title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1766/99 di António Campos (PSE) alla Commissione. Politica agricola comune.

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
agricultural expenditure
agricultural statistics
aid recipient
farmer

formats: html pdf print

text: C 303 E/14 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 24. 10. 2000 costo/efficacia e in base al principio di proporzionalit(cid:224). Essa Ł poi trasmessa al controllore finanziario che deve apporre il visto e, a seconda dei casi, all(cid:146)accordo di altri servizi interessati, incluso eventualmente il Servizio giuridico. Nel caso delle spese dirette o delle entrate, la proposta vistata viene registrata dal contabile. La Commissione continuer(cid:224) a garantire il rigoroso rispetto delle norme interne, a prescindere da una possibile riflessione su questo tema nel contesto della riforma amministrativa che essa ha avviato. (2000/C 303 E/011) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1766/99 di Ant(cid:243)nio Campos (PSE) alla Commissione (11 ottobre 1999) Oggetto: Politica agricola comune All(cid:146)atto dell(cid:146)investitura, il Presidente della Commissione ha garantito la massima trasparenza per quanto riguarda i soldi dell(cid:146)Unione nonchØ la massima collaborazione con il Parlamento. In nome della trasparenza e della collaborazione, pu(cid:242) la Commissione far sapere: 1. qual Ł il volume finanziario speso attualmente dal FEAOG-Garanzia per i 100 maggiori beneficiari in ciascuno Stato membro? 2. Qual Ł la percentuale, rispetto all(cid:146)importo totale del FEAOG-Garanzia ricevuto da ciascuno Stato membro, destinata ai 100 maggiori beneficiari? 3. Quanti sono numericamente gli agricoltori che beneficiano del sostegno del FEAOG-Garanzia in ciascuno Stato membro? 4. Qual Ł il numero degli agricoltori esistenti in ciascuno Stato membro? Risposta complementare data dal sig. Fischler, in nome della Commissione (16 dicembre 1999) Per quanto riguarda il volume delle spese annue del Fondo europeo agricolo di orientamento e di garanzia(FEAOG) (cid:129) sezione garanzia per l(cid:146)esercizio finanziario 1998 (ultimo anno di cui si dispone di dati completi) la ripartizione delle spese per Stato membro Ł la seguente: Stato membro Spese FEAOG (in milioni di euro) Belgio Danimarca Germania Grecia Spagna Francia Irlanda Italia Lussemburgo Paesi Bassi Austria Portogallo Finlandia Svezia Regno Unito Unione (spese dirette) 851,3 1 154,0 5 553,0 2 556,8 5 293,5 9 007,2 1 632,6 4 129,2 17,4 1 372,7 842,5 637,4 575,7 770,1 4 314,2 40,3 Totale 38 748,1 24. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 303 E/15 informazioni, l(cid:146)onorevole parlamentare Ł invitato a prendere visione della 28 relazione Per maggiori finanziaria (1) redatta dalla sezione garanzia del FEAOG, in cui sono riportati i dati circostanziati relativi all(cid:146)esercizio 1998. La Commissione intende comunque richiamare l(cid:146)attenzione dell(cid:146)onorevole parlamentare sul fatto che il sistema giuridico che disciplina l(cid:146)imputazione degli aiuti agricoli comunitari sul bilancio della Comunit(cid:224) e, piø particolarmente, del FEAOG (cid:129) garanzia (regolamento (CEE) n. 729/70 del Consiglio, del 21 aprile 1970, finanziamento della politica agricola comune (2) ed il regolamento (CE) n. 296/96 della relativo al Commissione, del 16 febbraio 1996, relativo ai dati che devono essere forniti dagli Stati membri ed alla contabilizzazione mensile delle spese finanziate dalla sezione garanzia del Fondo europeo agricolo di orientamento e di garanzia (FEAOG) e che abroga il regolamento (CEE) n. 2776/88 (3) prevede un(cid:146)ampia delega dei compiti agli organismi pagatori degli Stati membri. Di conseguenza, sono tali organismi pagatori (che peraltro sono riconosciuti dagli Stati membri a norma del regolamento (CE) n. 1663/95 della Commissione, del 7 luglio 1995, che stabilisce modalit(cid:224) d(cid:146)applicazione del regolamento (CEE) n. 729/70 per quanto riguarda la procedura di liquidazione dei conti del FEAOG, sezione «garanzia» (4) che gestiscono direttamente le domande di aiuto agricolo e che dispongono pertanto di tutti i dati relativi ai beneficiari. La Commissione non dispone dunque dei dati richiesti dall(cid:146)onorevole parlamentare. Per i suoi fini di controllo, ad essa gli Stati membri trasmettono dati contabili ben precisati nella normativa, dati che potrebbero essere trattati le disposizioni comunitarie in materia di protezione dei dati di carattere personale che, a norma dell(cid:146)art. 286 (ex articolo 213B) del trattato CE, vincolano le istituzioni comunitarie non consentirebbero alla Commissione di divulgare queste informazioni. in modo da evidenziare i beneficiari degli aiuti. Tuttavia, Per quanto riguarda il numero di agricoltori comunitari beneficiari di aiuti agricoli, la Commissione Ł a conoscenza del numero di domande di contributo presentate in ciascun settore agricolo, numero questo non necessariamente uguale a quello degli agricoltori beneficiari di aiuti comunitari: occorre infatti rammentare che uno stesso agricoltore pu(cid:242) richiedere sovvenzioni a titolo di regimi di aiuto differenti previsti dalla politica agricola comune. Anche a questo riguardo, finanzia, in cui potr(cid:224) trovare le informazioni richieste. l(cid:146)onorevole parlamentare Ł invitato a far riferimento alla 28 ma relazione Infine, in base alle informazioni in possesso della Commissione, il numero di lavoratori nel settore agricolo nella Comunit(cid:224) (agricoltura, silvicoltura, caccia e pesca) ammonta a 7,434 milioni di persone, cos(cid:236) ripartite: Stato membro Occupati settore agricolo (x 1 000 persone) Belgio Danimarca Germania Grecia Spagna Francia Irlanda Italia Lussemburgo Paesi Bassi Austria Portogallo Finlandia Svezia Regno Unito 102 100 1 039 765 1 055 1 029 149 1 307 4 251 249 601 164 127 493 7 434 Totale (1) COM(1999) 568 def. (2) GU L 94 del 28. 4. 1970. (3) GU L 39 del 17. 2. 1996. (4) GU L 158 del 8. 7. 1995


title: WRITTEN QUESTION P-1806/99 by Paul Rübig (PPE-DE) to the Commission. Cross-border direct dispatch of national telephone directories.

eurovoc_concepts:
directive (EU)
liberalisation of the market
telecommunications industry
universal service
yearbook

text: 20. 6. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 170 E/105 of plant protection products on the market (2) and will as soon as possible, and after all consultations are finalized, forward a proposal to the standing committee on plant health. This may require a review of the classification and labelling of lindane under Directive 67/0548/EEC of 27 June 1967 on the approximation of laws, regulations and administrative provisions relating to the classification, packaging and labelling of dangerous substances (3). A lot of progress has been made since the adoption of Directive 91/0414/EEC of 15 July 1991 (4), in particular the development of implementing legislation, technical background documents and confidence building between Member States. The Commission however shares the view that the review process should be speeded up. Therefore a new strategy, within the possibilities for Commission action provided in Directive 91/0414/ EEC, is under discussion. It is expected that this would result by the end of 1999 in the adoption of further implementing measures for the review of the remaining existing active substances. The Commission has no intention to lower the safety standards of the Directive. (1) OJ C 325, 12. 11. 1999, p. 76. (2) OJ L 366, 15. 12. 1992. (3) OJ L 196, 16. 8. 1967. (4) OJ L 230, 19. 8. 1991. (2000/C 170 E/123) WRITTEN QUESTION P-1806/99 by Paul R(cid:252)big (PPE-DE) to the Commission (11 October 1999) Subject: Cross-border direct dispatch of national telephone directories The International Telecommunication Union is a Europe-wide association of telecommunications under- takings. It recommends to participants wishing to obtain a telephone directory for a specific Member State that they apply to the administration of their own country. Many administrative departments accept this recommendation from a non-governmental and non-Community institution and supply their respective telephone directories only within their own national borders. How does the Commission assess this procedure against the background of the liberalisation of the telecommunications sector and of the incipient internal market in telecommunications? Can it avert the suspicion that competition and/or anti-discrimination legislation is being breached here? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (5 November 1999) The Honourable Member(cid:146)s question relates to the conditions on which the national regulatory authorities in the Member States apply the relevant provisions of Directive 98/0010/EC of the European Parliament and of the Council of 26 February 1998 on the application of open network provision (ONP) to voice telephony and on universal service for telecommunications in a competitive environment (1). This Directive does, in fact, lay down in Article 15 (2) that (subject to compliance with the legislation on the protection of personal data) (cid:145)Member States shall take all necessary measures to remove any regulatory restrictions which prevent provision of the services and facilities listed in Annex I, part 3, in compliance with the competition rules of Community law(cid:146). The list in Annex I, part 3 includes, under points e) and f), access to operator services in other Member States and access to directory enquiry services in other Member States. C 170 E/106 Official Journal of the European Communities EN 20. 6. 2000 The Honourable Member(cid:146)s description of the International Telecommunications Union (ITU) and its procedures dates back to the time (prior to the Community(cid:146)s introduction of a regulatory framework to liberalise the telecommunications sector) when the ITU effectively represented a group of national administrations which were in charge of telecommunications within the context of public monopolies. In the meantime, there have been changes in the ITU(cid:146)s structures to reflect the increasing, and ever more widespread, distinction between telecommunications operators and the regulatory authorities in this field. This distinction has gradually been imposed in Europe, particularly through the policy of liberalisation, eliminating the exclusive and special rights enjoyed by traditional operators, and this has led to the regulatory framework adopted by the Community enshrining the principle of separating the national regulator from the traditional operator. Nowadays, both the national administrations and the economic operators in the ITU Member States are involved in this work, but Community regulations now oblige the Member States(cid:146) administrations to act completely independently of the interests of all the categories of operators who may contribute to the work of the ITU. It should also be noted that, as their name suggests, the recommendations issued by the ITU do not have any directly binding legal force, and may only therefore be followed by the Member States insofar as they do not conflict with the Community legislation in force. Finally, the Commission has no information at this stage to suggest that the ITU(cid:146)s recommendations either counteract or facilitate the effective application, by the relevant authorities in the Member States, of the aforementioned provisions in Directive 98/0010/EC. (1) OJ L 101, 1. 4. 1998. (2000/C 170 E/124) WRITTEN QUESTION E-1811/99 by Olivier Dupuis (TDI) to the Commission (12 October 1999) Subject: Conversion of national currencies On 1 January 2002 the euro will replace the national currency in eleven EU Member States. Although arrangements have been made for the conversion of bank notes, this does not seem to be the case as regards the conversion of coinage. Does the Commission not think that specific arrangements to enable the eleven Member States(cid:146) coinage to be converted must be considered and adopted in order to ensure that all people living in the countries which have adopted the euro are able to convert the coins in their possession into euros? Answer given by Mr Solbes Mira on behalf of the Commission (11 November 1999) Between 1 January 2002 and 30 June 2002 the Member States participating in economic and monetary union (EMU) will have to withdraw bank notes and coins in national currency. The Honourable Member raises two points: first, the conversion into euros of national coins in the Member State of issue and, second, the conversion into euros of coins from one Member State in another Member State. With regard to the first point, Community legislation on the conversion of coins in national currency into euro coins when the transitional period ends on 31 December 2001 stipulates that the bodies issuing these coins will continue to accept national coins presented to them, after they are no longer legal tender, in accordance with the laws and arrangements in force in the Member State in question. The situation is therefore the same as that for bank notes


title: PERGUNTA ESCRITA E-1793/99 apresentada por Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) à Comissão. Proibição de tintas antivegetativas cupríferas.

