid:151) beregnet en dag- lig eksponeringsdosis p(cid:229) 2 ng/kg lgv/dag, hvilket ligger meget t(cid:230)t p(cid:229) det ovenn(cid:230)vnte resultat og dermed łger konfidensniveauet. Eksponeringen i Danmark m(cid:229) t(cid:230)nkes at v(cid:230)re tilsvarende. (97) De nederlandske myndigheder mener, at risikoen ved en eksponering p(cid:229) dette niveau er uacceptabel. Endvidere blev det i de forskellige undersłgelser anbefalet, at Kom- missionen ventede med at indtil resultaterne af den endnu igangv(cid:230)rende langsigtede car- cinogenicitetsundersłgelse (23) i begyndelsen af 1998) forel(cid:229). Den Vidensbaelige KomitØ for Toksici- tet, (cid:216)kotoksicitet og Miljł har gennemg(cid:229)et resultaterne af denne undersłgelse, og der głres rede for analysen nedenfor. tr(cid:230)ffe en afgłrelse, (modtaget (99) Denne undersłgelsee (24) blev forelagt Kommissionen i januar 1998. I denne undersłgelse er de kr(cid:230)ftfremkal- dende virkninger af to creosotprodukter, som sponsor- virksomheden (R(cid:252)ttgers-VfT AG, Tyskland) havde til- vejebragt, blevet testet. Proudkterne indeholdt henholds- vis 10 og 275 ppm B[a]P. Da produkterne var st(cid:230)rkt viskłse, kunne de ikke p(cid:229)fłres musenes hud direkte, men m(cid:229)tte fortyndes i toluen. Oplłsninger med forskel- lige koncentrationer af produktet og dermed forskellige B[a]P-koncentrationer af produktet og dermed forskellige B[a]P-oplłsninger og et kontrolstof best(cid:229)ende af ren toluen blev p(cid:229)fłrt to grupper med 62 mus i 78 uger (to gange om ugen, 25 (cid:181)l). Udvikling af tumorer blev obser- veret i dette tidsrum, og forsłgsdyrene blev underkastet en omhyggelig undersłgelse efter forsłgets afslutning. (100) Kommissionen forelagde Den Videnskabelige KomitØ for Toksicitet, (cid:216)kotoksicitet og Miljł denne undersłgelse og al anden dokumentation, der indeholdt videnskabelige oplysninger om creosot og creosoteksponering. Komi- tØen blev anmodet om at vurdere, om der var tilstr(cid:230)kke- lig videnskabelig evidens til stłtte for den antagelse, at forbrugerne uds(cid:230)ttes for kr(cid:230)ftrisiko fra creosot indehol- dende under 50 ppm B[a]P og/eller fra tr(cid:230) behandlet med denne creosot, og, hvis der foreligger en s(cid:229)dan risiko, om det er muligt at vurdere eller kvantificere dens omfang. KomitØen vedtog sin udtalelse den 27. november 1998. Udtalelsen blev revideret den 4. marts 1999. (101) KomitØen bem(cid:230)rker, at Fraunhofer-undersłgelsen er vel tilrettelagt, og at den p(cid:229) ny bekr(cid:230)fter de kr(cid:230)ftfremkal- dende egenskaber ved stenkulstj(cid:230)repr(cid:230)parater. Som fłlge af de genotoksiske egenskaber ved PAH’er, her- under B[a]P, er der ingen t(cid:230)rskelkoncentration til bestemmelse af cacinogenicitet. Undersłgelsen viser klart et line(cid:230)rt dosis/respons-forhold mellem B[a]P-indholdet i de administrerede pr(cid:230)parater og antallet af dyr, som (23) Se fodnote 7. (24) Se fodnote 7. 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/95 udviklede tumorer. Begge pr(cid:230)parater har hudkr(cid:230)ftindu- cerende egenskaber, der er fem gange st(cid:230)rkere end rent B[a]P, formodentlig fordi creosot ogs(cid:229) indeholder andre kr(cid:230)ftfremkaldende stoffer. Det kan sluttes af undersłgel- sen, at creosot indeholdende 50 ppm B[a]P ville medfłre en betydelig hudkr(cid:230)ftincidens hos mus. (102) Dataene er ikke tilstr(cid:230)kkelige til, at det med fuld sikker- hed kan vurderes, om de observerede virkninger i en undersłgelse med hudpensling af mus er relevant for situationer med human eksponering. Ekstrapolering af hudkr(cid:230)ftdata fra mus til mennesker indeb(cid:230)rer endvidere en r(cid:230)kke usikkerhedsmomenter, der głr det vanskeligt direkte at vurdere kr(cid:230)ftrisikoen hos mennesker p(cid:229) grundlag af data om over for dermal eksponering for creosots af hudens morfologi og fysiologi, af hudens stofskifteakti- vering og -inaktivering og af reparationsprocesser. P(cid:229) grundlag af de foreliggende oplysninger er det derfor vanskeligt at foretage en videnskabeligt baseret vurde- ring af kr(cid:230)ftrisikoen, f. eks. ved dermal eksponering for błrn, der leger p(cid:229) creosotbehandlet tr(cid:230). egenskaber p(cid:229)virkes kr(cid:230)ftfremkaldende (103) Ud fra dataene i Fraunhofer-undersłgelsen beregnede KomitØen T25-v(cid:230)rdien for de kr(cid:230)ftfremkaldende egen- skaber for rent B[a]P til 13 (cid:181)g/kg lgv/dap. T25 er den kroniske daglige dosis pr. kg legemsv(cid:230)gt, som hos 25 % tumorer p(cid:229) et specifikt af v(cid:230)vssted inden for den p(cid:229)g(cid:230)ldende arts normale levetid. De kr(cid:230)ftfremkaldende egenskaber ved de afprłvede creosotpr(cid:230)parater var globalt st(cid:230)rkere (2,7 (cid:181)g/kg lgv/dag). forsłgsdyrene fremkalder fem gange (104) G(cid:229)r man ud fra, at den beregnede eksponeringsv(cid:230)rdi (0,85 ng B(a]P pr. kg lgv/dag (for to timers legetid) og 1,7 ng (for fire timers legetid) i den undersłgelse, som Kommissionen iv(cid:230)rksatte i forbindelse med Sveriges anmodning, n(cid:230)rmer sig den sande eksponering, ville dette resultere i en kr(cid:230)ftrisiko p(cid:229) 8,2 (cid:215) 10ﬂ5 (henholdsvis 1,63 (cid:215) 10ﬂ4) for livslang daglig eksponering, hvilket ville v(cid:230)re klart bekymringsv(cid:230)kkende, en risiko p(cid:229) 1,16 (cid:215) 10ﬂ5 (henholdsvis 2,33 (cid:215) 10ﬂ5) for en daglig eksponering i ti ud af 70 (cid:229)r (den nederlandske antagelse) og 0,58 (cid:215) 10ﬂ5 (henholdsvis 1,16 (cid:215) 10ﬂ5) for en daglig eksponering i fem ud af 70 (cid:229)r (den tyske antagelse). Anvendes de eks- poneringsdoser, der er beregnet af de nederlandske myn- digheder (2 ng/kg lgv/dag) eller de tyske myndigheder (2,62 ng/kg lgv/dag), ville disse risikov(cid:230)rdier stige for- holdsm(cid:230)ssigt. denssundhedsorganisationen har foresl(cid:229)et som et accep- tablt risikoniveau for genotoksiske carcinogener i drikke- vand. (106) KomitØen n(cid:230)vner ogs(cid:229), at v(cid:230)rdien p(cid:229) 2 ng B[a]P pr. kg lgv/dag som et »worts-case scenario« for eksponering for B[a]P ved leg p(cid:229) creosotbehandlet tr(cid:230) skal sammenlignes med skłn over indtagelsen af B[a]P gennem fłden. Den (cid:229)rlige indtagelse af B[a]P gennem fłden er blevet vurde- ret til 0,3-0,6 mg, hvilket ville fłre til en daglig eks- ponering p(cid:229) 12-63 ng/kg lgv for en person p(cid:229) 70 kg (dvs. langt hłjere ende den dermale eksponering). (107) Generelt konkluderer komitØen som fłlger: 1. I betragtning af B[a]P’s genotoksicitet og resultatet af til- Fraunnhofer-hudpenslingsundersłgelsen er der str(cid:230)kkelig at dokumentation for antage, at forbrugerne uds(cid:230)ttes for en kr(cid:230)ftrisiko fra creosot indeholdende under 50 ppm B[a]P og/eller fra tr(cid:230) behandlet med s(cid:229)dan creosot. videnskabelig B[a]P er en god indikator for kr(cid:230)ftrisikoen ved det undersłgte creosotpr(cid:230)parat, da der var et line(cid:230)rt forhold mellem kr(cid:230)ftinicidens og B[a]P-dosis. Creo- sotpr(cid:230)paratets kr(cid:230)ftfremkaldende egenskaber var imidlertid fem gange st(cid:230)rkere end bedłmt ud fra pr(cid:230)paratets B[a]P-indhold. 2. P(cid:229) grundlag af de foreliggende oplysninger giver risi- koens omfang klart grund til bekymring, selv i betragtning af den betydelige usikkerhed ved vurde- ringen af risikoen for błrn, der kommer i berłring med creosotbehandlet tr(cid:230). Den hłjeste beregnede eksponering er imidlertid ca. 6-30 gange lavere end den voksne befolknings orale eksponering for B[a]P gennem fłden. For at f(cid:229) et bedre skłn over eksponeringssituationen ville det v(cid:230)re nłdvendigt at udfłre en livsn(cid:230)r undersłgelse af massebalancen af eksponerede błrn. En s(cid:229)dan undersłgelse ville imidlertid, ud over at v(cid:230)re uhyre kompliceret og resourcekr(cid:230)vende, rejse etiske spłrgsm(cid:229)l. 3. 1. 5. General vurdering (105) Baseret p(cid:229) den seneste undersłgelse af dosis/respons-for- holdet for creosots kr(cid:230)ftfremkaldende virkning ved der- mal eksponering, som beregnet af komitØen, er risikoen s(cid:229)ledes, afh(cid:230)ngigt af den valgte eksponeringsmodel, en anelse eller klart over den v(cid:230)rdi p(cid:229) 1 (cid:215) 10ﬂ5, som Ver- (108) De danske myndigheder har ikke vist, og det har heller ikke gennem anden forskning kunnet p(cid:229)vises, at forhol- dene i Danmark er specielle med hensyn til den gene- relle forurening af miljłet med PAH’er eller menneskers L 329/96 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 og miljłets eskponering for PAH’er som fłlge af anven- delsen af creosot og creosotbehandlet tr(cid:230), eller at dette ville v(cid:230)re tilf(cid:230)ldet, hvis Danmark anvendete bestemmel- serne i direktiv 94/60/EF. (109) Kommissionen har imidlertid modtaget yderligere oplys- ninger i forbindelse med tilsvarende anmodninger fra Nederlandene, Tyskland og Sverige om undtagelse fra direktiv 94/60/EF i henhold til EF-traktatens tidligere artikel 100 A, stk. 4, og ny videnskabelig dokumenta- tion fra en omfattende undersłgelse, der er gennemfłrt efter direktivets vedtagelse. (110) P(cid:229) grundlag af disse seneste eksperimentelle data har Den Videnskabelige KomitØ for Toksicitet, (cid:216)kotoksicitet og Miljł skłnnet, at creosot indeholdende under 50 ppm B[a]P og tr(cid:230) behandlet med s(cid:229)dan creosot indeb(cid:230)rer en kr(cid:230)ftrisiko for mennesker. Det kan imidlertid ikke