eurovoc_concepts:
EC Directive
Netherlands
copper
infringement of EU law
painting
pleasure craft
quantitative restriction

text: 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/21 A Comissªo confirmou esta sua inten(cid:231)ªo na comunica(cid:231)ªo sobre «A pol(cid:237)tica comum de transportes (cid:129) mobilidade sustentÆvel: perspectivas para o futuro», que menciona uma proposta sobre investiga(cid:231)ªo e estat(cid:237)sticas de acidentes como uma das eventuais tarefas principais do seu programa de ac(cid:231)ªo 2000-2004 (4). JO L 138 de 1. 6. 1999. (1) (2) Resolu(cid:231)ªo A. 849(20) da Assembleia da IMO, adoptada em 27 de Novembro de 1997. (3) (4) COM(98) 716 final. JO C 108 de 7. 4. 1998. (2000/C 225 E/022) PERGUNTA ESCRITA E-1793/99 apresentada por Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Proibi(cid:231)ªo de tintas antivegetativas cupr(cid:237)feras (11 de Outubro de 1999) Por decisªo de 31 de Agosto de 1999, o Ministro da Saœde, do Bem-Estar e do Desporto (mas na verdade a comissªo de autoriza(cid:231)ªo de parasiticidas) proibiu a utiliza(cid:231)ªo (leia-se: aplica(cid:231)ªo) nos Pa(cid:237)ses Baixos de tintas antivegetativas cupr(cid:237)feras na navega(cid:231)ªo de recreio a partir de 1 de Setembro de 1999. PorØm, nªo Ø proibido navegar em Æguas neerlandesas com embarca(cid:231)ıes (cid:224)s quais foram aplicadas tintas «anti-fouling» cupr(cid:237)feras no estrangeiro. A proibi(cid:231)ªo tambØm nªo se aplica (cid:224)s tintas«anti-fouling» cupr(cid:237)feras aplicadas nos Pa(cid:237)ses Baixos antes de 1 de Setembro de 1999. Qual Ø a reac(cid:231)ªo da Comissªo (cid:224) afirma(cid:231)ªo de que a medida do governo neerlandŒs pode ser qualificada como um obstÆculo comercial, no sentido em que Ø proibido pelo artigo 30o do Tratado CE? As autoridades neerlandesas tŒm competŒncia para estabelecer uma proibi(cid:231)ªo deste tipo antes de expirar o per(cid:237)odo de execu(cid:231)ªo (cid:129) neste caso espec(cid:237)fico (cid:129) da directiva 98/8/CE (1) (a directiva «biocidas»)? Que obriga(cid:231)ıes tŒm as autoridades neerlandesas em matØria de notifica(cid:231)ªo desta proibi(cid:231)ªo (cid:129) nos termos da directiva 98/8/CE ou da directiva geral sobre notifica(cid:231)ªo de medidas de ordem tØcnica (directiva 98/34/CE (2)) (cid:129) antes da aplica(cid:231)ªo dessa proibi(cid:231)ªo? Os Pa(cid:237)ses Baixos cumpriram a eventual obriga(cid:231)ªo de notifica(cid:231)ªo nos termos supramencionados? Em caso afirmativo, como e em que medida? Em caso negativo, como tenciona a Comissªo actuar neste caso? (1) (2) JO L 123 de 24. 4. 1998, p. 1. JO L 204 de 21. 7. 1998, p. 37. Resposta dada pela ComissÆria Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (17 de Dezembro de 1999) A Comissªo nªo estÆ em condi(cid:231)ıes de se pronunciar enquanto as disposi(cid:231)ıes nacionais em causa nªo lhe forem notificadas. Caso as disposi(cid:231)ıes nacionais em causa constituam «regras tØcnicas» na acep(cid:231)ªo da Directiva 98/34/CE do Parlamento e do Conselho, de 22 de Junho de 1998, relativa a um procedimento de informa(cid:231)ªo no dom(cid:237)nio das normas e regulamenta(cid:231)ıes tØcnicas, os Pa(cid:237)ses Baixos nªo cumpriram as suas obriga(cid:231)ıes, dado que tais disposi(cid:231)ıes, tanto quanto Ø do conhecimento da Comissªo, nªo lhe foram notificadas. Caso se trate de «regras tØcnicas» nªo notificadas no (cid:226)mbito do procedimento estabelecido na referida directiva, a Comissªo, enquanto guardiª do Tratado CE, tomarÆ todas as medidas que se impıem. No entanto, Ø necessÆrio um exame mais completo da medida, para que a Comissªo possa tomar uma posi(cid:231)ªo nesta matØria. C 225 E/22 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 O artigo 16o da Directiva 98/8/CE do Parlamento e do Conselho, de 16 de Fevereiro de 1998, relativa (cid:224) coloca(cid:231)ªo de produtos biocidas no mercado, prevŒ um per(cid:237)odo de transi(cid:231)ªo de 10 anos. Durante este per(cid:237)odo de transi(cid:231)ªo, mantØm-se a obriga(cid:231)ªo de notificar nos termos da Directiva 98/34/CE (ver no 5 do artigo 16o). Antes da data de transposi(cid:231)ªo obrigat(cid:243)ria da Directiva Biocidas, 13 de Maio de 2000, as autoridades neerlandesas tŒm o direito de adoptar as referidas disposi(cid:231)ıes nacionais, desde que, para alØm da obriga(cid:231)ªo de notifica(cid:231)ªo mencionada, tais disposi(cid:231)ıes sejam compat(cid:237)veis com os artigos 28o (ex-artigo 30o) a 30o (ex-artigo 36o) do Tratado CE. A Comissªo nªo deixarÆ de verificar esta compatibilidade com base nos textos que lhe sejam comunicados. (2000/C 225 E/023) PERGUNTA ESCRITA E-1808/99 apresentada por Paul R(cid:252)big (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (12 de Outubro de 1999) Objecto: Organismos notificados Merece apoio a inten(cid:231)ªo, manifestada pela Comissªo, de promover a livre circula(cid:231)ªo de mercadorias entre a UE e os pa(cid:237)ses candidatos (cid:224) adesªo, bem como de reduzir os custos suportados pelas empresas, atravØs de um reconhecimento rÆpido dos organismos notificados. Por outro lado, Ø igualmente claro que nªo pode nem deve aceitar-se uma degrada(cid:231)ªo sens(cid:237)vel (cid:129) no que diz respeito (cid:224)s normas ambientais, sociais, tØcnicas e de produ(cid:231)ªo (cid:129) para os consumidores da UE ou dos pa(cid:237)ses candidatos (cid:224) adesªo. Assim, no dom(cid:237)nio do controlo da autoriza(cid:231)ªo de comercializa(cid:231)ªo de produtos, deverÆ garantir-se que os organismos notificados recebam, nos pa(cid:237)ses candidatos, a assistŒncia tØcnica e financeira adequada, a fim de atingirem as normas de qualidade da UE. De um modo geral, deverªo igualmente ser adoptadas medidas preventivas, a fim de que as normas de qualidade do controlo tØcnico na UE e nos pa(cid:237)ses candidatos garantam ao consumidor um n(cid:237)vel elevado de protec(cid:231)ªo e de seguran(cid:231)a. Nªo podem tolerar-se ovelhas negras nas fileiras desses importantes organismos. Por que motivo nªo foi negociada a questªo dos organismos notificados no (cid:226)mbito das negocia(cid:231)ıes 1. globais de adesªo? Que medidas prevŒ a Comissªo adoptar, a fim de que os organismos notificados dos pa(cid:237)ses 2. candidatos satisfa(cid:231)am as normas de qualidade da UE? Serªo tais medidas suficientes? Que experiŒncia pode a Comissªo colher no que diz respeito (cid:224) aplica(cid:231)ªo do processo relativo (cid:224) 3. clÆusula de salvaguarda, e de que modo serªo tais processos organizados durante o per(cid:237)odo de transi(cid:231)ªo? 4. De que modo se coloca a questªo da competŒncia jurisdicional? De que modo se propıe a Comissªo garantir o controlo permanente das normas de qualidade 5. necessÆrias, tanto na UE como nos pa(cid:237)ses candidatos (cid:224) adesªo? Tenciona a Comissªo adoptar outras medidas, a fim de promover a liberaliza(cid:231)ªo no dom(cid:237)nio das indirectamente, pelos 6. normas e do controlo, reduzindo assim os custos a suportar pelas empresas e, consumidores? Resposta dada por G(cid:252)nter Verheugen em nome da Comissªo (3 de Dezembro de 1999) A Comissªo subscreve em larga medida a posi(cid:231)ªo expressa pelo Senhor Deputado. Gostaria, todavia, de acrescentar os seguintes comentÆrios em resposta (cid:224)s perguntas espec(cid:237)ficas: 1. As questıes relativas aos organismos notificados sªo abrangidas pelas negocia(cid:231)ıes de alargamento, no cap(cid:237)tulo relativo (cid:224) livre circula(cid:231)ªo das mercadorias. Estas negocia(cid:231)ıes estªo ainda a decorrer


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1780/99 di Mark Watts (PSE) alla Commissione. Banche-dati in materia d'incidenti.

eurovoc_concepts:
common transport policy
dissemination of information
transport accident
transport safety

text: 18. 7. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 203 E/45 commercio al minuto la Commissione ha dovuto esaminare maggiormente in dettaglio il problema del «potere contrattuale» dell(cid:146)acquirente rispetto ai fornitori, analizzando cioŁ in che misura l(cid:146)aumento del potere di negoziazione delle grandi catene di supermercati incide sulla competitivit(cid:224) dei suoi fornitori, cioŁ dei produttori di beni di consumo, e in che misura possono sorgere problemi di concorrenza quando le catene di supermercati agiscono come venditori, in relazione agli altri venditori al minuto e ai consumatori finali. La Commissione dovr(cid:224) prestare particolare attenzione a questo aspetto nell(cid:146)esame delle concentra- zioni. Un altro modo per proteggere le piccole imprese indipendenti Ł incoraggiarle alla cooperazione, dal momento che hanno scarse possibilit(cid:224) di diventare o rimanere concorrenziali se non mettono in comune alcune o tutte le loro funzioni. Le imprese devono raggiungere una massa critica prima di poter comprare o vendere alle migliori condizioni. La Commissione Ł favorevole alla cooperazione tra piccole e medie imprese (PMI) quando tale cooperazione porta ad aumentare la loro efficacia e a espandere la loro produttivit(cid:224) e competitivit(cid:224). La proposta di regolamento sull(cid:146)esenzione per categoria da applicarsi alle norme sulle restrizioni verticali, a cui sta lavorando attualmente la Commissione, rappresenta un considerevole progresso nel settore. Il regolamento tiene conto soprattutto delle particolari condizioni delle associazioni di venditori al dettaglio la Commissione autorizzer(cid:224) le associazioni di piccoli indipendenti. Sulla base di tale quadro giuridico, venditori al dettaglio a concludere accordi verticali cooperando sia con i fornitori che con i loro membri attraverso le PMI nel settore del commercio, in particolare attraverso scambi di idee o informazioni sulle migliori pratiche in materia. (1) GU L 180 del 9. 7. 1997. (2000/C 203 E/054) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1780/99 di Mark Watts (PSE) alla Commissione (11 ottobre 1999) Oggetto: Banche-dati in materia d(cid:146)incidenti Contemporaneamente alla promozione di una maggiore efficienza nelle operazioni di trasporto su rotaia, pu(cid:242) la Commissione fare in modo che le banche-dati dell(cid:146)UE in materia di collisioni e perdite di vite umane siano migliorate in modo tale da poter controllare le politiche e garantire la sicurezza? Risposta data dalla sig. ra de Palacio in nome della Commissione (9 novembre 1999) La decisione 93/704/CE del Consiglio, del 30 novembre 1993 (1), ha incoraggiato la creazione di una base di dati comunitaria sulle statistiche degli incidenti stradali. La decisione Ł entrata in vigore nell(cid:146)aprile 1994 e attualmente tutti gli Stati membri informatizzati nazionali. Considerate le differenze in materia di definizione e di comunicazione, determinate serie di dati fondamentali frequentemente comprese nei dati nazionali vengono elaborate per poter raffrontare i vari incidenti stradali che si verificano negli Stati membri. Il modello per lo scambio di dati sugli tipi di incidenti stradali tra Stati membri permette di valutare e controllare la sicurezza stradale su basi comparabili. Sviluppi analoghi sono in corso per valutare con maggior esattezza la protezione passiva degli occupanti delle autovetture. inviano alla base comunitaria copia degli archivi La sicurezza nel settore ferroviario Ł controllata in alcuni Stati membri che effettuano indagini sugli incidenti ferroviari nell(cid:146)ambito della propria legislazione nazionale. La Commissione esaminer(cid:224), tenendo conto del principio di sussidiariet(cid:224), se un ampliamento delle basi di dati degli incidenti e delle collisioni a livello comunitario servirebbe a migliorare la sicurezza ferroviaria nella Comunit(cid:224). (1) GU L 329 del 30. 12. 1993


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1766/99 do Deputado António CAMPOS Den gemensamma jordbrukspolitiken