vur- deres nłjagtigt, hvor stor denne risiko er. I betragtning af den usikkerhed, der hersker med hensyn til ekspone- ringens omfang, anser Kommissionen foranstaltninger til at mindske sandsynligheden for langvarig dermal eks- ponering for creosot, enten gennem direkte berłring med creosot eller med tr(cid:230) behandlet med creosot, for at v(cid:230)re berettigede ud fra forsigtighedsprincippet. (111) S(cid:229)danne foranstaltninger kan imidlertid kun anses for berettigede, hvis de er i overensstemmelse med det gene- relle prportionalitetsprincip, dvs. at foranstaltningerne ikke m(cid:229) v(cid:230)re mere vidtg(cid:229)ende, end hvad der er hen- sigtsm(cid:230)ssigt og nłdvendigt for at n(cid:229) det retm(cid:230)ssige m(cid:229)l. De bestemmelser, de danske myndigheder har med- delt Kommissionen, kan derfor kun godkendes, hvis den hermed indfłrte godkendelsesordning for anvendelse af creosot giver reel mulighed for at opn(cid:229) en s(cid:229)dan god- kendelse, n(cid:229)r det er foreneligt med hensynet til sundhed og miljł. (113) Skłnt de danske myndigheder i deres meddelelse af 20. december 1995 i henhold til EF-traktatens tidligere arti- kel 100 A, stk. 4, har givet udtryk for, at de har til hen- sigt at forbyde de eksisterende anvendelser af creosotbe- handlet tr(cid:230), indeholder de nationale bestemmelser, som de danske myndigheder meddelte i deres anmodning, ingen bestemmelser om behandlet tr(cid:230). Disse foranstalt- ninger kan derfor ikke godkendes ved n(cid:230)rv(cid:230)rende beslutning, da de ikke formelt er blevet meddelt Kom- missionen. (114) I medfłr af traktatens artikel 95, stk. 7, er Kommissio- nen allerede i f(cid:230)rd med at undersłge, om bestemmel- serne vedrłrende creosot i direktiv 94/60/EF błr tilpas- ses til den tekniske udvikling. Derudover vil Kommissio- nen (cid:151) som led i det undersłgelsesprogram, der er omhandlet i artikel 16 i Eruopa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsfłring af biocidholdige produkter (25) (cid:151) vurdere anvendelsen af creosot inden for en tidsramme, der er forenelig med den generelle tidsplan for dette program, idet den ved iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af programmet vil tage hensyn til even- tuelle andre prioriteter, der m(cid:229)tte v(cid:230)re peget p(cid:229). Desu- den gennemg(cid:229)r et igangv(cid:230)rende forskningsprojekt under det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling produktionsk(cid:230)den og brugslevetiden for elma- ster, behandlet med creosot (26). 3. 2. Vurdering af, om de p(cid:229)g(cid:230)ldende foranstaltninger er et middel til vilk(cid:229)rlig forskelsbehandling (115) Ifłlge artikel 95, stk. 6, skal Kommissionen konstatere, om de nationale foranstaltninger er et middel til vilk(cid:229)rlig Ifłlge Domstolens afgłrelse er der forskelsbehandling. identiske situationer tale om forskelsbehandling, n(cid:229)r behandles forskellige situationer behandles identisk. forskelligt, eller n(cid:229)r (112) Det skal bem(cid:230)rkes, at de danske bestemmelser, der var g(cid:230)ldende inden vedtagelsen af direktiv 94/60/EF, omfat- ter en godkendelsesordning, der imidlertid ikke opstiller nogen gr(cid:230)nse for B[a]P-indholdet eller for andre fysisk- kemiske parametre for creosot. I henhold til artikel 95, stk. 4, kan nationale bestemmelser kun godkendes, hvis de er begrundet i vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller hvis de vedrłrer miljłbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljłet. Dette betyder, at der ikke kan anmodes om godkendelse af nationale foranstaltnin- ger, som yder ringere beskyttelse end de foranstaltnin- ger, der er fastsat i direktivet. Den danske anmodning kan derfor kun accepteres, fordi den faktiske h(cid:229)ndh(cid:230)- velse af de nationale bestemmelser viser, at der ikke er godkendt produkter, i direktiv 94/60/EF fastsatte gr(cid:230)nser. En herfra afvigende anven- delse af de danske bestemmelser kan ikke godkendes i henhold til artikel 95, stk. 4. som overskred de (116) De danske bestemmelser om begr(cid:230)nsning af markeds- fłring og anvendelse af produkter, der indeholder creo- sot, er generelle, idet de omfatter alle produkter, der indeholder creosot. De danske bestemmelser opstiller ikke s(cid:230)rlige regler for forskellige slags produkter. De berłrer ikke nogle produkter p(cid:229) anden m(cid:229)de end andre, importerede, produkter, men enten nationale g(cid:230)lder for alle produkter, der indeholder creosot. Der er intet, der tyder p(cid:229), at bestemmelserne kan anvendes som middel til vilk(cid:229)rlig forskelsbehandling mellem łkonomi- ske aktłrer inden for F(cid:230)llesskabet. eller (25) EFT L 123 af 24. 4. 1998, s. 1. (26) Research Contract FAIR5-CT98-3933 (4th Framework Programme for RTD), Integrating the processes involved in the production of creosoted utility poles. 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/97 3. 3. Vurdering af, om de p(cid:229)g(cid:230)ldende foranstaltninger er en skjult begr(cid:230)nsning af samhandelen mellem medlemsstaterne (117) Mere restriktive nationale foranstaltninger til begr(cid:230)ns- ning af markedsfłring og anvendelse af produkter, i form af en fravigelse fra bestemmelserne i et f(cid:230)llesskabs- direktiv, udgłr normalt en handelshindring. Dvs. at pro- dukter, som lovligt kan markedsfłres i resten af F(cid:230)lles- skabet, ikke kan markedsfłres i de p(cid:229)g(cid:230)ldende med- lemsstater. Det princip, der er nedf(cid:230)ldet i artikel 95, stk. 6, skal forhindre, at restriktioner baseret p(cid:229) kriterierne i stk. 4 anvendes af uretm(cid:230)ssige grunde og i virkelighe- den er łkonomiske foranstaltninger, der skal forhindre import af produkter fra andre medlemsstater for indi- rekte at beskytte den nationale produktion. (118) Kommissionen bestilte en undersłgelse (27) af, hvilke konsekvenser opretholdelsen af de nationale bestemmel- ser i Danmark ville f(cid:229) for det indre marked. Undersłgel- sen skulle indsamle alle foreliggende oplysninger om omfanget og v(cid:230)rdien af handelen med andre berłrte medlemsstater, om Danmarks eventuelle interesse i at anvende sine nationale bestemmelser til at fremme en national interesse i erstatningsstoffer og Danmarks even- tuelle interesse i at anvende sine nationale bestemmelser til at fremme alternativer til creosotbehandlet tr(cid:230). I dette łjemed blev der gjort forespłrgsler hos lovgiverne i Danmark, hos industriens repr(cid:230)sentanter og de rele- vante brancheforeninger. (119) Det danske miljłministerium har inden for rammerne af sin lovgivning om tr(cid:230)impr(cid:230)gneringsmidler begr(cid:230)nset eller słger at begr(cid:230)nse anvendelsen af en r(cid:230)kke produk- ter. Uorganiske metalsalte (CCA) blev anvendt som det prim(cid:230)re alternativ til creosot i Danmark, indtil anven- delsen af tr(cid:230) behandlet hermed blev forbudt ved bekendtgłrelse nr. 1042 af 17. december 1997. (120) Der er fire producenter af »organiske« tr(cid:230)beskyttelses- midler, der fremstiller tin- og azobaserede beskyttelses- midler. Konkurrenter i andre lande har udtrykt bet(cid:230)nke- lighed ved, at en af virkningerne af den danske politik med hensyn til tr(cid:230)beskyttelsesmidler ville v(cid:230)re, at det kun ville v(cid:230)re muligt at anvende produkter fremstillet i Danmark til behandling af tr(cid:230), som skulle afs(cid:230)ttes i Danmark, mens de eksisterende producenter af andre beskyttelsesmidler i Danmark fortsat ville eksportere til andre lande. Da anvendelse og import af creosotbehand- let tr(cid:230) imidlertid ikke er reguleret, har den danske lov- givning imidlertid ikke den p(cid:229)st(cid:229)ede virkning p(cid:229) salget af behandlet tr(cid:230) i Danmark. for (121) Hvad ang(cid:229)r import af tr(cid:230)beskyttelsesmidler, findes der ikke s(cid:230)rlige regler for importerede produkter, som ikke g(cid:230)lder indenlandsk producerede produkter. Den generelle danske politik med hensyn til tr(cid:230)beskyttelses- midler kan m(cid:229)ske v(cid:230)re til fordel for de indenlandske producenter af visse alternative tr(cid:230)beskyttelsesmidler, men denne politik er samtdig til skade for de indenlan- ske producenter af de generelt anvendte beskyttelsesmid- ler. (122) De danske myndigheder błr tage i betragtning, at mulig- heden for eksport af creosot fra Danmark, mens anven- delse og dermed import heraf er forbudt i Danmark, vil kunne udgłre en skjult begr(cid:230)nsning af samhandelen til fordel for den danske creosotproducent. (123) Som allerede n(cid:230)vnt, er der imidlertid et reelt problem for menneskers sundhed, som głr den mere restriktive nationale lovgivning berettiget, i lighed med den vurde- ring, der er blevet andre medlemsstater til del. Det prim(cid:230)re m(cid:229)l med den nationale lovgivning er s(cid:229)ledes at beskytte menneskers sundhed og ikke at fremme den indenlandske produktion. (124) P(cid:229) denne baggrund mener Kommissionen, at der ikke er dokumentation for, at de danske bestemmelser vedrł- rende anvendelsen af creosot har en skjult begr(cid:230)nsning af samhandelen mellem medlemsstaterne til fłlge. 3. 