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EU expenditure
EU statistics
aid recipient
farmer

formats: pdf print

text: 29. 1. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 27 E/171 Como Ø (cid:243)bvio, as missıes do servi(cid:231)o continuam a ser as mesmas, continuando este a ser responsÆvel, nomeadamente, pela gestªo do Fundo de Coesªo. De um ponto de vista mais global, o objectivo geral da coesªo econ(cid:243)mica e social continua a ser o objectivo principal da pol(cid:237)tica regional, como previsto no artigo 158o do Tratado CE (ex-artigo 130o-A) e confirmado nos regulamentos dos fundos estruturais para o pr(cid:243)ximo per(cid:237)odo de programa(cid:231)ªo. (2000/C 27 E/210) PERGUNTA ESCRITA E-1766/99 apresentada por Ant(cid:243)nio Campos (PSE) (cid:224) Comissªo (11 de Outubro de 1999) Objecto: Pol(cid:237)tica Agr(cid:237)cola Comum O Presidente da Comissªo garantiu no acto da investidura toda a transparŒncia com os dinheiros da Uniªo, bem como toda a colabora(cid:231)ªo com o Parlamento. Em nome dessa transparŒncia, bem como dessa colabora(cid:231)ªo, pe(cid:231)o (cid:224) Comissªo os seguintes elementos: 1. O volume financeiro gasto anualmente pelo FEOGA-Garantia com os 100 maiores beneficiÆrios em cada Estado-membro. 2. A percentagem do total do FEOGA-Garantia recebido por cada Estado-membro gasto com esses 100 maiores beneficiÆrios. 3. O nœmero de agricultores beneficiÆrios em cada Estado-membro dos apoios do FEOGA-Garantia. 4. O nœmero de agricultores existentes em cada Estado-membro. Resposta dada pelo Sr. Fischler em nome da Comissªo (11 de Novembro de 1999) A Comissªo estÆ a proceder (cid:224) recolha das informa(cid:231)ıes necessÆrias para responder (cid:224) pergunta colocada. A Comissªo nªo deixarÆ de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo. (2000/C 27 E/211) PERGUNTA ESCRITA E-1773/99 apresentada por Liam Hyland (UEN) (cid:224) Comissªo (11 de Outubro de 1999) Objecto: O Programa de trabalho da Comissªo para 1999 e a nova Comissªo O Programa de trabalho da Comissªo «Santer» para 1999 dÆ particular aten(cid:231)ªo (cid:224) execu(cid:231)ªo da Agenda 2000 em 1999. Tenciona a Comissªo, com o seu novo Presidente, Sr. Prodi, alterar o actual Programa de trabalho para 1999 e, tendo em conta a necessidade de recuperar a confian(cid:231)a dos consumidores relativamente a uma ampla variedade de bens alimentares essenciais, tenciona a Comissªo lan(cid:231)ar uma pol(cid:237)tica a favor das explora(cid:231)ıes agr(cid:237)colas familiares e da sociedade rural? Resposta dada por R. Prodi em nome da Comissªo (25 de Outubro de 1999) A nova Comissªo tenciona aplicar integralmente o programa de trabalho de 1999 no que se refere (cid:224) Agenda 2000


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1840/99 van Christos Folias (PPE-DE) aan de Commissie. Milieubeleid van de Europese Unie.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Serbia and Montenegro
war damage

text: C 303 E/8 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 24. 10. 2000 Er is gebleken dat deze verontreinigende en giftige stoffen in enorme hoeveelheden voorkomen in de waterleidingen, het grondwater, de Donau en andere waterlopen in gebieden die honderden kilometers van Pancevo zijn verwijderd. Ondanks gedeeltelijke evacuatie van de bevolking, die voor de raketaanvallen rond 150. 000 zielen telde, nemen de negatieve gevolgen voor de volksgezondheid (problemen met de longen, miskramen, ziekten van het zenuwstelsel en de bloedsomloop) schrikbarend snel toe. Deze gegevens komen naar voren uit inspecties die ter plekke zijn uitgevoerd door gespecialiseerd personeel van de Verenigde Naties, milieuorganisaties, en ook uit reportages van Europese journalisten, waaronder de Italiaan Fulvio Grimaldi. 1. Welke noodmaatregelen denkt de Commissie te treffen om te schadelijke effecten voor de gezondheid van de bewoners in het gebied en de aangrenzende landen te beperken? 2. Welke noodhulp denkt de Commissie beschikbaar te stellen in het kader van het programma Obnova en de recente besluiten van de Raad van ministers van Buitenlandse Zaken van de Unie te Saariselka, om de reeds getroffen regio(cid:146)s en de regio(cid:146)s die binnenkort met de ramp te maken zullen krijgen, onmiddellijk te helpen? (2000/C 303 E/007) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1840/99 van Christos Folias (PPE-DE) aan de Commissie (11 oktober 1999) Betreft: Milieubeleid van de Europese Unie De milieuschade die is teweeggebracht door de recente militaire interventie in Kosovo, is nog niet volledig geºvalueerd, ondanks het vermoeden dat de gezondheid van de bewoners van dit gebied in het gevaar werd gebracht. Naar alle waarschijnlijkheid heeft grensoverschrijdende vervuiling (cid:129) van de lucht, de zee en de inter- nationale waterlopen in deze regio (cid:129) ook het milieu aangetast in de buurlanden en meer bepaald in Griekenland en de andere Balkan-landen die kandidaat zijn voor toetreding tot de Europese Unie en bijgevolg aan de pretoetredingsmilieustrategie zijn onderworpen. Kan de Commissie de volgende vragen beantwoorden: 1. Is ze van plan de vermoedelijke milieuschade te beoordelen, en zo ja, wanneer? 2. Waarom heeft ze nog geen beroep gedaan op het Europees Milieuagentschap in Kopenhagen en het Onderzoekscentrum in Ispra, die nochtans over de vereiste technische kennis en infrastructuur beschikken om de juiste studies te verrichten? 3. Hoe denkt ze de milieuproblematiek te integreren in de financiering voor de landen uit deze regio in het kader van het Stabiliteitspact en de Organisatie voor de wederopbouw van de Balkan? (2000/C 303 E/008) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1871/99 van Antonios Trakatellis (PPE-DE) aan de Commissie (12 oktober 1999) Betreft: Evaluatie van de milieugevolgen van de oorlog in de Federale Republiek Joegoslaviº en acties voor de bescherming van de volksgezondheid en van het milieu, alsook voor het herstel van de schade Gezien de volgende feiten: A. De militaire operaties van de afgelopen maanden in de Federale Republiek Joegoslaviº en met name in Kosovo hebben aanzienlijke schade berokkend aan het milieu. Bij de bombardementen zijn immers grote hoeveelheden uiterst giftige en ook radioactieve stoffen vrijgekomen doordat gebruik is gemaakt van uraniumhoudende ammunitie en deze stoffen vormen een directe bedreiging voor de volks- gezondheid van de bewoners van dit gebied en van de buurlanden


title: WRITTEN QUESTION E-1771/99 by Horst Schnellhardt (PPE-DE) to the Commission. Structural Fund programme approvals made subject to area notifications pursuant to the Flora, Fauna and Habitats (FFH) and Bird Protection Directive.

eurovoc_concepts:
Germany
Structural Funds
bird
environmental protection
infringement procedure (EU)
operation of the Institutions
protected area
terrestrial ecosystem

text: C 225 E/18 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 No donor agency can give an estimate on the impact their operations have on poverty reduction. 5. Therefore the Commission is presently contributing to a working group within the DAC to resolve this problem, having suggested a possible methodology for a better grasp of the impact of operations on the reduction of poverty. This methodology tries to capture both qualitative and quantitative data on poverty and link this to the actual operations being undertaken. It will be discussed in a DAC evaluation working group in Edinburgh on 13-14 October 1999, after which it will be decided how to develop this methodology. 6. The study found that the 1993 policy on poverty reduction remained valid, but that more effort was needed on implementation. This reflected the Commission(cid:146)s own working paper of 1998. The Commission is now actively participating in the DAC working group that is overhauling its approach, with the intention of producing guidelines by June 2000. This is the intention of the methodology being developed, as it brings together poor people(cid:146)s own 7. assessments with data from other sources. A pilot test was undertaken in Burkina Faso that confirmed the validity of the methodology. The test, however, was not intended as a full impact study of operations in Burkina Faso since there were several technical issues to resolve (cid:129) the weight to be given to indirect and direct operations, the links between qualitative and quantitative data, and attribution of the results to operations or other external factors among others. (1) COM(93) 518 final. (2) Doc. 8541/98, 12. 5. 1998. (2000/C 225 E/019) WRITTEN QUESTION E-1771/99 by Horst Schnellhardt (PPE-DE) to the Commission (11 October 1999) Subject: Structural Fund programme approvals made subject to area notifications pursuant to the Flora, Fauna and Habitats (FFH) and Bird Protection Directive By letter of 23 June 1999 to the Permanent Representatives of the Federal Republic of Germany in the European Union, Commission Members Mrs Monika Wulf-Mathies and Mrs Ritt Bjerregaard pointed out that, in application of Article 12 of the Structural Fund Framework Regulation, it might well be impossible for German Structural Fund programmes for the 2000 to 2006 assistance period to be approved by the European Commission. Does the Commission consider it lawful and reasonable in this connection for the approval of Structural Fund programmes and projects submitted by Germany to be made subject to whether or not area notifications pursuant to the Flora, Fauna and Habitats (FFH) and Bird Protection Directive have been submitted in their entirety? Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (18 November 1999) As the Honourable Member will be aware, the finalisation of the list of sites of Community importance (Natura 2000), including areas related to both Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (1) and Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds (2) was supposed to be complete by June 1998, but has been delayed because several Member States have so far failed to provide their corresponding proposals (deadline was June 1995). The lack of funds operations has resulted in problems and delays in the implementation of the current programmes. Moreover, at this time there are several Court proceedings pending against several Member States, as regards insufficient transmission of proposed protected sites. identification of respective sites affected by structural 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/19 In view of the delayed designation of protected sites, and in order to ensure that the Commission can fulfil its obligations under the EC Treaty (Article 6 (cid:129) ex Article 3c) and Articles 12 and 41 (2) (b) of Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the structural funds (3), all Member States were reminded by letter of 23 June 1999 of their duty to ensure conformity of new programmes and projects with the requirements of the Habitats and Birds directives. In the case of some Member States, there remains a serious lack of information on protected sites which might jeopardise the Commission(cid:146)s assessment whether programmes are in conformity with Community law as required by Article 12 of Council Regulation (EC) 1260/1999. In any case the Commission will assess each plan or programme as to its individual content related to the requirements of in the respective plan or programme, give a firm commitment that any possible negative impact on sites protected or to be protected under Natura 2000 will be properly assessed and appropriate measures taken. the Habitats and Birds directives. Member States must (1) OJ L 206, 22. 7. 1992. (2) OJ L 103, 25. 4. 1979. (3) OJ L 161, 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/020) WRITTEN QUESTION E-1774/99 by Hugues Martin (PPE-DE) to the Commission (11 October 1999) Subject: Compliance with Community rules in the footwear sector Footwear manufacturers have drawn my attention to conditions of competition in this industry within the EU. These industrialists, mostly from small and medium-sized undertakings, complain about the failure of competing companies in other EU Member States to comply with Community rules. It appears that the authorities in these Member States do not enforce rules such as those requiring machines to be brought into conformity with European standards or the prohibition on undeclared employment. Infringement of such rules causes unacceptable distortions of competition in the European internal market within a sector which is also exposed to (cid:145)aggressive(cid:146) competition from outside the Community. Will the Commission enlighten us on the subject and, if possible, indicate what measures it intends to take to remedy the problem? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (9 December 1999) The Commission agrees that undeclared work is an important preoccupation for the social partners in sectors such as footwear, textile and clothing. The 1999 Employment Guidelines, as adopted by the Council (1), and the Commission proposals for the year 2000 (2) refer to the need to tackle the problem. This issue is also under discussion by the social partners at European level within the framework of the sectoral social dialogue on the basis of the Commission action plan concerning the competitiveness of the textile and clothing industry (3). In particular, the social dialogue committee on footwear is examining the undeclared work and health and safety issues such as machine safety. All the Member States have sent the Commission their national measures implementing Council Directive 89/655/EEC of 30 November 1989 concerning the minimum safety and health requirements for the use of work equipment by workers at work (4). The conformity of these national implementing measures is currently being analysed, and infringement proceedings have already been instituted against certain Member States for failure to transpose the Directive properly. Council Directive 95/63/EC of 5 December


title: WRITTEN QUESTION No. 1775/99 by Helena TORRES MARQUES Membership of Commissioners' *cabinets'

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 27 E/172 Official Journal of the European Communities EN 29. 1. 2000 the In particular concerning the Community(cid:146)s policy in favour of Commission has tabled its policy proposition in the Agenda 2000 context. A new regulation on support for rural development from the European agricultural guidances and guarantee fund has been adopted by the Council on 17 May 1999 (1). family farm and rural society, Regional and rural development programmes will explicitly address the development needs of the rural society. With the Agenda 2000 reforms, rural development will be established as a second pillar of the common agricultural policy made available for all rural areas. Establishing the programmes at the appropriate territorial level will be the next important step before a successful implementation can start. Within the budgetary framework fixed by the Berlin European Council, the Commission(cid:146)s task will also be to ensure that the money available is fully used for the benefit of European rural society. The need to regain consumers(cid:146) confidence in the quality and safety of foodstuffs is fully recognised by the new Commission. A white paper on food safety, proposing a comprehensive action plan, will be presented before the end of 1999. (1) OJ L 160, 26. 6. 1999. (2000/C 27 E/212) WRITTEN QUESTION E-1775/99 by Helena Torres Marques (PSE) to the Commission Subject: Membership of Commissioners(cid:146) (cid:145)cabinets(cid:146) (11 October 1999) The Commission President, Mr Prodi, has told Parliament that he has given instructions that the member- ship of the Commissioners(cid:146) (cid:145)cabinets(cid:146) should be multinational and should respect the principle of parity between men and women. Can the Commission provide the necessary information on the membership of the twenty (cid:145)cabinets(cid:146), to enable the degree of fulfilment of these two objectives to be analysed? Answer given by Mr Prodi on behalf of the Commission (18 October 1999) The Commission is sending the information requested direct Parliament(cid:146)s Secretariat. to the Honourable Member and to (2000/C 27 E/213) WRITTEN QUESTION P-1795/99 by Mogens Camre (UEN) to the Commission (30 September 1999) Subject: Undercutting of a Member State(cid:146)s domestic labour force Will the Commission explain its position on the problems that arise when domestic and foreign workers are paid at different rates in a Member State and say what steps it might take to deal with such problems? Like labour markets in comparable countries, the Danish labour market is highly organised and pay and working conditions are regulated by agreements between the two sides of industry. The free movement of workers between EU Member States is creating major problems for Danish workers and businesses with regard to their ability to compete in the internal market


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1783/99 von Mark Watts (PSE) an die Kommission. Straßenverkehrssicherheit.

eurovoc_concepts:
road safety
transport accident
transport safety

text: 1. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 219 E/25 Beabsichtigt die Europ(cid:228)ische Kommission, Initiativen zu ergreifen, um eine Koordinierung zwischen der franz(cid:246)sischen und spanischen Regierung herbeizuf(cid:252)hren, damit jedes Stra(cid:223)enentwicklungsvorhaben end- g(cid:252)ltig eingestellt wird, da diese L(cid:246)sung die k(cid:252)nftige Bahnstrecke (cid:252)berfl(cid:252)ssig machen w(cid:252)rde, insbesondere f(cid:252)r den G(cid:252)terverkehr? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (28. Oktober 1999) Die (cid:220)berquerung der Pyren(cid:228)en ist ein schwieriges Problem der Wahl zwischen Stra(cid:223)e und Schiene in (cid:246)kologisch empfindlichen Gebieten. Es ist zutreffend, da(cid:223) die Gemeinschaft eine Durchf(cid:252)hrbarkeitsstudie (cid:252)ber die Bahnstrecke finanziell unterst(cid:252)tzt hat, denn es ist wichtig, da(cid:223) alle alternativen L(cid:246)sungsm(cid:246)glich- keiten untersucht werden. Diese Eisenbahnverbindung bildet jedoch bisher nicht Teil des transeurop(cid:228)ischen Verkehrsnetzes, wie es 1996 von Parlament und Rat beschlossen wurd (1) Sie kann daher nicht im Rahmen der Haushaltlinie f(cid:252)r das transeurop(cid:228)ische Netz finanziert werden. Die Wiederaufnahme der Stra(cid:223)enarbeiten liegt in der Zust(cid:228)ndigkeit der betroffenen Mitgliedstaaten, und da kein Versto(cid:223) gegen die gemeinschaftlichen Umweltvorschriften vorliegt, ist ein Eingriff der Kommission nicht m(cid:246)glich. Es sollte jedoch darauf hingewiesen werden, da(cid:223) Spanien und Frankreich die Einrichtung eines Systems zur Beobachtung der Handels- und Verkehrsstr(cid:246)me (cid:252)ber die Pyren(cid:228)en vereinbart haben, mit dessen Hilfe ab Ende 1999 f(cid:252)r die Volksvertreter, Verb(cid:228)nde und Berufsorganisationen jedes Jahr eine vollst(cid:228)ndige und aktualisierte Analyse der Entwicklung des G(cid:252)terverkehrs nach Sparten, des Dienstlei- stungsverkehrs und der Anpassung des Infrastrukturnetzes f(cid:252)r den Transport an den Verkehr zur Verf(cid:252)gung gestellt werden kann. Die Kommission ist bestrebt, den Dialog mit den Mitgliedstaaten und den von diesem Projekt betroffenen Regionen fortzusetzen, um sicherzustellen, da(cid:223) bei den Entscheidungen sowohl wirtschaftliche als auch (cid:246)kologische Zw(cid:228)nge ber(cid:252)cksichtigt werden. Diese Debatte wird insbesondere bei der (cid:220)berarbeitung der Leitlinien f(cid:252)r das transeurop(cid:228)ische Verkehrsnetz von gro(cid:223)er Bedeutung sein. (1) ABl. L 228 vom 9. 9. 1996. (2000/C 219 E/032) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1783/99 von Mark Watts (PSE) an die Kommission (11. Oktober 1999) Betrifft: Stra(cid:223)enverkehrssicherheit Durch Stra(cid:223)enverkehrsunf(cid:228)lle kommen in der EU die meisten B(cid:252)rger unter 45 Jahren ums Leben. Der materielle Schaden betr(cid:228)gt etwa doppelt so viel wie der gesamte EU-Haushalt, und die Kosten sind h(cid:246)her als die durch Krebs, Herzinfarkt, Verschmutzung oder (cid:220)berlastung verursachten Kosten. Die letzte Mitteilung der Kommission an den Rat und das Parlament wurde im April 1997 ver(cid:246)ffentlicht. Wird die Kommission die Stra(cid:223)enverkehrssicherheit zu einem vorrangigen Bereich der gemeinschaftlichen Verkehrspolitik machen, indem sie: 1. 2. 3. 4. 5. die vom Europ(cid:228)ischen Parlament vorgeschlagene Zielsetzung f(cid:252)r einen R(cid:252)ckgang t(cid:246)dlicher Verkehrs- unf(cid:228)lle (nicht mehr 25 000 Tote bis 2010) festschreibt; daf(cid:252)r Sorge tr(cid:228)gt, da(cid:223) der gr(cid:246)(cid:223)te Teil der Mittel f(cid:252)r die Verkehrssicherheit f(cid:252)r die Stra(cid:223)enverkehrs- sicherheit verwendet wird; f(cid:252)r die Stra(cid:223)enverkehrssicherheitspolitik mehr Personal bereitstellt; daf(cid:252)r sorgt, da(cid:223) alle gemeinschaftlichen Ma(cid:223)nahmen und Mittelbindungen tats(cid:228)chlich zur Verbesse- rung der Stra(cid:223)enverkehrssicherheit beitragen; alles in ihren Kr(cid:228)ften Stehende tut, um die Vorlage eines koh(cid:228)renten Vorschlags bez(cid:252)glich einer f(cid:252)r Fu(cid:223)g(cid:228)nger und Radfahrer sichereren Gestaltung der Fahrzeugfronten beschleunigt, in welchem alle vier vom europ(cid:228)ischen Ausschu(cid:223) f(cid:252)r Versuchsfahrzeuge vorgeschlagenen Tests einbezogen sind und dem was im j(cid:252)ngsten Stra(cid:223)enverkehrssicherheitsbericht des Parlaments h(cid:246)chste Priorit(cid:228)t zuerkannt wurde; 6. das europ(cid:228)ische Programm zur Bewertung neuer Automodelle nach Kr(cid:228)ften eingef(cid:252)hrt werden unter- st(cid:252)tzt? C 219 E/26 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 1. 8. 2000 Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (24. November 1999) Die Kommission teilt die Besorgnis des Herrn Abgeordneten (cid:252)ber die Zahl der Toten und Verletzten im Stra(cid:223)enverkehr. Die Mitteilung, auf die sich der Herr Abgeordnete bezieht, umfa(cid:223)t ein Aktionsprogramm f(cid:252)r die Stra(cid:223)enverkehrssicherheit f(cid:252)r 1997(cid:141)2001 (1). Auf Ersuchen des Parlaments erarbeitet die Kommis- sion derzeit einen Bericht (cid:252)ber die bisherigen T(cid:228)tigkeiten im Rahmen dieses Programms sowie eine Liste mit vorrangigen Aktionen f(cid:252)r die Zukunft. Die Arbeiten an diesem Bericht befinden sich in einem fortgeschrittenen Stadium, und die Kommission hofft, ihn dem Parlament Anfang n(cid:228)chsten Jahres vorlegen zu k(cid:246)nnen. Antwort auf die angesprochenen besonderen Fragen: 1. Die Kommission vertritt die Ansicht, da(cid:223) die Festlegung von Zielen, bei denen sie auf die Mittel f(cid:252)r f(cid:252)r die F(cid:246)rderung der deren Verwirklichung nur geringen oder (cid:252)berhaupt keinen Einflu(cid:223) hat, Stra(cid:223)enverkehrssicherheit auf Gemeinschaftsebene keineswegs am besten geeignet ist. M(cid:246)chten ein- zelne Mitgliedstaaten Ziele festlegen, wird die Kommission deren Verwirklichung mit allen ihren Kr(cid:228)ften unterst(cid:252)tzen. 2. Die Kommission m(cid:246)chte die Stra(cid:223)enverkehrssicherheit in allen Verkehrsarten f(cid:246)rdern. Bei der Zuwei- sung von Mitteln aus ihrem Haushalt f(cid:252)r die Verkehrssicherheit l(cid:228)(cid:223)t sich die Kommission von der Notwendigkeit f(cid:252)r Ma(cid:223)nahmen und von den damit verbundenen zus(cid:228)tzlichen Vorteilen auf europ(cid:228)i- scher Ebene leiten. Unter Zugrundelegung dieser Kriterien beliefen sich in den letzten Jahren im Haushalt f(cid:252)r die Verkehrssicherheit die Ausgaben f(cid:252)r Ma(cid:223)nahmen im Bereich the Stra(cid:223)enverkehrs- sicherheit auf rund 60 %. 3. Die Kommission ist st(cid:228)ndig bestrebt, ihre begrenzten Personalressourcen so gewinnbringend wie m(cid:246)glich einzusetzen. 4. In den F(cid:228)llen, in denen eine Ma(cid:223)nahme oder eine Mittelbindung Auswirkungen auf die Stra(cid:223)enver- kehrssicherheit hat, wird die Kommission (cid:129) wie in der Vergangenheit (cid:129) bestrebt sein, da(cid:223) aus der Ma(cid:223)nahme oder der Mittelbindung die gr(cid:246)(cid:223)tm(cid:246)glichen Vorteile erwachsen. 5. Die Kommission arbeitet derzeit an einem Gesetzesvorschlag f(cid:252)r fu(cid:223)g(cid:228)ngerfreundliche Fahrzeug- fronten. Dieser Vorschlag wird auf den k(cid:252)rzlich abgeschlossenen Arbeiten des internationalen wissen- schaftlichen Ausschusses zur Fahrzeugssicherheit (EEVC) aufbauen. 6. Die Kommission wird weiterhin das europ(cid:228)ische Programm zur Bewertung neuer Automodelle (NCAP) praktisch und finanziell unterst(cid:252)tzen. Sie ist der Ansicht, da(cid:223) dieses Programm in der breiten (cid:214)ffentlichkeit und in der Fahrzeugindustrie das Bewu(cid:223)tsein daf(cid:252)r gest(cid:228)rkt hat, da(cid:223) ein (cid:132)Markt f(cid:252)r die Sicherheit(cid:147) besteht. (1) KOM(97) 131 endg. (2000/C 219 E/033) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1792/99 von Winfried Menrad (PPE-DE) an die Kommission (11. Oktober 1999) Betrifft: (cid:220)berwachung von Badegew(cid:228)ssern nach der EU-Richtlinie 76/160/EWG Von verschiedenen Stadt- und Gemeindeverwaltungen aus meiner Region bin ich auf die Problematik der (cid:220)berwachung von Badegew(cid:228)ssern nach der EU-Richtlinie 76/160/EWG (1) angesprochen worden. Kritisiert wird das derzeitige Bewertungssystem, das allein auf Stichproben basiert, wobei gegebenenfalls jeweils 20 Proben entnommen werden m(cid:252)ssen. Die Kommission wird deshalb gebeten anzugeben: 1. ob eine Regelung der EU zu erwarten ist, die an die Stelle des derzeitigen Bewertungssystems ein Verfahren der Ermittlung eines Qualit(cid:228)tsprofils setzt, das die Qualit(cid:228)t des Badegew(cid:228)ssers (cid:252)ber l(cid:228)ngere Zeitr(cid:228)ume widerspiegelt, 2. wann und in welcher Form mit einer Novellierung der Richtlinie 76/160/EWG zu rechnen ist. (1) ABl. L 31 vom 5. 2. 1976, S. 1


title: PERGUNTA ESCRITA P-1814/99 apresentada por Luciana Sbarbati (ELDR) à Comissão. Defesa dos produtos alimentares italianos de fabrico artesanal.