4. Vurdering af, om de p(cid:229)g(cid:230)ldende foranstaltninger udgłr en hindring for det indre markeds funktion (125) Denne betingelse, som er fastsat i artikel 95, stk. 6, fłr- ste afsnit, er ny i sammenligning med teksten til EF-trak- tatens tidligere artikel 100 A, stk. 4. Denne betingelse kan ikke fortolkes p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at den forbyder godkendelse af enhver national foranstaltning, som vil kunne p(cid:229)virke etableringen af det indre marked. Det for- holder sig rent faktisk s(cid:229)ledes, at enhver national for- anstaltning, som afviger fra en harmoniseringsforanstalt- ning med henblik p(cid:229) oprettelsen af det indre marked og dettes funktion, reelt udgłr en foranstaltning, som vil kunne p(cid:229)virke det indre marked. Kommissionen finder derfor, at begrebet hindring for det indre markeds funk- tion for at bevare den hensigtsm(cid:230)ssige karakter af den undtagelsesprocedure, der er fastat i EF-traktatens artikel 95, m(cid:229) forst(cid:229)s som en uforholdsm(cid:230)ssig stor virkning i forhold til det forfulgte m(cid:229)l. (126) Den europ(cid:230)iske creosotfremstillingsindustri er karakteri- seret ved fłlgende: (27) Environmental Resources Management, Trade and Competition Assessment of the German and Danish Request for Derogations on the Marketing and Use of Creosote, Final Report, June 1996. (cid:151) creosot fremstilles som et biprodukt, ikke som et prim(cid:230)rt produkt L 329/98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 12. 1999 (cid:151) produktionen overskrider langt forbruget (cid:151) der er kun et lille antal creosotproducenter (cid:151) efterspłrgslen er dalende. gere har s(cid:229)ledes udviklet deres egne detaljerede specifi- kationer med hensyn til kogepunktskurver og koncen- trationen af specifikke bestanddele i creosoten. De fleste, men ikke alle, producenter kan fremstille creosot med et B[a]P-indhold p(cid:229) under 50 ppm. (127) Som fłlge af denne situation er leverandłrerne generelt rede til at opfylde kundernes produktspecifikationer (hvis de har teknisk mulighed for det). (128) Ifłlge ERM (28) er der creosotproducenter i Tyskland, (cid:216)strig, Belgien, Danmark, Frankrig, Nederlandene, Ita- lien, Spanien og Det Forenede Kongerige. 90 % af creo- soten anvendes til industriel tr(cid:230)impr(cid:230)gnering i profes- sionelle tr(cid:230)impr(cid:230)gneringsvirksomheder. De resterende 10 % anvendes af private forbrugere, hovedsageligt i Det Forenede Kongerige og Irland. (129) tr(cid:230), Impr(cid:230)gneringsvirksomhederne behandler prim(cid:230)rt der skal anvendes til telekommunikations- og elmaster og jernbanesveller. Creosotens sammens(cid:230)tning varierer alt efter den anvendte stenkulstj(cid:230)re, den anvendte pro- duktionsmetode og kundens krav. De fleste store bru- (130) Tabel 3 nedenfor giver et overblik over situationen: antallet af producenter af creosot; deres geografiske lokalisering; om de kan fremstille creosot med et B[a]P- indhold p(cid:229) under 50 ppm, og om de har haft nogen samhandel med Danmark. (131) Danmark er udelukkende eksportłr af creosot. Der er Øn producent af creosot i Danmark, med en produktion p(cid:229) ca. 14 000 t pr. (cid:229)r. Produktionen af creosot tegner sig for ca. 4,5 % af den samlede produktion af produkter afledt af stenkulstj(cid:230)re (beg, kłnrłg osv. ). Hele creosot- produktionen eksporteres, hovedsagelig Sverige, Norge og Tyskland. I Danmark blev der i 1987 solgt 630 t creosot, i 1988 552 t, i 1989 439 t og 0 t i 1990. En meget beskeden m(cid:230)ngde creosot importeres som bestanddele i l(cid:230)gemiddelpr(cid:230)parater og i creosot-af- ledte karbolineum farvepr(cid:230)parater. til Tabel 3 Produktion, salg og handel med creosot i Europa (29) Land Antal producenter Mulighed for at pro- ducere creosot med B[a]P < 50 ppm Salg af creosot 1995 (t/(cid:229)r) Samhandel med DK (cid:216)strig Belgien Danmark Frankrig Tyskland Nederlandene Spanien Det forenede Kongerige Italien Gr(cid:230)kenland Irland Sverige Finland 1 1 1 1 1 1 2 2 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) Nej Ja Ja Ja Ja Ja Ja/Nej Ja (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 3 900 0 6 750 5 000 5 000 13 950 20 000 11 100 6 700 3 000 6 000 5 000 Nej Nej (cid:151) Nej Ja Nej Nej Nej Nej Ja Nej Ja Nej (28) Jf. fodnote 26. (29) Kilde: Se fodnote 27 og: W. D: Betts, Study of the Effects on Trade and Competition of the Retention by The Netherlands of its Natio- nal Rules in Place of the Rules to be Established by Directive 94/60/EC, Tar Industries Services, Chesterfield (UK), December 1995. 22. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 329/99 (132) Siden januar 1991 er der i Danmark ikke indgivet ansłgninger om godkendelse af creosot til anvendelse i tr(cid:230)impr(cid:230)gneringsanl(cid:230)g. Det sidste impr(cid:230)gneringsanl(cid:230)g, der anvendte creosot, lukkede allerede i 1989. Der er stadig en begr(cid:230)nset efterspłrgsel efter cresotbehandlede jernbanesveller og master, som importeres: 1 365 t i 1992 og 770 t i 1995 (omkring 7 500 m3). Der ekspor- teres ikke creosotbehandlet tr(cid:230) fra Danmark. (133) Markedet for behandling af tr(cid:230) med creosot synes at have v(cid:230)ret dalende allerede inden udlłbet af den sidste godkendelse til anvendelse af creosot i Danmark, men lovgivningen synes at have fremskyndet denne udvik- ling. Der var allerede inden da tendens til at anvende alternativer til de vigtigste anvendelser af behandlet tr(cid:230) (jernbanesveller og master): jern- banesveller blev erstattet med betonsveller, efterspłrgs- len efter telefonmaster faldt, efterh(cid:229)nden som stadig flere jorden, og creosotbehandlede linjer blev lagt under tr(cid:230)p(cid:230)lev(cid:230)rker blev erstattet med beton/st(cid:229)lp(cid:230)lev(cid:230)rker. creosotbehandlede (134) Den danske tr(cid:230)impr(cid:230)gneringsindustri producerer i alt omkring 220 000 m3 behandlet tr(cid:230) pr. (cid:229)r. Ifłlge data fra Eurostat importerede Danmark i 1995 69 500 t behandlet tr(cid:230) (alle typer) (ca. det dobbelte af m(cid:230)ngden i 1994) og eksporterede 2 700 t. Danmark er s(cid:229)ledes net- toimportłr af behandlet tr(cid:230). (135) P(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende skłnner Kommissionen, at der ikke er dokumentation for, at de danske bestemmel- ser, der er genstand for n(cid:230)rv(cid:230)rende beslutning, udgłr en uforholdsm(cid:230)ssig stor hindring for det indre markeds funktion set i forhold til de forfulgte m(cid:229)l. (cid:151) kan anses for begrundede i vigtige behov, som ved- rłrer beskyttelse af menneskers sundhed, forudsat at bestemmelserne anvendes i overensstemmelse med det generelle proportionalitetsprincip (cid:151) ikke er et middel til vilk(cid:229)rlig forskelsbehandling, en skjult begr(cid:230)nsning af samhandelen mellem med- lemsstaterne eller en uforholdsm(cid:230)ssig stor hindring for det indre markeds funktion. (137) Kommissionen har derfor grund til at skłnne, at de meddelte nationale bestemmelser kan godkendes (cid:151) HAR VEDTAGET F(cid:216)LGENDE BESLUTNING: Artikel 1 1 De bestemmelser vedrłrende markedsfłring og anvendelse af creosot, som er fastsat i kapitel 7 i lov nr. 212 af 23. maj 1979, godkendes, forudsat at de anvendes p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de (cid:151) at de ved direktiv 94/60/EF fastsatte gr(cid:230)nser for benzo- [a]-pyren og vandekstraherbar tj(cid:230)resyre ikke overskrides, og (cid:151) at creosot kan markedsfłres og anvendes, n(cid:229)r det er for- eneligt med behoved for at beskytte sundhed og miljł. IV. KONKLUSION Artikel 22 (136) P(cid:229) grundlag af ovenst(cid:229)ende overvejelser mener Kommis- sionen, at de bestemmelser vedrłrende anvendelse af creosot, som Kongeriget Danmark har meddelt i hen- hold til EF-traktatens tidligere artikel 100 A, stk. 4, og som Kommissionen har gennemg(cid:229)et p(cid:229) grundlag af EF- traktatens nye artikel 95, stk. 4 og 6: (cid:151) opfylder de formelle krav i de p(cid:229)g(cid:230)ldende bestem- melser og błr godtages Denne beslutning er rettet til Kongeriget Danmark. Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den den 26. oktober 1999. P(cid:229) Kommissionens vegne Erkki LIIKANEN Medlem af Kommissionen


title: Reglamento (CE) n° 2259/1999 de la Comisión, de 26 de octubre de 1999, por el que se fija la restitución por la producción de aceite de oliva utilizado para la fabricación de determinadas conservas

eurovoc_concepts:
cannery
export refund
olive oil

formats: pdf print

text: 27. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 276/3 REGLAMENTO (CE) No 2259/1999 DE LA COMISIÓN de 26 de octubre de 1999 por el que se fija la restitución por la producción de aceite de oliva utilizado para la fabricación de determinadas conservas LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento no 136/66/CEE del Consejo, de 22 de septiembre de 1966, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de las materias grasas (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1638/ 98 (2), y, en particular, su artículo 20 bis, (1) (2) Considerando que el artículo 20 bis del Reglamento no 136/66/CEE establece la concesión de una restitución por la producción de aceite de oliva utilizado para la fabricación de determinadas conservas; que, de acuerdo con el apartado 6 de ese artículo y sin perjuicio de lo dispuesto en su apartado 3, la Comisión fija el importe de esa restitución cada dos meses; Considerando que, con arreglo al apartado 2 del artículo 20 bis del Reglamento antes citado, la restitución debe fijarse sobre la base de la diferencia existente entre los precios aplicados en el mercado mundial y los aplicados en el mercado comunitario, habida cuenta del gravamen por importación aplicable al aceite de oliva de la subpar- tida NC 1509 90 00 durante un determinado período de referencia y de los elementos utilizados para la fijación de las restituciones por exportación válidas para ese aceite de oliva durante un determinado período de refe- rencia; que resulta conveniente considerar como período de referencia el período de dos meses anterior al prin- cipio del período de validez de la restitución por produc- ción; (3) Considerando que la aplicación de los criterios antes citados lleva a fijar la restitución que se indica a conti- nuación, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Para los meses de noviembre y diciembre de 1999, el importe de la restitución por producción a que se refiere el apartado 2 del artículo 20 bis del Reglamento no 136/66/CEE será igual a 44,00 EUR/100 kg. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 1 de noviembre de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 26 de octubre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO 172 de 30. 9. 1966, p. 3025/66. (2) DO L 210 de 28. 7. 1998, p. 32


title: Propuesta de Reglamento del Consejo relativo a las contribuciones financieras de la Comunidad al Fondo Internacional para Irlanda

eurovoc_concepts:
EU financing
Ireland
United Kingdom
cross-border cooperation
development aid

text: C 56 E/60 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 29. 2. 2000 Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo relativo a las contribuciones financieras de la Comu- nidad al Fondo Internacional para Irlanda (2000/C 56 E/13) COM(1999) 549 final (cid:151) 1999/0221(CNS) (Presentada por la Comisi(cid:243)n el 29 de octubre de 1999) EL CONSEJO DE LA UNI(cid:211)N EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, y, en particular, su art(cid:237)culo 308, (9) Que el proceso de paz en Irlanda del Norte requiere el mantenimiento de la ayuda de la Comunidad mÆs allÆ de esta fecha; Vista la propuesta de la Comisi(cid:243)n, Visto el dictamen del Parlamento Europeo, Considerando: (1) Que los programas del Fondo Internacional para Irlanda (en lo sucesivo denominado «el Fondo») fomentan la coo- peraci(cid:243)n transfronteriza e intercomunitaria y favorecen as(cid:237) el diÆlogo y la reconciliaci(cid:243)n entre republicanos y unio- nistas; (2) Que el Fondo es un ejemplo de cooperaci(cid:243)n angloirlan- desa fructuosa destinada a promover la reconciliaci(cid:243)n de ambas comunidades y su desarrollo econ(cid:243)mico y social; (3) Que entre 1989 y 1995 se abon(cid:243) anualmente una con- tribuci(cid:243)n de 15 millones de ecus, a cargo del presupuesto comunitario, para apoyar los proyectos del Fondo que tienen una incidencia suplementaria real sobre las zonas contempladas; (4) Que el 31 de octubre de 1994 el Consejo adopt(cid:243) el Re- glamento (CE) no 2687/94 sobre las contribuciones finan- cieras comunitarias al Fondo, con cargo a los ejercicios 1995, 1996 y 1997; (5) Que, de acuerdo con el Reglamento (CE) no 2687/94 del Consejo, del 31 de octubre de 1994, sobre las contribu- ciones financieras comunitarias al Fondo Internacional para Irlanda, el importe fijado en el marco del procedi- miento presupuestario para cada uno de los ejercicios 1995, 1996 y 1997 fue de 20 millones de ecus; (6) Que, de acuerdo con el Reglamento (CE) no 2614/97 del Consejo, de 15 de diciembre de 1997, relativo a las con- tribuciones financieras de la Comunidad al Fondo Interna- cional para Irlanda, el importe fijado en el marco del procedimiento presupuestario para cada uno de los ejer- cicios 1998 y 1999 fue de 17 millones de ecus; (7) Que los informes de evaluaci(cid:243)n redactados de conformi- dad con lo dispuesto en los art(cid:237)culos 5 y 7 del Reglamento (CE) no 2614/97 confirmaron que la contribuci(cid:243)n comu- nitaria se utiliz(cid:243) bien, de acuerdo con los objetivos del Fondo y los criterios definidos en los art(cid:237)culos 2 y 3 de dicho Reglamento; (8) Que el Reglamento (CE) del Consejo no 2614/97 expira el 31 de diciembre de 1999; (10) Que, en su reuni(cid:243)n del 24 y 25 de marzo de 1999 en Berl(cid:237)n, el Consejo Europeo decidi(cid:243) que la ayuda aportada al Fondo deb(cid:237)a mantenerse por tres aæos suplementarios (2000-2002); (11) Que en esta reuni(cid:243)n el Consejo Europeo decidi(cid:243) que el programa PEACE para Irlanda del Norte y los condados lim(cid:237)trofes de Irlanda se mantendr(cid:237)a por cinco aæos suple- mentarios (2000-2004), asignÆndole un importe de 500 millones de euros; (12) Que conviene que el Fondo utilice la contribuci(cid:243)n de la Comunidad de acuerdo con el acuerdo en virtud del cual se cre(cid:243) y prioritariamente para proyectos compatibles con las actividades financiadas por el programa PEACE para el per(cid:237)odo 