eurovoc_concepts:
EU law
consumer protection
craft business
craft production
cultural object
customs and traditions
designation of origin
food safety
food standard
foodstuff
health control
heritage protection
industrial production

text: 20. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 170 E/107 A Comissªo considerou que seria necessÆrio prever medidas suplementares para assegurar uma passagem suave para o euro fiduciÆrio. Recomendou por conseguinte, em 23 de Abril de 1998 atravØs da Recomenda(cid:231)ªo 98/0286/CE (1), aos bancos comerciais que assegurem aos seus clientes a troca sem encargos de um montante habitual em termos de n(cid:237)vel e de frequŒncia. Esta troca refere-se tanto (cid:224)s notas como (cid:224)s moedas. No que se refere ao segundo aspecto, deve assinalar-se em primeiro lugar que, actualmente, a troca de moedas nacionais num outro Estado-membro nªo Ø em geral poss(cid:237)vel em nenhum Estado-membro da zona do euro. Trata-se portanto de saber se deverÆ ser criado um servi(cid:231)o suplementar aquando da introdu(cid:231)ªo das moedas e das notas em €, qual o seu pre(cid:231)o e modalidades e quem suportaria os custos e o encargo. Tendo em conta os problemas log(cid:237)sticos perticulares suscitados pelo manuseamento das moedas, a conversªo no conjunto da zona euro implicaria provavelmente recursos importantes. Ora, o valor das moedas nacionais Ø, em geral, limitado e abre perspectivas reduzidas em termos de remunera(cid:231)ªo a um eventual prestador deste servi(cid:231)o. Todavia, a Comissªo estÆ consciente deste problema e estÆ actualmente e estudar as possibilidades de lan(cid:231)ar uma reflexªo com o Sistema Europeu dos Bancos Centrais (SEBC) e os Estados-membros, com vista a encontrar uma solu(cid:231)ªo economicamente razoÆvel e satisfat(cid:243)ria para os cidadªos europeus. (1) COM(98) 961 final. (2000/C 170 E/125) PERGUNTA ESCRITA P-1814/99 apresentada por Luciana Sbarbati (ELDR) (cid:224) Comissªo (11 de Outubro de 1999) Objecto: Defesa dos produtos alimentares italianos de fabrico artesanal De acordo com os compromissos assumidos pela Uniªo Europeia, algumas directivas verticais no dom(cid:237)nio dos produtos alimentares serªo simplificadas por forma a terem apenas em conta os requisitos essenciais que esses produtos devem observar para poderem circular livremente no mercado interno. PoderÆ a Comissªo informar em que medida os padrıes de qualidade e de higiene previstos nas referidas directivas nªo sªo de molde a impedir o desenvolvimento e a protec(cid:231)ªo de produ(cid:231)ıes artesanais tradicionais que, nªo s(cid:243) fazem parte do patrim(cid:243)nio cultural de um pa(cid:237)s e oferecem produtos de elevada qualidade, mas constituem igualmente um sector importante do ponto de vista econ(cid:243)mico e do emprego, bem como no plano da protec(cid:231)ªo dos consumidores? PoderÆ a Comissªo indicar as iniciativas que prevŒ adoptar a fim de impedir que as empresas artesanais italianas que operam em diversos sectores da produ(cid:231)ªo agro-alimentar (salame de Fabriano, queijo de Fossa, toucinho de Colonnata, mel, massas, pªo, chocolate, etc. ) sejam profundamente prejudicadas face (cid:224)s multinacionais que trabalham a n(cid:237)vel industrial mas oferecendo uma qualidade mais baixa? Resposta dada pelo ComissÆrio Liikanen em nome da Comissªo (4 de Novembro de 1999) A legisla(cid:231)ªo comunitÆria em matØria de produtos alimentares destina-se, entre outras coisas, a assegurar a protec(cid:231)ªo da saœde pœblica atravØs do estabelecimento de regras de higiene e de controlo, nomeadamente. Essas regras devem ser respeitadas por todos os produtores, tenham eles uma dimensªo artesanal ou industrial. A Comissªo nªo dispıe de dados que lhe permitam afirmar que essas disposi(cid:231)ıes, estabelecidas hÆ vÆrios anos, obstam ao desenvolvimento e (cid:224) salvaguarda das produ(cid:231)ıes artesanais ou fazem diminuir a sua qualidade. AlØm disso, o Regulamento (CEE) 2081/92 do Conselho, de 14 de Julho de 1992, relativo (cid:224) protec(cid:231)ªo das indica(cid:231)ıes geogrÆficas e denomina(cid:231)ıes de origem dos produtos agr(cid:237)colas e dos gØneros aliment(cid:237)cios (1), e o Regulamento (CEE) 2082/92 do Conselho, de 14 de Julho de 1992, relativo aos certificados de especificidade dos produtos agr(cid:237)colas e dos gØneros aliment(cid:237)cios (2), permitem promover e proteger os produtos tradicionais, se cumprirem as condi(cid:231)ıes necessÆrias. Um grande nœmero de produtos agro-alimentares, provenientes, muitas vezes, de empresas de dimensªo artesanal, beneficiam assim da protec(cid:231)ªo da sua denomina(cid:231)ªo a n(cid:237)vel comunitÆrio. (1) (2) JO L 208 de 24. 7. 1992. JO L 208 de 24. 7. 1992


title: Kirjade vahetuse teel sõlmitud kokkulepe, mis puudutab ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu ajutist kohaldamist

eurovoc_concepts:
South Africa
cooperation agreement (EU)
economic development
trade agreement (EU)

text: 166 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd 21999A1204(01) 4. 12. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 311/2 KIRJADE VAHETUSE TEEL SÕLMITUD KOKKULEPE, mis puudutab ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu ajutist kohaldamist A. Ühenduse kiri Pretoria, 11. oktoober 1999 Lugupeetud härra. Mul on au viidata ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelisele kaubandus-, arengu- ja koostöölepingule, mis täna alla kirjutati. Mul on au teha Teile ettepanek, et Euroopa Ühendus ja Lõuna-Aafrika kohaldaksid alates 1. jaanuarist 2000 kuni kõnealuse lepingu jõustumiseni ajutiselt lepingu artikleid 1 kuni 3, 5 kuni 28, 65 kuni 82, 93 kuni 97 ja 99 kuni 109, I kuni VII ja X lisa ning I ja II protokolli. Kui öeldu on Lõuna-Aafrikale vastuvõetav, moodustavad käesolev kiri ja Teie kinnitus üheskoos Euroopa Ühenduse ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kokkuleppe. Austatud, palun võtke vastu meie sügavaim lugupidamine. Euroopa Ühenduse nimel B. Lõuna-Aafrika kiri Pretoria, 11. oktoober 1999 Lugupeetud härra. Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine: “Mul on au viidata ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelisele kaubandus-, arengu- ja koostöölepingule, mis täna alla kirjutati. Mul on au teha Teile ettepanek, et Euroopa Ühendus ja Lõuna-Aafrika kohaldaksid alates 1. jaanuarist 2000 kuni kõnealuse lepingu jõustumiseni ajutiselt lepingu artikleid 1 kuni 3, 5 kuni 28, 65 kuni 82, 93 kuni 97 ja 99 kuni 109, I kuni VII ja X lisa ning I ja II protokolli. Kui öeldu on Lõuna-Aafrikale vastuvõetav, moodustavad käesolev kiri ja Teie kinnitus üheskoos Euroopa Ühenduse ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kokkuleppe. ” Võin kinnitada, et Lõuna-Aafrika on Teie kirja sisuga nõus. Lugupeetud, palun võtke vastu minu sügavaim lugupidamine. Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsuse nimel


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1766/99 dell'on. António CAMPOS Politica agricola comune

text: 29. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 27 E/171 (cid:201) evidente che i compiti del servizio restano gli stessi e che tale direzione generale continua ad esempio ad assumere la responsabilit(cid:224) della gestione del Fondo di coesione. In modo piø globale, l(cid:146)obiettivo generale della coesione economica e sociale resta l(cid:146)obiettivo principale della politica regionale come previsto dalla definizione dell(cid:146)articolo 158 del trattato CE (ex-articolo 130A) e come confermano i regolamenti dei fondi strutturali per il prossimo periodo di programmazione. (2000/C 27 E/210) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1766/99 di Ant(cid:243)nio Campos (PSE) alla Commissione (11 ottobre 1999) Oggetto: Politica agricola comune All(cid:146)atto dell(cid:146)investitura, il Presidente della Commissione ha garantito la massima trasparenza per quanto riguarda i soldi dell(cid:146)Unione nonchØ la massima collaborazione con il Parlamento. In nome della trasparenza e della collaborazione, pu(cid:242) la Commissione far sapere: 1. qual Ł il volume finanziario speso attualmente dal FEAOG-Garanzia per i 100 maggiori beneficiari in ciascuno Stato membro? 2. Qual Ł la percentuale, rispetto all(cid:146)importo totale del FEAOG-Garanzia ricevuto da ciascuno Stato membro, destinata ai 100 maggiori beneficiari? 3. Quanti sono numericamente gli agricoltori che beneficiano del sostegno del FEAOG-Garanzia in ciascuno Stato membro? 4. Qual Ł il numero degli agricoltori esistenti in ciascuno Stato membro? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (11 novembre 1999) La Commissione sta raccogliendo le informazioni necessarie per poter rispondere al quesito. Essa non mancher(cid:224) di comunicare il risultato delle sue ricerche non appena possibile. (2000/C 27 E/211) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1773/99 di Liam Hyland (UEN) alla Commissione (11 ottobre 1999) Oggetto: Programma di lavoro della Commissione per il 1999 e nuova Commissione Il programma di lavoro per il 1999 della Commissione Santer dedica particolare attenzione all(cid:146)applicazione nel 1999 di Agenda 2000. Intende la nuova Commissione, sotto la presidenza del signor Prodi, modificare l(cid:146)attuale programma di lavoro per il 1999 e, considerata l(cid:146)esigenza di restaurare la fiducia del consumatore verso un(cid:146)ampia gamma di alimenti essenziali, sar(cid:224) essa disposta a sviluppare una nuova politica a favore delle aziende agricole a conduzione familiare e della societ(cid:224) rurale? Risposta data dal sig. Prodi A nome della Commissione (25 ottobre 1999) La nuova Commissione intende attuare integralmente il programma di lavoro 1999 per quanto concerne l(cid:146)applicazione dell(cid:146)Agenda 2000


title: Kirjeenvaihtona tehty sopimus Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Etelä-Afrikan tasavallan välisen kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevan sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta

text: L 311/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 4. 12. 1999 KIRJEENVAIHTONA TEHTY SOPIMUS Euroopan yhteis(cid:246)n ja sen j(cid:228)senvaltioiden sek(cid:228) Etel(cid:228)-Afrikan tasavallan v(cid:228)lisen kauppaa, kehityst(cid:228) ja yhteisty(cid:246)t(cid:228) koskevan sopimuksen v(cid:228)liaikaisesta soveltamisesta Arvoisa Herra, A. Yhteis(cid:246)n kirje Minulla on kunnia viitata t(cid:228)n(cid:228)(cid:228)n allekirjoitettuun Euroopan yhteis(cid:246)n ja sen j(cid:228)senvaltioiden sek(cid:228) Etel(cid:228)-Afri- kan tasavallan v(cid:228)liseen kauppaa, kehityst(cid:228) ja yhteisty(cid:246)t(cid:228) koskevaan sopimukseen. Minulla on kunnia ehdottaa, ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246) ja Etel(cid:228)-Afrikka soveltaisivat v(cid:228)liaikaisesti 1 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) tammikuuta 2000 alkaen sopimuksen 1(cid:151)3, 5(cid:151)28, 65(cid:151)82, 93(cid:151)97 ja 99(cid:151)109 artiklaa, liitteit(cid:228) I(cid:151)VII ja liitett(cid:228) X sek(cid:228) p(cid:246)yt(cid:228)kirjoja 1 ja 2 t(cid:228)m(cid:228)n sopimuksen voimaantuloon saakka. Jos Etel(cid:228)-Afrikka hyv(cid:228)ksyy edell(cid:228) olevan, t(cid:228)m(cid:228) kirje yhdess(cid:228) vahvistuksenne kanssa muodostavat Euroopan yhteis(cid:246)n ja Etel(cid:228)-Afrikan tasavallan v(cid:228)lisen sopimuksen. Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus. Euroopan yhteis(cid:246)n puolesta B. Etel(cid:228)-Afrikan kirje Arvoisa Herra, Minulla on kunnia ilmoittaa vastaanottaneeni seuraavan t(cid:228)n(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)iv(cid:228)tty kirjeenne: (cid:148)Minulla on kunnia viitata t(cid:228)n(cid:228)(cid:228)n allekirjoitettuun Euroopan yhteis(cid:246)n ja sen j(cid:228)senvaltioiden sek(cid:228) Etel(cid:228)- Afrikan tasavallan v(cid:228)liseen kauppaa, kehityst(cid:228) ja yhteisty(cid:246)t(cid:228) koskevaan sopimukseen. Minulla on kunnia ehdottaa, ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246) ja Etel(cid:228)-Afrikka soveltaisivat v(cid:228)liaikaisesti 1 p(cid:228)i- v(cid:228)st(cid:228) tammikuuta 2000 alkaen sopimuksen 1(cid:151)3, 5(cid:151)28, 65(cid:151)82, 93(cid:151)97 ja 99(cid:151)109 artiklaa, liit- teit(cid:228) I(cid:151)VII ja liitett(cid:228) X sek(cid:228) p(cid:246)yt(cid:228)kirjoja 1 ja 2 t(cid:228)m(cid:228)n sopimuksen voimaantuloon saakka. Jos Etel(cid:228)-Afrikka hyv(cid:228)ksyy edell(cid:228) olevan, Euroopan yhteis(cid:246)n ja Etel(cid:228)-Afrikan tasavallan v(cid:228)lisen sopimuksen. (cid:148) t(cid:228)m(cid:228) kirje yhdess(cid:228) vahvistuksenne kanssa muodostavat Voin vahvistaa, ett(cid:228) Etel(cid:228)-Afrikka on yht(cid:228) mielt(cid:228) kyseisen kirjeen sis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228). Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus. Etel(cid:228)-Afrikan tasavallan hallituksen puolesta


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1781/99 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Meriliikenneonnettomuuksien tutkinta.

eurovoc_concepts:
EU waters
International Maritime Organisation
ferryboat
maritime transport
transport accident
transport safety

text: C 225 E/20 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), eiv(cid:228)t ole vaatimustenmukaisia. Er(cid:228)s j(cid:228)senvaltio ei ole viel(cid:228) saattanut lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ns(cid:228) osaksi 5. joulukuuta 1995 annettua neuvoston direktiivi(cid:228) 95/63/EY (5), jolla muutetaan edell(cid:228) mainittu direktiivi 89/655/ETY. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio on k(cid:228)ynnist(cid:228)nyt perustamissopimuksen 226 artiklassa (entinen 169 artikla) tarkoitetun menettelyn j(cid:228)senvaltiolle perustamissopimuksen mukaan kuuluvan velvollisuuden t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) j(cid:228)tt(cid:228)misen johdosta. Komission tiedossa ei ole tapauksia, joissa kansalliset viranomaiset olisivat j(cid:228)tt(cid:228)neet noudattamatta velvollisuutensa, jotka liittyv(cid:228)t kyseiset direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanevan kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n soveltamisen valvontaan. ja lis(cid:228)ksi valmisteilla on kaksi standardia, Uudet koneet, jotka on saatettu markkinoille ja otettu k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n kenkien valmistuksessa, kuuluvat koneita koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 22. kes(cid:228)kuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/37/EY (6) soveltamisalaan. Direktiiviss(cid:228) esitet(cid:228)(cid:228)n tavoitteet, joiden saavuttami- seen on pyritt(cid:228)v(cid:228), joissa on tarkoitus m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) keskeiset vaatimukset. N(cid:228)m(cid:228) standardiehdotukset ovat PrEN 12203 (nahasta ja sen kaltaisesta materiaalista valmis- tettavien jalkineiden valmistuksessa k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)t koneet; kenkien ja nahkatavaroiden valmistuksessa k(cid:228)ytet- ja PrEN 12387 (nahasta ja sen kaltaisesta materiaalista valmistettavien t(cid:228)v(cid:228)t painot; turvam(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset) jalkineiden valmistuksessa k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)t koneet; modulaariset kenkienkorjauslaitteet; turvam(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset). J(cid:228)sen- valtioiden on varmistettava, ett(cid:228) kaikki koneet, jotka on saatettu markkinoille ja otettu k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, ovat edell(cid:228) mainitun direktiivin vaatimusten mukaisia. Komission tiedossa ei ole tapauksia, joissa t(cid:228)m(cid:228) velvoite olisi j(cid:228)tetty t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228). Jo k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevien koneiden saattamista vaatimusten mukaisiksi k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n direktiiviss(cid:228) 89/655/ETY, joka on muutettu direktiivill(cid:228) 95/63/EY. (1) (2) (3) (4) (5) (6) KOM(98) 574 lopullinen. KOM(1999) 441 lopullinen. KOM(97) 454 lopullinen. EYVL L 393, 30. 12. 1989. EYVL L 335, 30. 12. 1995. EYVL L 207, 23. 7. 1998. (2000/C 225 E/021) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1781/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (11. lokakuuta 1999) Aihe: Meriliikenneonnettomuuksien tutkinta Aikooko komissio (cid:228)skett(cid:228)ist(cid:228) Englannin kanaalissa sattunutta yhteent(cid:246)rm(cid:228)yst(cid:228) ja merimatkustajien paran- nettua turvallisuutta silm(cid:228)ll(cid:228) pit(cid:228)en varmistaa, ett(cid:228) koko meriliikenne alistetaan EU:ssa riippumattoman onnettomuustutkinnan alaiseksi, kuten k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) on ilmailualalla? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1999) Komission ensimm(cid:228)inen aloite riippumattomien onnettomuuksientutkintamenetelmien luomiseksi johti pakollisesta katsastusj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisen ro-ro-alusliikenteen ja suurnopeusmatkustaja-alusliikenteen turvallisen harjoittamisen varmistamiseksi 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/35/EY (1) hyv(cid:228)ksymiseen. Kyseinen direktiivi joita asia merkitt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin koskee, laillisen oikeuden osallistua mink(cid:228) tahansa merionnettomuuden tai merill(cid:228) sattuneen ro-ro-alusta tai suurnopeusmatkustaja-alusta koskevan tapauksen tutkintaan, my(cid:246)t(cid:228)vaikuttaa t(cid:228)llaiseen tutkintaan ja jos se on sallittua Kansainv(cid:228)lisen merenkulkuj(cid:228)rjest(cid:246)n IMO:n merionnettomuuksien tutkinnasta vahvistaman s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)n (2) mukaan, johtaa t(cid:228)llaista tutkintaa. tarjoaa kaikille sellaisille j(cid:228)senvaltioille, Komissio totesi kyseist(cid:228) direktiiviehdotusta koskevissa perusteluissaan (3), ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden perusteltu ja laillinen mukanaolo merionnettomuuksien tutkimuksissa ei saisi rajoittua vain ro-ro-aluksiin ja suurno- peusmatkustaja-aluksiin. Komissio piti ehdotusta ensimm(cid:228)isen(cid:228) askeleena kohti laajempaa IMO:n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)s- t(cid:246)n soveltamista merionnettomuuksien tutkinnassa. Komissio ilmoitti my(cid:246)s harkitsevansa kyseisen direktii- vin soveltamisen yhteydess(cid:228) saadun kokemuksen perusteella, millaiset jatkotoimenpiteet olisivat yhteis(cid:246)n tasolla tarpeellisia, jotta voitaisiin taata, ett(cid:228) IMO:n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)(cid:228) sovelletaan tehokkaasti kaikissa merionnet- tomuuksissa ja tapauksissa, jotka sattuvat yhteis(cid:246)n kannalta merkityksellisill(cid:228) vesill(cid:228). 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/21 Komission aikomus on vahvistettu komission tiedonannossa (cid:148)Yhteinen liikennepolitiikka. Kest(cid:228)v(cid:228) liikku- vuus: tulevaisuuden n(cid:228)kym(cid:228)t(cid:148), jossa mainitaan, ett(cid:228) onnettomuuksien tutkimista ja tilastointia koskeva ehdotus voisi olla toimintaohjelman 2000(cid:129)2004 (4) yksi mahdollisista p(cid:228)(cid:228)teht(cid:228)vist(cid:228). (1) (2) (3) (4) EYVL L 138, 1. 6. 1999. IMO:n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma A. 849(20), hyv(cid:228)ksytty 27. marraskuuta 1997. EYVL C 108, 7. 4. 1998. KOM(98) 716 lopullinen. (2000/C 225 E/022) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1793/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) komissiolle (11. lokakuuta 1999) Aihe: Kuparia sis(cid:228)lt(cid:228)vien kasvustonestomaalien (veneiden pohjassa k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)t myrkkymaalit) kielt(cid:228)minen Alankomaiden terveys-, hyvinvointi- ja urheiluministeri kielsi 31. elokuuta 1999 tekem(cid:228)ll(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) (torjunta-aineiden s(cid:228)(cid:228)ntelyst(cid:228) vastaavan viranomaisen pyynn(cid:246)st(cid:228)) huviveneiden k(cid:228)sittelemisen kuparia joita on k(cid:228)sitelty myrkkymaaleilla sis(cid:228)lt(cid:228)vill(cid:228) kasvustonestomaaleilla 1. syyskuuta 1999 alkaen. Veneit(cid:228), ulkomailla, ei ole kielletty liikkumasta Alankomaiden vesill(cid:228). Kieltoa ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n sovelleta myrkkymaali- k(cid:228)sittelyihin, jotka on tehty ennen 1. syyskuuta 1999. Katsooko komissio, ett(cid:228) Alankomaiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yst(cid:228) voidaan pit(cid:228)(cid:228) EY:n perustamissopimuksen 30 artiklassa tarkoitettuna kaupan esteen(cid:228). Onko Alankomaiden hallituksella valta tehd(cid:228) t(cid:228)llainen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s ennen kuin biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun direktiivin 98/8/EY (1) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoaika on p(cid:228)(cid:228)ttynyt? Millaisia velvoitteita Alankomaiden hallituksella on direktiivin 98/8/EY nojalla ja/tai teknisi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) koskevien tietojen toimittamisesta annetun yleisen direktiivin 98/34/EY (2) nojalla? Onko Alankomaat t(cid:228)ytt(cid:228)nyt t(cid:228)llaisia velvoitteita? Jos on, miten ja kuinka hyvin? Jos ei ole, mit(cid:228) toimia komissio aikoo toteuttaa? (1) (2) EYVL L 123, 24. 4. 1998, s. 1. EYVL L 204, 21. 7. 1998, s. 37. Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 1999) Komissio ei voi ottaa asiaan kantaa, sill(cid:228) kyseisi(cid:228) kansallisia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ei ole annettu sille tiedoksi. Jos n(cid:228)m(cid:228) kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ovat (cid:148)teknisi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228)(cid:148), joita tarkoitetaan teknisi(cid:228) standardeja ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelyst(cid:228) 22. kes(cid:228)kuuta 1998 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviss(cid:228) 98/34/EY, Alankomaat ei ole t(cid:228)ytt(cid:228)nyt velvoitettaan, sill(cid:228) komissiolla olevien tietojen mukaan kyseisi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ei ole annettu sille tiedoksi. Jos kyseess(cid:228) ovat (cid:148)tekniset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset(cid:148), joita ei ole annettu tiedoksi edell(cid:228) mainitussa direktiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)detyll(cid:228) menettelyll(cid:228), komissio toteuttaa Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten noudattamista valvovana elimen(cid:228) kaikki toimenpiteet. S(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten perusteellinen tarkastelu on kuitenkin edellytys sille, ett(cid:228) komissio voi ottaa asiaan kantaa. tarvittavat


title: Rådets forordning (EF) nr. 2158/1999 af 11. oktober 1999 om forbud mod levering til Indonesien af udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse eller terrorisme

eurovoc_concepts:
Indonesia
arms limitation
economic sanctions
export restriction
military equipment

text: 13. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 265/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 2158/1999 af 11. oktober 1999 om forbud mod levering til Indonesien af udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse eller terrorisme RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — (6) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 301, som følge af at denne forordning sandsynligvis vil få en begrænset gyldighedsperiode, bør det fastsættes, at der straks kan træffes forordningens bestemmelser overtrædes — sanktioner, hvis under henvisning til fælles holdning 1999/624/FUSP af 16. september 1999 vedrørende restriktive foranstaltninger mod Republikken Indonesien (1), UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: under henvisning til forslag fra Kommissionen, og Artikel 1 ud fra følgende betragtninger: 1. Det er forbudt bevidst og forsætligt (1) (2) (3) (4) (5) Der er ved fælles holdning 1999/624/FUSP, på baggrund af den nuværende situation i Østtimor, hvor der foregår alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og den humanitære folkeret, indført et forbud mod levering til Indonesien af udstyr, der kan anvendes til intern under- trykkelse eller terrorisme; denne foranstaltning falder ind under anvendelsesom- for traktaten om oprettelse af Det Europæiske rådet Fællesskab; der er derfor for at undgå en fordrejning af konkur- rencen ved gennemførelsen af denne foranstaltning behov for EF-lovgivning, for så vidt angår Fællesskabets område; dette område anses med henblik på denne forordning for at omfatte de af medlemsstaternes territo- rier, hvor traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab finder anvendelse, på de betingelser, der er fastlagt i traktaten; der skal fastlægges en procedure til om fornødent at ændre listen over udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse eller terrorisme; det er nødvendigt, at Kommissionen og medlemsstaterne informerer hinanden om, hvilke foranstaltninger der træffes i henhold til denne forordning, og at de udvek- sler anden relevant information i forbindelse med denne forordning, uden at dette berører eksisterende forplig- telser med hensyn til visse typer udstyr; a) direkte eller indirekte at sælge, levere, eksportere eller frem- sende udstyr, der er opført i bilag I, del A og B, uanset om dette har oprindelse i Fællesskabet eller ej, til personer eller organer i Republikken Indonesien eller til nogen anden person eller noget andet organ i forbindelse med erhvervs- virksomhed, der udøves i eller dirigeres fra Republikken Indonesiens område b) at deltage i tilknyttede aktiveteter, der direkte eller indirekte har til formål eller til følge at fremme de transaktioner eller aktiviteter, der er omhandlet i litra a). 2. De kompetente myndigheder i medlemsstaterne, der er opført i bilag II, kan tillade de i stk. 1, omhandlede transakti- oner eller aktiviteter med det i del B i bilag I angivne udstyr, hvis de har fået klart bevis for, at det endelige formål med udstyret ikke er intern undertrykkelse eller terrorisme. Artikel 2 Rådet vedtager med kvalificeret flertal ændringer til bilag I på grundlag af et forslag fra Kommissionen. listen i Bilaget omfatter ikke udstyr, der er specielt konstrueret eller modificeret til militær brug, og som allerede er omfattet af den våbenembargo, der er indført på grundlag af artikel 1 i fælles holdning 1999/624/FUSP. Artikel 3 (1) EFT L 245 af 17. 9. 1999, s. 53. Hver af medlemsstaterne beslutter, hvilke sanktioner der skal træffes, hvis bestemmelserne i denne forordning overtrædes. L 265/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 10. 1999 Indtil der om fornødent er vedtaget en lovgivning i dette øjemed, er de sanktioner, der skal tages i anvendelse, hvis bestemmelserne i denne forordning overtrædes, dem, som medlemsstaterne har fastsat i henhold til artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 926/98 af 27. april 1998 om indskrænk- ning af visse økonomiske forbindelser med Forbundsrepu- blikken Jugoslavien (1). Artikel 4 Kommissionen og medlemsstaterne underretter i det omfang, de ikke på anden måde er forpligtet til det, hinanden om, hvilke foranstaltninger der træffes i henhold til denne forord- niang, og udveksler anden relevant information, som de råder over, f. eks. om overtrædelser og håndhævelsesproblemer, natio- nale domstoles domme eller beslutninger truffet af relevante internationale fora samt tilladelser, der er givet i henhold til artikel 1, stk. 2. Artikel 5 Denne forordning finder anvendelse: — på Fællesskabets område, herunder dets luftrum, — om bord på fly eller skibe under en medlemsstats jurisdik- tion, — på enhver person andetsteds, som er statsborger i en medlemsstat, — på alle organer, der er oprettet eller stiftet i henhold til en medlemsstats lovgivning. Artikel 6 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den gælder indtil 17. januar 2000. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Luxembourg, den 11. oktober 1999. På Rådets vegne T. HALONEN Formand (1) EFT L 130 af 1. 5. 1998, s. 1. 13. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 265/3 BILAG I UDSTYR, JF. ARTIKEL 1, DER KAN ANVENDES TIL INTERN UNDERTRYKKELSE ELLER TERRORISME (Den følgende liste omfatter ikke udstyr, der er specielt konstrueret eller modificeret våbenembargo, der er indført på grundlag af fælles holdning 1999/624/FUSP) til militær brug og er omfattet af den DEL A Hjelme, der giver ballistisk beskyttelse, hjelme til brug under optøjer, skjolde til brug under optøjer og ballistiske skjolde og specielt konstruerede komponenter hertil Specielt konstrueret fingeraftryksudstyr Mekanisk drevne projektører Byggeudstyr med ballistisk beskyttelse Jagtknive Specielt konstrueret udstyr til produktion af jagtgeværer Udstyr til håndladning af ammunition Kommunikationsaflytningsudstyr Optiske halvlederdetektorer Billedforstærkerrør Teleskopvåbensigter Våben med glat løb og tilhørende ammunition ud over dem, der er specielt konstrueret til militær brug, og specielt konstruerede komponenter hertil undtagen: 1) signalpistoler 2) luftpistoler eller geværer konstrueret som industriværktøj eller til human bedøvelse af dyr Simulatorer til undervisning i brug af skydevåben og specielt konstruerede eller modificerede komponenter og tilbehør hertil Bomber og håndgranater ud over dem, der er specielt konstrueret til militær brug, og specielt konstruerede komponenter hertil Armerede beskyttelsesdragter og specielt udviklede komponenter hertil ud over dem, der er fremstillet efter militære standarder eller specifikationer Terrængående erhvervskøretøjer med træk på alle fire hjul, der er fremstillet eller udstyret med ballistisk beskyttelse, og profilpanser til sådanne køretøjer Vandkanoner og specielt konstruerede eller modificerede komponenter hertil Køretøjer udstyret med vandkanon Køretøjer, der er specielt konstrueret eller modificeret til at blive elektrificeret for at afvise angribere, og komponenter hertil, der er specielt konstrueret til det formål Akustiske anordninger, som fabrikanten eller leverandøren præsenterer som egnede til bekæmpelse af optøjer, og specielt konstruerede komponenter hertil Fodlænker, kæder, ankeljern og bælter til elektrisk chok, specielt konstrueret til at frihedsberøve mennesker bortset fra: håndjern, hvis maksimale dimension inkl. kæde ikke overstiger 240 mm i låst tilstand Bærbære anordninger, der er konstrueret eller modificeret med henblik på bekæmpelse af optøjer eller selvbeskyttelse ved udsendelse af et lammende stof (såsom tåregas eller peberspray), og specielt konstruerede komponenter hertil L 265/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 10. 1999 Bærbare anordninger, der er konstrueret eller modificeret med henblik på bekæmpelse af optøjer eller selvbeskyttelse ved elektrisk chok (herunder elektriske stave, elektriske skjolde, bedøvelsesgeværer og elektriske dartgeværer (taserudstyr)), og komponenter hertil specielt konstrueret eller modificeret til det formål Elektronisk udstyr, der kan spore skjulte sprængstoffer, og specielt konstruerede komponenter hertil undtagen: TV- eller røntgenundersøgelsesudstyr Elektronisk støjsenderforstyrrelsesudstyr, der er specielt konstrueret til at forhindre detonation ved radiofjernkontrol af improviserede eksplosive anordninger, og specielt konstruerede komponenter hertil Udstyr og anordninger specielt konstrueret til at iværksætte eksplosioner med elektriske eller ikke-elektriske midler, herunder tændapparater, detonatorer, sprængkapsler, boostere og detonationslunter, og specielt konstruerede kompo- nenter hertil undtagen: dem, der er specielt konstrueret til specifik handelsbrug, der består i styring eller betjening ved hjælp af sprængstof af andet udstyr eller anordninger, hvis funktion ikke er at fremkalde eksplosioner, f. eks. air bag-pumper i biler, elektriske overspændningssikringer i sprinklerudløsere) Udstyr og anordninger, der er specielt konstrueret til ammunitionsrydning undtagen: 1) bombetæpper 2) beholdere konstrueret til at rumme objekter, der vides eller mistænkes for at være improviserede eksplosive anordninger Natteoptagelses- og termalt afbildningsudstyr og billedsforstærkerrør eller halvledersensorer hertil Specielt konstrueret software og teknologi, der kræves til alle former for udstyr på listen. DEL B Retlinet afskæring af sprængladninger Følgende sprængstoffer og tilknyttede stoffer — amatol — nitrocellulose (indeholdende mere end 12,5 % nitrogen) — nitroglycol — pentaerythritoltetranitrat (PETN) — picryl chlorid — trinitrophenylmethylnitramin (tetryl) — 2,4,6-trinitrotoluen (TNT) Specielt konstrueret software og teknologi, der kræves til alle former for udstyr på listen. 13. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 265/5 LISTE OVER DE MYNDIGHEDER, DER ER OMHANDLET I ARTIKEL 1, STK. 2 BILAG II BELGIEN Ministerie van Buitenlandse Zaken, Buitenlandse Handel en Ontwikkelingssamenwerking Directie-generaal van de Buitenlandse Economische en Bilaterale Betrekkingen Dienst Centraal en Oost-Europa (B 13) De heer Filip David Karmelietenstraat 15 B-1000 Brussel Ministère des affaires étrangères, du commerce extérieur et de la coopération au développement Direction générale des relations économiques et bilatérales extérieures Service Europe centrale et orientale (B 13) M. Filip David Rue des Petits Carmes 15 B-1000 Bruxelles Tel. (32-2) 501 81 64 Fax (32-2) 501 88 27 DANMARK Erhvervsfremmestyrelsen Dahlerups Pakhus Langelinie Allé 17 DK-2100 København Ø Tel. (45) 35 46 60 00 Fax (45) 35 46 60 01 TYSKLAND Bundesausfuhramt Referat 214, Herr Pietsch Frankfurterstraße 29-35 D-65760 Eschborn Tel. (49-6196) 908 689 Fax (49-6196) 908 412 GRÆKENLAND Υπουργείο Εθνικής Οικονοµίας Γενική Γραµµατεία ∆ιεθνών Οικονοµικών Σχέσεων ∆ιεύθυνση ∆ιαδικασιών Εξωτερικού Εµπορίου Κα Μπάρτζη — Κος Ιγγλέσης Οδός Κορνάρου 1 GR-105 63 Αθήνα (Ministry of National Economy General Secretariat of International Economic Relations Directorate of External Trade Mrs. Bartzi or Mr. Iglesis 1, Kornarou Street GR-105 63 Athens) Tel. (30-1) 328 60 51 53 Fax (30-1) 328 60 94, 328 60 59 Κύριος Γεώργιος Χριστοφής Πληρεξούσιος Υπουργός Β(cid:1) Γραφείο Κυρώσεων Βασιλίσσης Σοφίας 1, 7ος όροφος GR-106 71 Αθήνα (Mr. George Christofis, Minister Plenipotentiary Sanctions Bureau 1, Vasilissis Sofias, 7th floor GR-106 71 Athens) Tel. (30-1) 368 12 25 Fax (30-1) 368 12 34 L 265/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 10. 1999 SPANIEN Ministerio de Economía y Hacienda Secretaría General de Comercio Exterior Paseo de la Castellana, 162 E-28046 Madrid Tel. : (34-91) 349 38 60 Fax: (34-91) 457 28 63 FRANKRIG Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie Direction générale des douanes et des droits indirects Bureau E/2 — Cellule Embargo Mlle Diane Foreau 23 bis, rue de l'Université F-75700 Paris Cedex 07 S. P. Tel. : (33-1) 44 74 48 93 Fax: (33-1) 44 74 48 97 IRLAND Licensing Unit (Mr Michael Greene) Department of Enterprise, Trade and Employment Kildare Street Dublin 2 Ireland Tel. (353-1) 631 24 46 Fax (353-1) 676 61 54 e-mail: greenem@entemp. irlgov. ic ITALIEN Ministero del Commercio con l'Estero Gabinetto Viale Boston 25 I-00144 Roma Tel. (39-06) 59 64 75 47 Fax (39-06) 59 64 74 94 e-mail: INFO@MincomesIT LUXEMBOURG Office des Licences M. A. Paulus BP 113 L-2011 Luxembourg Tel. : (352) 478 23 70 Fax: (352) 46 61 38 e-mail: andre. paulus@mae. etat. lu NEDERLANDENE Ministerie van Economische Zaken Directoraat-generaal van de Buitenlandse Economische Betrekkingen Directie Handelspolitiek en Investeringsbeleid Afdeling Exportcontrole en Sanctiebeleid (BEB/DHI/ES) mw. drs. C. M. van Dantzig Postbus 20101 2500 EC Den Haag Nederland Tel. (31-70) 379 63 57/63 80 Fax (31-70) 379 73 92 e-mail: e. m. vandantzig@minez. nl ØSTRIG Bundesministerium für wirtschaftliche Angelegenheiten, Gruppe II. a Landstraßer Hauptstraße 55-57 A-1030 Wien Tel. (43-1) 711 02/361 Fax (43-1) 715 83 47 13. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 265/7 PORTUGAL Ministério da Economia Direcção-Geral das Relações Económicas Internacionais Alice Rodrigues/José Gomes Avenida da República, 79 P-Lisboa Tel. : (351-1) 791 19 43 Fax: (351-1) 796 37 23 FINLAND Ulkoasiainministeriö PL 176 FIN-00161 Helsinki Tel. (358-9) 13 41 55 55 Fax (358-9) 62 98 40 Utrikesministeriet PL 176 FIN-00161 Helsingfors Tel. (358-9) 13 41 55 55 Fax (358-9) 62 98 40 SVERIGE Regeringskansliet Utrikesdepartementet Rättssekretariatet för EU-frågor Fredsgatan 6 S-103 39 Stockholm Tfn (46-8) 405 10 00 Fax (46-8) 723 11 76 DET FORENEDE KONGERIGE Export Policy Unit Department of Trade and Industry Kingsgate House 66-74, Victoria Street London SW1E 6SW United Kingdom Tel. (44-171) 215 89 98 Fax (44-171) 215 85 19 DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB Europa-Kommissionen Generaldirektorat I A. de Vries, DM24 5/75 Tel. (32-2) 295 68 80 Fax (32-2) 295 73 31 e-mail: anthonius. de-vries@dg1. cec. be


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1771/99 esittäjä(t): Horst Schnellhardt (PPE-DE) komissiolle. Rakennerahasto-ohjelmien hyväksyminen ja luontotyyppien ja luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelua sekä lintujensuojelua koskevien direktiivien mukainen alueista ilmoittaminen.

text: C 225 E/18 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 5. Mik(cid:228)(cid:228)n avustusj(cid:228)rjest(cid:246) ei pysty arvioimaan toimiensa vaikutusta k(cid:246)yhyyden v(cid:228)hent(cid:228)miseen. Jotta t(cid:228)m(cid:228) ongelma saataisiin ratkaistua, komissio on mukana OECD:n kehitysapukomitean ty(cid:246)ryhm(cid:228)ss(cid:228) ja on ehdottanut menetelm(cid:228)(cid:228), joka mahdollistaisi k(cid:246)yhyyden v(cid:228)hent(cid:228)mistoimien vaikutusten tarkemman arvi- oinnin. Menetelm(cid:228)n avulla pyrit(cid:228)(cid:228)n ker(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n sek(cid:228) laadullista ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llist(cid:228) tietoa k(cid:246)yhyydest(cid:228) ja hy(cid:246)dynt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n sit(cid:228) toteuttavien toimien yhteydess(cid:228). Menetelm(cid:228)(cid:228) k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n kehitysapukomitean arviointi- ty(cid:246)ryhm(cid:228)ss(cid:228) Edinburghissa 13. ja 14. lokakuuta 1999 ja sen j(cid:228)lkeen p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n, miten sit(cid:228) olisi kehitett(cid:228)v(cid:228) edelleen. 6. Tutkimuksessa todettiin, ett(cid:228) vuonna 1993 m(cid:228)(cid:228)ritelty k(cid:246)yhyyden v(cid:228)hent(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228) politiikka on edelleen k(cid:228)ytt(cid:246)kelpoinen, mutta sen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa on tehostettava. T(cid:228)m(cid:228) k(cid:228)sitys on komission vuonna 1998 esitt(cid:228)m(cid:228)n valmisteluasiakirjan mukainen. Komissio on nyt aktiivisesti mukana kehitys- apukomitean ty(cid:246)ryhm(cid:228)ss(cid:228), jotta suuntaviivat saataisiin jossa tarkistetaan t(cid:228)m(cid:228)nhetkist(cid:228) l(cid:228)hestymistapaa, laadittua vuoden 2000 kes(cid:228)kuuhun menness(cid:228). 7. T(cid:228)m(cid:228) on parhaillaan kehitett(cid:228)v(cid:228)n menetelm(cid:228)n tarkoitus, koska sen avulla voidaan yhdist(cid:228)(cid:228) k(cid:246)yhien omat arviot ja muista l(cid:228)hteist(cid:228) saadut tiedot. Burkina Fasossa tehty kokeilu vahvisti menetelm(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)- kelpoisuuden. Kokeilun tarkoituksena ei kuitenkaan ollut tehd(cid:228) kattavaa selvityst(cid:228) Burkina Fasossa toteutettujen toimien vaikutuksista, koska useat tekniset kysymykset olivat viel(cid:228) ratkaisematta, muun muassa v(cid:228)litt(cid:246)mille ja v(cid:228)lillisille toimille annettava painoarvo, laadullisen ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisen tiedon v(cid:228)linen yhteys sek(cid:228) toimien tai muiden ulkoisten tekij(cid:246)iden vaikutus tuloksiin. (1) KOM(93) 518 lopullinen. (2) Asiakirja 8541/98, 12. 5. 1998. (2000/C 225 E/019) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1771/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Horst Schnellhardt (PPE-DE) komissiolle (11. lokakuuta 1999) Aihe: Rakennerahasto-ohjelmien hyv(cid:228)ksyminen ja luontotyyppien ja luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasvis- ton suojelua sek(cid:228) lintujensuojelua koskevien direktiivien mukainen alueista ilmoittaminen Saksan liittotasavallan pysyv(cid:228)t edustajat l(cid:228)hettiv(cid:228)t 23. 6. 1999 komission j(cid:228)senille Monika Wulf-Mathiesille ja Ritt Bjerregaardille kirjeen, jossa todettiin, ett(cid:228) rakennerahaston puiteasetuksen 12 artiklan soveltaminen saattaa johtaa siihen, ett(cid:228) komissio ei voi hyv(cid:228)ksy(cid:228) saksalaisia rakennerahasto-ohjelmia tukikaudelle 2000(cid:129)2006. Onko komission mielest(cid:228) oikeuden- ja tarkoituksenmukaista, ett(cid:228) Saksan rakennerahasto-ohjelmien ja -suunnitelmien hyv(cid:228)ksymisen ehtona on, ett(cid:228) alueista on ilmoitettu t(cid:228)ysin luontotyyppien ja luonnonva- raisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelua sek(cid:228) lintujensuojelua koskevien direktiivien mukaisesti? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 1999) Arvoisa parlamentin j(cid:228)sen on varmasti tietoinen, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n t(cid:228)rkein(cid:228) pit(cid:228)mien alueiden luettelo (Natura 2000) oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) vahvistaa lopullisesti kes(cid:228)kuuhun 1998 menness(cid:228), mutta vahvistamista lyk(cid:228)ttiin, koska useat j(cid:228)senvaltiot eiv(cid:228)t olleet siihen menness(cid:228) pystyneet toimittamaan ehdotuksiaan (joiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika oli kes(cid:228)kuussa 1995). Kyseiseen luetteloon sis(cid:228)ltyy luontotyyppien sek(cid:228) luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1992 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 92/43/ETY (1) ja luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1979 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 79/ 409/ETY (2) tarkoitettuja alueita. Se, ett(cid:228) rakennerahastotoimien kohdealueita ei ole onnistuttu valitsemaan, on aiheuttanut ongelmia ja viiv(cid:228)stytt(cid:228)nyt nykyisten ohjelmien toteuttamista. Parhaillaan on my(cid:246)s vireill(cid:228) useampia oikeudenk(cid:228)yntimenettelyj(cid:228) eri j(cid:228)senvaltioita vastaan siksi, ett(cid:228) ehdotettujen suojelualueiden ilmoittaminen on laiminly(cid:246)ty. 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/19 Suojelualueiden viiv(cid:228)styneen nime(cid:228)misen vuoksi ja jotta komissio voisi huolehtia sille EY:n perustamisso- pimuksesta (6 artikla (cid:129) entinen 3 c artikla) ja rakennerahastoja koskevista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (3) 12 artiklasta ja 41 artiklan 2 kohdan b alakohdasta johtuvista velvollisuuksista, kaikkia j(cid:228)senvaltioita muistutettiin 23. kes(cid:228)- kuuta 1999 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) niiden velvollisuudesta varmistaa, ett(cid:228) uudet ohjelmat ja hankkeet ovat luontotyyppi- ja lintudirektiivien vaatimusten mukaisia. Er(cid:228)iden j(cid:228)senvaltioiden osalta suojelualueita koske- vat tiedot ovat niin puutteellisia, ett(cid:228) komission on kenties mahdotonta arvioida, ovatko ohjelmat yhteis(cid:246)n oikeuden mukaisia, kuten neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 12 artiklassa edellytet(cid:228)(cid:228)n. Komissio aikoo joka tapauksessa arvioida kunkin suunnitelman tai ohjelman sis(cid:228)ll(cid:246)n vastaavuutta edell(cid:228) mainituissa direktiiveiss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)dettyihin vaatimuksiin n(cid:228)hden. J(cid:228)senvaltioiden on ohjelmissaan ja suunnitel- missaan sitouduttava siihen, ett(cid:228) Natura 2000 -ohjelman yhteydess(cid:228) suojeltuihin tai suojeltaviin alueisiin mahdollisesti kohdistuvat negatiiviset vaikutukset arvioidaan asianmukaisesti ja ett(cid:228) tarvittavat toimenpiteet toteutetaan. (1) (2) (3) EYVL L 206, 22. 7. 1992. EYVL L 103, 25. 4. 1979. EYVL L 161, 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/020) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1774/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hugues Martin (PPE-DE) komissiolle (11. lokakuuta 1999) Aihe: Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n noudattaminen kenk(cid:228)teollisuuden alalla Kenk(cid:228)teollisuuden ammattipiirit ovat kiinnitt(cid:228)neet huomioni alan kilpailuehtoihin Euroopan unionissa. Erityisesti alan pienet yritykset eiv(cid:228)t noudata yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). ja keskisuuret yritykset valittavat, ett(cid:228) joissakin j(cid:228)senvaltioissa alan kilpailevat N(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) silt(cid:228), ett(cid:228) muutamissa j(cid:228)senvaltioissa viranomaiset eiv(cid:228)t huolehdi yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n sovelta- misesta ja erityisesti siit(cid:228), ett(cid:228) alalla k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)t koneet olisivat eurooppalaisten normien mukaisia tai ett(cid:228) niin sanottu pime(cid:228) ty(cid:246) kiellett(cid:228)isiin. Lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n rikkominen johtaa kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristymiseen EU:n sis(cid:228)markkinoilla ja t(cid:228)ll(cid:228) alalla, kolmansista maista tuleva eritt(cid:228)in vahva kilpailu on jo ennest(cid:228)(cid:228)nkin heikent(cid:228)nyt. jota Voiko komissio ottaa kantaa t(cid:228)h(cid:228)n asiaan ja mahdollisesti ongelman ratkaisemiseksi? ilmoittaa, mit(cid:228) toimia se aikoo toteuttaa Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (9. joulukuuta 1999) Komissio on yht(cid:228) mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) pime(cid:228) ty(cid:246) on merkitt(cid:228)v(cid:228) ongelma ty(cid:246)markkinaosapuolille mm. jalkine-, tekstiili- ja vaatetusalalla. Neuvoston vuodeksi 1999 hyv(cid:228)ksymiss(cid:228) (1) ja komission vuodeksi 2000 ehdotta- missa (2) ty(cid:246)llisyyspolitiikkaa koskevissa suuntaviivoissa on tuotu esille tarve yritt(cid:228)(cid:228) ratkaista t(cid:228)m(cid:228) ongelma. Ty(cid:246)markkinaosapuolet keskustelevat t(cid:228)st(cid:228) kysymyksest(cid:228) my(cid:246)s Euroopan tasolla tuotannonalakohtaisen vuoropuhelun yhteydess(cid:228) tekstiili- ja vaatetusteollisuuden kilpailukyky(cid:228) koskevan komission toimintasuun- nitelman pohjalta (3). Mainittakoon erityisesti, ett(cid:228) jalkinealan ty(cid:246)markkinaosapuolten vuoropuhelua k(cid:228)yv(cid:228) komitea k(cid:228)sittelee parhaillaan pime(cid:228)n ty(cid:246)n ongelmaa sek(cid:228) terveydellisi(cid:228) ja turvallisuuteen liittyvi(cid:228) kysy- myksi(cid:228), kuten koneiden turvallisuutta. Komissio on saanut kaikilta j(cid:228)senvaltioilta kansalliset s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset, joilla ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden ty(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:228)mille ty(cid:246)v(cid:228)lineille asetettavista turvallisuutta ja terveytt(cid:228) koskevista v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimuksista 30. marraskuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/655/ETY (4) pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. N(cid:228)iden kansallisten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- nos(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sten vaatimustenmukaisuutta arvioidaan parhaillaan, ja t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) on jo joitakin j(cid:228)senvaltioita vastaan k(cid:228)ynnistetty rikkomisesta johtuvat menettelyt, koska s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset, joilla kyseinen direktiivi saatetaan