2000-2004; (13) Que esta ayuda deber(cid:237)a revestir la forma de contribucio- nes financieras para un per(cid:237)odo de tres aæos suplementa- rios; (14) Que es indispensable garantizar una coordinaci(cid:243)n eficaz entre las actividades del Fondo y las financiadas por las pol(cid:237)ticas estructurales comunitarias; (15) Que el apoyo al Fondo no puede ser eficaz sino en la medida en que interviene como complemento a otros gastos pœblicos o privados, sin sustituirlos; (16) Que un informe de evaluaci(cid:243)n que examine los resultados del Fondo y aprecie si procede seguir abonando las con- tribuciones serÆ redactado antes del 1 de abril del 2001; (17) Que el importe de la contribuci(cid:243)n comunitaria al Fondo Internacional para Irlanda estimada como necesaria es de 15 millones de euros a precios corrientes para cada uno de los ejercicios 2000, 2001 y 2002; (18) Que este apoyo contribuirÆ a reforzar la solidaridad entre los Estados miembros y entre sus ciudadanos; (19) Que el Tratado no confiere ningœn otro poder que los previstos en el art(cid:237)culo 308 para la aprobaci(cid:243)n del pre- sente Reglamento; 29. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 56 E/61 HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: (cid:151) un balance de las actividades del Fondo; Art(cid:237)culo 1 (cid:151) una lista de los proyectos apoyados; Se abonarÆ una contribuci(cid:243)n anual al Fondo Internacional para Irlanda, en lo sucesivo denominado «el Fondo», para cada uno de los ejercicios 2000, 2001 y 2002. El importe de esta con- tribuci(cid:243)n se fijarÆ en el marco del procedimiento presupuesta- rio anual. Art(cid:237)culo 2 (cid:151) una evaluaci(cid:243)n de la naturaleza y la incidencia de las inter- venciones en relaci(cid:243)n, en particular, a los objetivos del Fondo y a los criterios fijados en el primer y segundo pÆrrafos del art(cid:237)culo 2 y en el art(cid:237)culo 3; El Fondo utilizarÆ las contribuciones prioritariamente para pro- yectos de carÆcter transfronterizo o intercomunitario y en par- ticular para los que sean compatibles con los objetivos del programa PEACE y los de otros programas apoyados por los fondos estructurales. (cid:151) un anexo que incluya el resultado de las comprobaciones y controles efectuados por el representante de la Comisi(cid:243)n o por sus delegados, en especial en lo que concierna a la coordinaci(cid:243)n entre las actividades del Fondo y las ejecuta- das en el marco de las pol(cid:237)ticas estructurales comunitarias. Las contribuciones serÆn utilizadas para tener una incidencia suplementaria real sobre las zonas contempladas y por lo tanto no deber(cid:237)an sustituir a otros gastos pœblicos o privados. La Comisi(cid:243)n estarÆ representada por un observador en las reuniones del Consejo de Administraci(cid:243)n del Fondo. Art(cid:237)culo 3 La Comisi(cid:243)n garantizarÆ la coordinaci(cid:243)n entre las actividades del Fondo y las financiadas por las pol(cid:237)ticas estructurales co- munitarias. InformarÆ a los ComitØs de seguimiento competen- tes de las actividades del Fondo. Art(cid:237)culo 4 Art(cid:237)culo 6 La contribuci(cid:243)n anual se abonarÆ en dos tramos, segœn las modalidades siguientes: (cid:151) se pagarÆ un anticipo del 80 % despuØs de que el Presidente del Consejo de Administraci(cid:243)n del Fondo haya firmado el compromiso de la Comisi(cid:243)n relativo a las ayudas y asumido el compromiso de utilizar las contribuciones de conformi- dad con lo dispuesto en el art(cid:237)culo 2, y despuØs de que la Comisi(cid:243)n haya recibido y aprobado el informe de actividad anual y las cuentas verificadas del beneficiario relativas al ejercicio anterior; La Comisi(cid:243)n establecerÆ, conjuntamente con el Consejo de Administraci(cid:243)n del Fondo, las modalidades adecuadas de pu- blicidad e informaci(cid:243)n para dar a conocer la participaci(cid:243)n comunitaria en los proyectos financiados por el Fondo. (cid:151) El 20 % restante serÆ abonado por la Comisi(cid:243)n despuØs de haber recibido y aceptado el informe anual de actividades y las cuentas verificadas del beneficiario relativas al ejercicio para el cual se abon(cid:243) la contribuci(cid:243)n de la Comunidad. Art(cid:237)culo 5 La Comisi(cid:243)n administrarÆ las contribuciones. La Comisi(cid:243)n presentarÆ a la autoridad presupuestaria, a mÆs tardar el 1 de abril del 2001, un informe en el que se aprecie si procede continuar contribuyendo mÆs allÆ del 2002. Este in- forme incluirÆ, entre otras cosas: Art(cid:237)culo 7 El presente Reglamento entrarÆ en vigor el 1 de enero del 2000. EstarÆ en vigor hasta el 31 de diciembre del 2002. El presente Reglamento serÆ obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro