title: 1999/832/CE: Komission päätös, tehty 26 päivänä lokakuuta 1999, Alankomaiden kuningaskunnan tiedoksi antamista kreosootin markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevista kansallisista säännöksistä (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3424) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.) (Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Netherlands
marketing restriction
national law
pesticide
public health
wood product

text: 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/25 KOMISSION P˜˜T(cid:214)S, tehty 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1999, Alankomaiden kuningaskunnan tiedoksi antamista kreosootin markkinoille saattamisen ja k(cid:228)yt(cid:246)n rajoituksia koskevista kansallisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3424) (Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/832/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:214)JEN KOMISSIO, joka ei ole n(cid:228)iden raja-arvojen mukainen, ei voida saattaa markkinoille. ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan 6 kohdan, sek(cid:228) katsoo seuraavaa: I TAUSTAA 1. Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246): direktiivi 94/60/EY 1) Tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markki- noille saattamisen ja k(cid:228)yt(cid:246)n rajoituksia koskevien j(cid:228)sen- valtioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1976 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 76/769/ETY (1), sellaisena kuin se on direktiivill(cid:228) 1999/77/EY (2), s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden k(cid:228)yt(cid:246)n kielt(cid:228)misest(cid:228) ja rajoittamisesta. Direktiivi(cid:228) 76/769/ETY muutetaan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti uusien ihmisille ja ymp(cid:228)rist(cid:246)lle vaarallisten aineiden sis(cid:228)llytt(cid:228)- miseksi sen liitteeseen. viimeksi muutettuna komission 94/60/EY (3) 2) Direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta nelj(cid:228)nnentoista kerran annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston yhdenmukaistetaan muun direktiivill(cid:228) muassa kreosootin ja vastaavanlaisten kivihiilitervan tis- leiden sek(cid:228) niit(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)vien valmisteiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ja markkinoille saattamista rajoittamalla yhden erityisen ainesosan, bentso(a)pyreenin (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) B(a)P), sek(cid:228) veteen uuttuvien fenoleiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) puun k(cid:228)sittelyss(cid:228) (direktiivin 94/60/EY liitteen kohta 32). B(a)P-pitoisuu- den enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi on m(cid:228)(cid:228)ritelty 50 ppm (miljoo- nasosaa) ja veteen (= 0,005 prosenttia) massaa kohti, uuttuvien fenolien enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi on m(cid:228)(cid:228)ritelty 3 prosenttia (= 30 g/kg) massaa kohti. Kreosootilla tai kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)vill(cid:228) valmisteilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta, joka 3) Direktiiviss(cid:228) sallitaan kuitenkin poikkeus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kreo- soottia ja kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)vi(cid:228) valmisteita, joiden B(a)P- pitoisuus on enint(cid:228)(cid:228)n 500 ppm (= 0,05 prosenttia) mas- saa kohti ja joiden veteen uuttuvien fenoleiden pitoisuus on enint(cid:228)(cid:228)n 30 g/kg, puun k(cid:228)sittelyss(cid:228) teollisuuslaitok- sissa. T(cid:228)llaisia tuotteita ei saa myyd(cid:228) yleiseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, ja pakkaukset on merkitt(cid:228)v(cid:228) tekstill(cid:228) (cid:148)Vain teollisuus- k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n(cid:148). T(cid:228)ll(cid:228) tavalla k(cid:228)sitelty(cid:228) ja markkinoille ensim- m(cid:228)ist(cid:228) kertaa saatettua puuta saa k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ainoastaan teolliseen ja ammattimaiseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, lukuun ottamatta tiettyj(cid:228) kohteita, joissa k(cid:228)ytt(cid:246) on kielletty, kuten raken- nusten sis(cid:228)ll(cid:228), kohteissa, joissa aine voi joutua kosketuk- siin ihmisten tai el(cid:228)inten ravinnon kanssa, leikkikentill(cid:228) joissa ja muilla julkisilla virkistysalueilla tai kohteissa, puu voi joutua kosketukseen ihon kanssa. Vanhaa, k(cid:228)si- telty(cid:228) ja toiseen kertaan markkinoille saatettua puuta voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kreosoottityypist(cid:228) riippumatta, edell(cid:228) mainittuja tapauksia lukuun ottamatta. 2. Kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset: torjunta-ainelaki ja SIVEB-p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 4) Alankomaiden kreosoottia koskeva lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) on luotu vuonna 1962 annetulla torjunta-aineita koskevalla lailla (4) sek(cid:228) sen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmi- kuuta 1980 annetulla torjunta-aineiden koostumusta, luokitusta, pakkaamista ja merkitsemisest(cid:228) koskevalla p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) SIVEB-p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s) (5) siihen my(cid:246)- hemmin tehtyine muutoksineen. Laissa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n ylei- sest(cid:228) kiellosta sek(cid:228) tapauskohtaisesta hyv(cid:228)ksynt(cid:228)j(cid:228)rjestel- m(cid:228)st(cid:228). 5) Torjunta-ainelaki kattaa sek(cid:228) maanviljelyss(cid:228) ett(cid:228) muihin tarkoituksiin k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)t torjunta-aineet (1 artiklan 1 f kohta), joita ei saa toimittaa, omistaa, pit(cid:228)(cid:228) varastossa, saattaa markkinoille tai k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) Alankomaissa, ellei niit(cid:228) (2 artiklan 1 ole hyv(cid:228)ksytty kyseisen lain mukaisesti kohta). Lain 3 artiklan 1 kohdassa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n yleiset (1) EYVL L 262, 27. 9. 1976, s. 201. (2) EYVL L 207, 6. 8. 1999, s. 18. (3) EYVL L 365, 31. 12. 1994, s. 1. (4) Sellaisena kuin se on muutettuna 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1994 annetulla lailla, Alankomaiden s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)skokoelma 1995, N:o 4. (5) Alankomaiden virallinen lehti, 29. 2. 1980, N:o 43. L 329/26 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 ehdot, joiden on t(cid:228)ytytt(cid:228)v(cid:228) aineiden sallimiseksi (aineet eiv(cid:228)t esimerkiksi saa olla haitallisia terveydelle tai pohja- vedelle eik(cid:228) niill(cid:228) saa olla ep(cid:228)toivottuja vaikutuksia ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n). 6) Torjunta-ainelakiin perustuvassa SIVEB-p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) (mi- nisteri(cid:246)n asetus) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n torjunta-aineiden sis(cid:228)lt(cid:228)mien vaikuttavien aineiden sallituista pitoisuuksista. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s muodostaa perustan toimivaltaisen ministerin my(cid:246)hem- min tekemille, torjunta-ainelain soveltamisalaan kuu- luvien aineiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskeville hyv(cid:228)ksynn(cid:246)ille (luvil- le). SIVEB-p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen (6) 12 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1992 tehdyss(cid:228) muutoksessa, joka tuli voimaan 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1992, vahvistetaan direktiiviss(cid:228) tarkoitettu- jen yhdest(cid:228) tai useammasta kivihiilitervan tisleest(cid:228) koos- tuvien karbolineumin ja kreosootin B(a)P:n enimm(cid:228)ispi- toisuudeksi 50 ppm massaa kohti sek(cid:228) veteen uuttuvien fenolien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi alle 30 g/kg kaikissa k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoituk- sissa ja kohteissa. Huomattavaa on, ett(cid:228) puun k(cid:228)sittelylle teollisuuslaitoksissa ei my(cid:246)nnet(cid:228) poikkeuksia. jotka sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t 7) Alankomaiden hallitus ilmoitti muutamista kreosootti(cid:246)l- jy(cid:228) ja karbolineumia koskevista tapauskohtaisista hyv(cid:228)k- synn(cid:246)ist(cid:228), tiettyj(cid:228) poikkeuksia k(cid:228)yt(cid:246)n suhteen tai joissa m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n ainoa sallittu k(cid:228)ytt(cid:246)kohde. Hyv(cid:228)ksynn(cid:246)ill(cid:228) on Alankomaiden hallituksen mukaan lainvoimainen vaikutus yleisen lainvoimaisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- sen tapaan, koska samoja ehtoja sovelletaan kaikissa sa- mantapaisissa tapauksissa. Kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ei sallita lainkaan tietyiss(cid:228) kohteissa, kuten leikkikaluissa, raken- jotka voivat joutua kosketuk- nusten sis(cid:228)ll(cid:228), kohteissa, seen elintarvikkeiden kanssa, sek(cid:228) kasvihuoneissa. Kreo- soottik(cid:228)sittelyn voi suorittaa ainoastaan erityisiss(cid:228) teolli- suuslaitoksissa erityist(cid:228) tekniikkaa k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) (tyhji(cid:246)- tai painetekniikka). 3. Kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten ja direktiivin 94/60/EY vertailu 8) Taulukossa 1 esitet(cid:228)(cid:228)n yksityiskohtaisesti, miten direk- tiivi 94/60/EY ja Alankomaiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) eroavat B(a)P-pitoisuuteen liittyvien kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)rajoitusten osalta. 9) Alankomaiden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ovat yleens(cid:228) ottaen monelta osin rajoittavampia: (cid:151) B(a)P-pitoisuudeltaan 50(cid:151)500 ppm olevan kreosoo- tin k(cid:228)ytt(cid:246) ei ole sallittua teollisuuslaitoksissa (cid:151) Puun kyll(cid:228)stys on suoritettava erityisiss(cid:228) laitoksissa erityist(cid:228) tekniikkaa k(cid:228)ytt(cid:228)en (paine/tyhji(cid:246)menetelm(cid:228)) (cid:151) Kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246) puun kyll(cid:228)styksess(cid:228) on kielletty tietyiss(cid:228) tapauksissa, vaikka B(a)P-pitoisuus olisikin alle 50 ppm. Taulukko 1 Direktiivin 94/60/EY ja Alankomaiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n vertailu Neuvoston direktiivi 94/60/EY SIVEB-p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s B(a)P < 50 ppm Ei rajoituksia kreosootin tai vastak(cid:228)sitellyn puun myynnille tai k(cid:228)yt(cid:246)lle. Karbolineumi: Ei myyntirajoituksia. Yksityiseen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n puunk(cid:228)sittelytarkoituksessa. K(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevia nimenomai- sia rajoituksia. K(cid:228)ytt(cid:246) on kielletty vain (cid:151) leikkikaluissa (cid:151) (ihmisten tai el(cid:228)inten k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevien) rakennusten sis(cid:228)ll(cid:228) (cid:151) elintarvikkeiden s(cid:228)ilytystiloissa (cid:151) kasvihuoneissa. (6) Alankomaiden virallinen lehti, 17. 3. 1992, N:o 54. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/27 Neuvoston direktiivi 94/60/EY SIVEB-p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s B(a)P < 50 ppm (jatkoa) Kreosootti: sallittu ainoastaan teollisuusk(cid:228)y- t(cid:246)ss(cid:228) erityisiss(cid:228) laitoksissa k(cid:228)sitelt(cid:228)ess(cid:228) puuta tyhji(cid:246)- ja painemenetelm(cid:228)ll(cid:228) (cid:151) rautateiden ratap(cid:246)lkyiss(cid:228) (cid:151) s(cid:228)hk(cid:246)- ja puhelinpylv(cid:228)iss(cid:228) (cid:151) kaivaus- sek(cid:228) tie- ja vesirakennust(cid:246)iss(cid:228) (cid:151) aitaamisessa. B(a)P 50(cid:151)500 ppm Kreosootin myyntirajoitukset Kreosootin ja k(cid:228)siteltyjen tuotteiden myynti ja k(cid:228)ytt(cid:246) on kokonaan kielletty. (cid:151) ei myyd(cid:228) yksityisasiakkaille (cid:151) k(cid:228)ytt(cid:246) sallittu ainoastaan teollisuuslai- toksissa. (cid:151) Pakkauskoko v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 200 litraa. Eri- tyismerkinn(cid:228)t pakollisia. Kreosootilla k(cid:228)sitelty puu on tarkoitettu vain ammatti- ja teollisuusk(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n (cid:151) rautateill(cid:228) (cid:151) s(cid:228)hk(cid:246)pylv(cid:228)iss(cid:228) (cid:151) aitaamisessa (cid:151) vesirakentamisessa. K(cid:228)sitelty(cid:228) puuta koskevat nimenomaiset rajoitukset. K(cid:228)ytt(cid:246) on kielletty (cid:151) rakennusten sis(cid:228)puolella (cid:151) paikoissa, joissa on mahdollista, ett(cid:228) puu joutuu kosketukseen elintarvikkei- den kanssa (cid:151) kasvien astioissa kasvatukseen tarkoitetuissa (cid:151) leikkikentill(cid:228) ja muissa paikoissa, joissa on mahdollista, ett(cid:228) puu joutuu koske- tukseen ihon kanssa. B(a)P > 500 ppm Kreosootin ja k(cid:228)siteltyjen tuotteiden myynti ja k(cid:228)ytt(cid:246) on kokonaan kielletty. Kreosootin ja k(cid:228)siteltyjen tuotteiden myynti ja k(cid:228)ytt(cid:246) on kokonaan kielletty. Vanha k(cid:228)sitelty puu Valvottu k(cid:228)ytt(cid:246) sellaisella kreosootilla k(cid:228)si- tellyll(cid:228) puulla, jonka B(a)P-pitoisuus on 50(cid:151)500 ppm. Ei muita s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) kuin uutta k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset. L 329/28 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 II ASIAN K˜SITTELY (cid:228)(cid:228)nest(cid:228)(cid:228) (cid:148)Alankomaat 10) Direktiivi 94/60/EY hyv(cid:228)ksyttiin 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1994. Alankomaat antoi seuraavan lausuman neuvoston p(cid:246)yt(cid:228)kirjaan: direktiivin 76/769/ETY muuttamista nelj(cid:228)nnentoista kerran koske- vaa direktiiviehdotusta vastaan, koska ehdotettu direk- tiivi ei ole kreosootin osalta sen Euroopan yhteis(cid:246)n perusperiaatteen perustamissopimukseen mukainen, jossa edellytet(cid:228)(cid:228)n ymp(cid:228)rist(cid:246)n ja kansanter- veyden korkeatasoisen suojelun varmistamista. Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 100 a artiklan 4 kohdan perusteella Alankomaat varaa itselleen oikeuden antaa kreosoottia koskevia kansallisia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- si(cid:228), jotka ovat perusteltuja 36 artiklassa tarkoitetuista t(cid:228)rkeist(cid:228) syist(cid:228) tai jotka liittyv(cid:228)t ty(cid:246)ymp(cid:228)rist(cid:246)n tai ymp(cid:228)- rist(cid:246)n suojelemiseen. (cid:148) sis(cid:228)ltyv(cid:228)n 11) M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)p(cid:228)iv(cid:228) direktiivin saattamiseksi osaksi j(cid:228)senvaltioi- den kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) oli vuoden kuluttua sen antamisesta eli 20 p(cid:228)iv(cid:228) joulukuuta 1995 (2 artiklan 1 kohdan ensimm(cid:228)inen alakohta), ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)p(cid:228)iv(cid:228) kansallis- ten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten noudattamiseksi oli 20 p(cid:228)iv(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1996 (2 artiklan 1 kohdan toinen alakohta). 12) Alankomaiden pysyv(cid:228) edustaja ilmoitti komissiolle 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1995 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kirjeess(cid:228), ett(cid:228) Alankomaat piti EY:n perustamissopimuksen entisen 100 a artiklan 4 kohdan mukaisesti v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) voimassa vuonna 1962 annettuun torjunta-ainela- kiin (7) sek(cid:228) SIVEB-p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen ja siihen my(cid:246)hemmin tehtyihin muutoksiin sis(cid:228)ltyv(cid:228)t kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksens(cid:228). N(cid:228)ihin kansallisiin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiin sis(cid:228)ltyy direktiivi(cid:228) tiu- kempia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, mik(cid:228) mahdol- listaa kansanterveyden, ty(cid:246)ymp(cid:228)rist(cid:246)n ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n paremman suojelun kuin direktiivin kirjaimellisen t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon avulla. 13) Komissio kysyi 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1995 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228)(cid:228)n muiden j(cid:228)senvaltioiden mielipidett(cid:228) Alanko- maiden pyynt(cid:246)(cid:246)n s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) kreosoottia koskevat direktii- vin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) tiukemmat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset. Kysymykseen vas- tasi It(cid:228)valta, Tanska, Suomi, Saksa ja Ruotsi tukevat Alankomaiden pyynt(cid:246)(cid:228). Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta puolestaan ilmoittivat vastus- tavansa pyynt(cid:246)(cid:228). seitsem(cid:228)n j(cid:228)senvaltiota. 14) It(cid:228)vallan arvio Alankomaiden kannasta on, ett(cid:228) kansallis- ten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mahdollistama korkeampi suojelun taso on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelemiseksi Alanko- maissa, koska kreosootilla kyll(cid:228)stetty(cid:228) puuta k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n paljon rantapengerten suojana ja muissa rakenteissa sek(cid:228) laivoissa ja laivan rungoissa. Liukeneminen on erityisen runsasta, koska puu on jatkuvasti kosketuksessa suolave- ja sedimenttiin kertyminen muodostaa huomatta- teen, van vaaran vesieli(cid:246)st(cid:246)lle. Alankomaiden vesist(cid:246)jen ja (7) Sellaisena kuin se on muutettuna 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1994 annetulla lailla, Law Gazette of The Netherlands, 1975, N:o 4. (PAH) merenpohjien laaja-alaiseen polysyklisist(cid:228) aromaattisista hiilivedyist(cid:228) johtuvaan saastumiseen voidaan puuttua ainoastaan v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kreosootin suurinta sallittua B(a)P-pitoisuutta ekologisesti hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)lle tasolle. It(cid:228)valta on sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) Alankomaiden muita ankarampia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ei voida mill(cid:228)(cid:228)n muotoa pit(cid:228)(cid:228) mielivaltaisena syrjint(cid:228)n(cid:228) tai kaupan peiteltyn(cid:228) rajoitta- misena ja ett(cid:228) viittaus entiseen 100 a artiklan 4 kohtaan on perusteltua. 15) Ruotsi painottaa sit(cid:228), ett(cid:228) kreosootti on seos, joka muo- dostuu useista sadoista ainesosista, polysykliset aromaat- tiset yhdisteet mukaan lukien. El(cid:228)inkokeissa monien ainesosien on todettu vaurioittavan perim(cid:228)(cid:228) tai aiheutta- van sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228). Kreosootti on eritt(cid:228)in myrkyllinen vesi- eli(cid:246)ille, ja useimmat ainesosat ovat biologisesti kertyvi(cid:228). Kreosootti aiheuttaa yhdess(cid:228) auringons(cid:228)teilyn kanssa valoallergisia reaktioita, kuten rakkuloita ja voimakasta ihottumaa. Ruotsin mukaan t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) ei ole tieteellist(cid:228) n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) B(a)P:t(cid:228) alle 50 ppm sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)n kreosootin tai t(cid:228)llaisella aineella k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246) olisi turvallista kuluttajille tai ymp(cid:228)rist(cid:246)lle. (cid:228)rsytt(cid:228)(cid:228) voimakkaasti ihoa ja 16) Tanska on Alankomaiden kanssa samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) kreosootti on ihmisille ja ymp(cid:228)rist(cid:246)lle eritt(cid:228)in vaaralli- nen aine. Aineen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) olisi siksi rajoitettava mahdolli- simman paljon, ja mieluiten k(cid:228)ytt(cid:246) olisi kiellett(cid:228)v(cid:228) koko- naan. 17) Saksa tukee Alankomaiden n(cid:228)k(cid:246)kantoja ja viittaa omaan entisen 100 a artiklan 4 kohdan mukaisesti esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n pyynt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228). 18) Suomen mielipiteen mukaan entisen 100 a artiklan 4 kohdan ehdot t(cid:228)yttyv(cid:228)t t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa ja komission olisi vahvistettava Alankomaiden kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset. 19) Irlanti sen sijaan katsoo, ettei pyynt(cid:246) perustu uusiin tie- teellisiin todisteisiin. Sen vuoksi se on sit(cid:228) mielt(cid:228), ettei ole syyt(cid:228) olla noudattamatta direktiiviss(cid:228) 94/60/EY sovittuja 50 ppm:n ja 500 ppm:n raja-arvoja ja ettei ole aihetta ottaa tarkastuksia k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n sellaisilla kivihiiliter- van uutteilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)yt(cid:246)n kohdalla, joiden B(a)P-pitoisuus on alle 50 ppm. 20) Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, ettei Alankomaiden pyynt(cid:246) perustu kemikaalien ja erityisesti torjunta-ainei- den arvioinnissa k(cid:228)ytettyyn nykyisin laajalti hyv(cid:228)ksyt- tyyn riskinarviointitapaan. Se kritisoi Alankomaiden pyynt(cid:246)(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) pyynn(cid:246)ss(cid:228) tarkastellaan vain vaaroja ja ettei mukana ole myrkyllisyystietojen ja muiden tieto- jen yhteenvetoa, jonka j(cid:228)lkeen esitett(cid:228)isiin sallittua k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:228) koskeva riskinarviointi. Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, ett(cid:228) Alankomaiden esitt(cid:228)mi(cid:228) perusteluja oli k(cid:228)si- telty jo neuvoston ty(cid:246)ryhm(cid:228)ss(cid:228) direktiivist(cid:228) neuvotel- 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/29 taessa ja ett(cid:228) perustelut oli t(cid:228)ll(cid:246)in hyl(cid:228)tty. Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa my(cid:246)s, ett(cid:228) pyynn(cid:246)n oikeut- tavia tieteellisi(cid:228) perusteita on esitelt(cid:228)v(cid:228) nykyist(cid:228) perus- teellisemmin ennen kuin poikkeus voidaan hyv(cid:228)ksy(cid:228). Lis(cid:228)ksi Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, ettei Alanko- maat ole pystynyt antamaan kreosootin oletetuista geno- toksisista vaikutuksista varmaa n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). 21) Amsterdamissa 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1997 allekirjoitettu Amsterdamin sopimus Euroopan unionista tehdyn sopi- muksen, Euroopan yhteis(cid:246)jen perustamissopimusten sek(cid:228) niihin liittyvien tiettyjen asiakirjojen muuttamisesta tuli voimaan 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1999. Komission p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246) ilmoitti Alankomaiden viranomaisille 24. elokuuta 1999 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228), ett(cid:228) kreosootin mark- kinoille saattamista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevaa Alankomaiden ilmoitusta uusien k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti. perustamissopimuksen III ARVIOINTI 1. Sovellettavat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t (22) Amsterdamin sopimus on muuttanut merkitt(cid:228)v(cid:228)sti Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen entisen 100 a artiklan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). Sen 3, 4 ja 5 kohdat on korvattu kahdeksalla uudella 3:sta 10:een numeroidulla kohdalla. Kaikkien johdosta muutetusta artiklasta tuli Euroopan yhteis(cid:246)n perustamis- sopimuksen 95 artikla. uudelleennumeroinnin artiklojen 23) Amsterdamin sopimukseen ei sis(cid:228)lly erityisi(cid:228) siirtym(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228), joita sovellettaisiin ennen sopi- muksen voimaantuloa annettuihin ilmoituksiin, kuten t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen aiheena olevaan Alankomaiden ilmoi- tukseen. 24) Koska EY:n perustamissopimuksen 100 a artiklan 4 koh- dan vanhojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten soveltamisen jatkamista koske- via erityism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ei ole, vanhat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset katsotaan kumotuiksi siit(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) alkaen, kun uudet m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset tulevat voimaan (1 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) toukokuuta 1999). Sen sijaan Amsterdamin sopimuksen uusia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) sovel- letaan v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti kyseisest(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n ilmoituksen tarkasteluun. sia; t(cid:228)m(cid:228) direktiivi on EY:n perustamissopimuksen enti- sen 100 a artiklan (nykyisen 95 artiklan) perusteella toteutettu yhdenmukaistamistoimenpide. 26) Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohta kuuluu seu- raavasti: (cid:148)Jos sen j(cid:228)lkeen, kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, j(cid:228)senvaltio pit(cid:228)(cid:228) t(cid:228)rkeist(cid:228) 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ymp(cid:228)ris- t(cid:246)n tai ty(cid:246)ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelua koskevista syist(cid:228) tarpeel- lisena pit(cid:228)(cid:228) voimassa kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksens(cid:228) tai m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)yksens(cid:228), j(cid:228)senvaltio antaa n(cid:228)m(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ja m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ykset sek(cid:228) perusteet niiden voimassa pit(cid:228)miselle tie- doksi komissiolle. (cid:148) 27) Direktiivi 94/60/EY annettiin 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1994 m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)enemmist(cid:246)ll(cid:228). J(cid:228)senvaltioiden oli saatettava direktiivi osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n 20 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n joulukuuta 1995 menness(cid:228) ja saatettava se voimaan 20 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n kes(cid:228)kuuta 1996 menness(cid:228). Alankomaat ilmoitti kansallisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228)(cid:228)n, jotka se aikoi pit(cid:228)(cid:228) voimas- sa, 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1995 eli ennen p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), johon menness(cid:228) direktiivin perusteella annettavat kansal- liset s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset piti panna t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. 28) Kyseess(cid:228) olevat Alankomaiden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, eli SIVEB- p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen asiaa koskeva muutos, annettiin maaliskuun 12 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 1992, toisin sanoen ennen kuin direktiivi 94/60/EY annettiin (20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1994). 29) 30) Siten on t(cid:228)ysin perusteltua katsoa, ett(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa t(cid:228)yttyv(cid:228)t perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan ehdot, ett(cid:228) kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten, joiden voimassa pit(cid:228)- miselle j(cid:228)senvaltio haluaa saada hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n yhteis(cid:246)n yhdenmukaistamiss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon j(cid:228)lkeen, on oltava annettu ennen kyseisen yhdenmukaistamis- s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksen antamista. Edell(cid:228) mainitun perusteella komissio katsoo, ett(cid:228) Alan- komaiden kuningaskunnan direktiivist(cid:228) 94/60/EY poik- keamista koskeva pyynt(cid:246), sellaisena kuin siit(cid:228) ilmoitet- tiin 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1995 entisen 100 a artiklan 4 kohdan perusteella, t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n perus- tamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaiset hyv(cid:228)k- sytt(cid:228)vyysvaatimukset. 3. Perustelujen arviointi 2. Hakemuksen hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vyyden arviointi 25) Alankomaiden viranomaisten tekem(cid:228)n ilmoituksen tar- koituksena on saada lupa pit(cid:228)(cid:228) voimassa kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, jotka eiv(cid:228)t ole direktiivin 94/60/EY mukai- 31) Komission on varmistettava perustamissopimuksen 95 artiklan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti, ett(cid:228) kaikki sellaiset ehdot t(cid:228)yttyv(cid:228)t, joiden perusteella j(cid:228)senvaltiot voivat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) artiklassa tarkoitettuja poikkeusmahdollisuuksia. Komis- sion on erityisesti tarkistettava, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltion ilmoitta- mat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ovat perusteltuja 30 artiklassa tarkoite- tuista suojelua koskevista t(cid:228)rkeist(cid:228) syist(cid:228) tai ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) L 329/30 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 tai ty(cid:246)ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskevista t(cid:228)rkeist(cid:228) syist(cid:228). Jos komis- sio katsoo, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) toimenpiteet ovat perusteltuja, sen on lis(cid:228)ksi tarkistettava, ovatko ne keino mielivaltaiseen syrjint(cid:228)(cid:228)n tai j(cid:228)senvaltioiden kaupan v(cid:228)liseen peiteltyyn rajoittamiseen sek(cid:228) muodostavatko ne esteen sis(cid:228)markki- noiden toiminnalle (95 artiklan 6 kohta). 32) Alankomaiden viranomaisten pyynn(cid:246)n perustana on tarve suojella ihmisten terveytt(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228). Alanko- maiden hallitus perusteli direktiivist(cid:228) 94/60/EY poikkea- mista koskevaa pyynt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n esitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) Alankomaiden asunto-, aluesuunnittelu- ja ymp(cid:228)rist(cid:246)ministeri(cid:246)n toi- meksiantaman tutkimuksen (8). Tutkimuksessa luodaan p(cid:228)(cid:228)asiassa yleiskatsaus kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n Alanko- maissa ja sen ymp(cid:228)rist(cid:246)- ja terveysvaikutuksiin. Tarkaste- lun kohteena ovat polysyklisten aromaattisten hiilivety- jen (PAH) alkuper(cid:228), kulkeutumisreitit ja kerrostuminen; B(a)P on tutkimuksen perusteellisimmin k(cid:228)sitelty yhdiste. 33) Komissio tilasi ulkopuoliselta konsultilta tutkimuksen, jossa tarkasteltiin kriittisesti Alankomaiden viranomais- ten esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) tutkimusta ja arvioitiin my(cid:246)s ymp(cid:228)rist(cid:246)n saastumisen tilaa sek(cid:228) kreosootin ihmisten terveydelle riskej(cid:228) Alankomaissa (9). mahdollisesti Lis(cid:228)ksi Alankomaiden pyynn(cid:246)n arvioinnissa hy(cid:246)dynnet- tiin tutkimustuloksia kolmesta muusta tutkimuksesta (10), jotka komissio oli tilannut muiden j(cid:228)senvaltioiden esitt(cid:228)- mien vastaavanlaisten pyynt(cid:246)jen yhteydess(cid:228). aiheuttamia 34) On todettava, ett(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) komission huomattavia pyrki- myksi(cid:228) etsi(cid:228) lis(cid:228)tietoja tutkiakseen perusteita sille, ett(cid:228) Alankomaat voisi pit(cid:228)(cid:228) kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksens(cid:228) voimas- sa, ei voida pit(cid:228)(cid:228) ennakkotapauksena tulevaisuutta ajatel- len, kun otetaan huomioon 95 artiklan 6 kohdassa s(cid:228)(cid:228)- detty m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika, jota ei ollut entisess(cid:228) 100 a artiklan 4 kohdassa, jonka mukaan Alankomaiden pyynt(cid:246) annettiin tiedoksi. Tarkastellessaan, ovatko 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti toimenpiteet perustel- tuja t(cid:228)rkeist(cid:228) syist(cid:228), komission on otettava l(cid:228)ht(cid:246)kohdaksi ne j(cid:228)senvaltion ilmoittamat syyt, joilla kyseinen j(cid:228)senval- tio perustelee kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)stens(cid:228) voimassa pit(cid:228)- mist(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) pyynn(cid:246)n esitt(cid:228)neen j(cid:228)senvaltion vastuulla on perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ysten mukaan osoittaa, ett(cid:228) kyseiset toimenpiteet ovat perusteltuja. 95 artiklassa vahvistetun menettelyn mukai- sesti komission rooli rajoittuu yleens(cid:228) pyynn(cid:246)n esitt(cid:228)- neen j(cid:228)senvaltion perustelujen asianmukaisuuden tutki- ilmoitetut kansalliset (8) BKH Consulting Engineers, Foundation of the appeal against the EC-directive on creosote, loppuraportti, Delft, 1. hein(cid:228)kuuta 1995. (9) G. Grimmer, Study on the Justification in Scientific Terms of Allo- wing The Netherlands to retain its National Laws on Creosote in Place of Council Directive 94/60/EC. Loppuraportti, Biochemisches Institut f(cid:252)r Umweltcarcinogene, Gro(cid:223)handsdorf (Saksa), joulukuu 1995. (10) Environmental Resources Management, Scientific Evaluation of the German Request for Derogation from Provisions of Council Direc- tive 94/60/EC Concerning Creosote, loppuraportti, 24. huhtikuuta 1996. Dr. P. M. Sorgo, Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing Denmark to Retain its National Laws on Creo- sote, loppuraportti, marraskuu 1996. WS Atkins International Ltd. , Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing Sweden to Retain its National Laws on Creosote in Place of Council Direc- tive 94/60/EC, loppuraportti, elokuu 1997. miseen, eik(cid:228) komission tarvitse itse hankkia mahdollisia perusteluja. 35) Kreosootin vaikutuksista ihmisten terveyteen, erityisesti kreosootin mahdollisuudesta aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228), ei tehty miss(cid:228)(cid:228)n mainituista tutkimuksista t(cid:228)ysin sitovia p(cid:228)(cid:228)tel- mi(cid:228), sill(cid:228) erityinen pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin karsinogeenisuustut- kimus oli vasta meneill(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)m(cid:228) tutkimus (11) annettiin komission k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n vuoden 1998 alussa. Seuraavassa selostetaan kaikkien tutkimusten tuloksia. Lis(cid:228)ksi kaikki tutkimukset on annettu myrkyllisyytt(cid:228), ekomyrkyllisyytt(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)n tiedekomitean k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tiede- komitea antoi ensimm(cid:228)isen lausunnon kreosootin ja/tai t(cid:228)llaisella kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kuluttajille aiheut- tamasta sy(cid:246)p(cid:228)riskist(cid:228) 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1998. Lausuntoa tarkistettiin 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999. 3. 1 Perusteluiksi esitettyjen t(cid:228)rkeiden syiden tarkastelu 3. 1. 1 Yleist(cid:228) kreosootista 36) Kreosootti on yli 200 kemiallisen yhdisteen monimut- kainen seos, jossa on p(cid:228)(cid:228)asiassa aromaattisia hiilivetyj(cid:228), fenolityppi- ja fenolirikkiyhdisteit(cid:228) sek(cid:228) aromaattisia typ- pi- ja rikkiyhdisteit(cid:228). Se on kivihiilitervan keskiraskas tisle (kiehumispiste noin 200(cid:151)400 (cid:176)C). 37) Kreosootti voi sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) yli 30:t(cid:228) erilaista polysyklist(cid:228) aromaattista hiilivety(cid:228) (PAH), ja sen kokonais-PAH-pitoi- suus voi olla 85 prosenttia. T(cid:228)rkeimm(cid:228)t polysykliset aromaattiset hiilivedyt ovat (cid:151) asenafteeni (cid:151) naftaleeni (cid:151) fenantreeni (cid:151) antraseeni (cid:151) fluoreeni (cid:151) fluoranteeni (cid:151) kryseeni (cid:151) trifenyleeni (cid:151) bentso(a)antraseeni (cid:151) bentso(b)fluoranteeni (cid:151) bentso(k)fluoranteeni (cid:151) bentso(a)pyreeni (11) Fraunhofer Institue of Toxicology and Aerosol Research, Dermal Carcinogenicity Study of two Coal Tar Products (CTP) by Chronic Epicutaneous Application in Male CD-1 Mice (78 Weeks), loppura- portti, Hannover, lokakuu 1997. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/31 38) Bentso(a)pyreeni (B(a)P) on er(cid:228)s perusteellisimmin tutki- ja B(a)P-pitoisuutta k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n tuista PAH-yhdisteist(cid:228), indikaattorina tai merkkiaineena luokitustarkoituksessa; B(a)P-pitoisuus ei sin(cid:228)ns(cid:228) kuvasta kreosootin koko PAH- pitoisuutta. Kyseess(cid:228) olevan kreosoottityypin mukaan B(a)P-pitoisuus voi olla 0,003(cid:151)0,3 prosenttia painoa kohti (30(cid:151)3 000 ppm). Kivihiilitervan jakotislaaminen ja fraktioiden valinta voivat johtaa aiempaa alhaisempiin B(a)P- tai fenolipitoisuuksiin. L(cid:228)nsi-Euroopan puunsuoje- luinstituutti (Western European Institute for Wood Pre- servation) on kehitt(cid:228)nyt erilaisia teollisuusstandardeja, joiden karakteristisina ominaisuuksina on p(cid:228)(cid:228)asiassa spe- sifioitujen tislausjakeiden erilaisia pitoisuuksia sek(cid:228) (cid:151) mik(cid:228) on t(cid:228)rkeint(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) (cid:151) erilaisia B(a)P-pi- toisuuksia. Luokittelussa k(cid:228)ytett(cid:228)vien standardien raja-ar- vot ovat 500 ppm ja 50 ppm. 39) Kreosootin fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksien muuttaminen on mahdollista, jos se on tarpeen k(cid:228)yt(cid:246)n kannalta tai ymp(cid:228)rist(cid:246)n(cid:228)k(cid:246)kohtien vuoksi. On mahdol- lista luoda sivellinmaalaukseen paremmin soveltuva vis- tuote lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kreosoottiin kositeetiltaan alhaisempi kiehumispisteelt(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)llaista ainesosia; alhaisempia tuotetta kutsutaan toisinaan karbolineumiksi. Direktii- viss(cid:228) 94/60/EY ei tehd(cid:228) eroa: direktiivi kattaa koko jou- kon erilaisia kivihiilitervan tisleit(cid:228), joita k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n direk- tiiviss(cid:228) samalla tavalla ja jotka yksil(cid:246)id(cid:228)(cid:228)n niiden nimill(cid:228) sek(cid:228) EINECS- ja CAS-numeroilla. 40) Kreosoottia k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)asiassa ja l(cid:228)hes yksinomaan puunkyll(cid:228)stysaineena. T(cid:228)rkeimpi(cid:228) ovat toistaiseksi olleet suurimittaiset teolliset ja ammattimaiset k(cid:228)ytt(cid:246)kohteet: rautateiden ratap(cid:246)lkyt, s(cid:228)hk(cid:246)pylv(cid:228)(cid:228)t, vesirakentaminen (rantapengerten suojarakenteet), maatalous ja hedelm(cid:228)n- viljely. My(cid:246)s yksitt(cid:228)iset kuluttajat k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t kreosoottia ja vastaavia tuotteita puun kyll(cid:228)st(cid:228)miseen. 41) Kreosootin t(cid:228)rkeimpi(cid:228) ominaisuuksia ovat (cid:151) voimakas sieni(cid:228) tuhoava vaikutus (cid:151) voimakas hy(cid:246)nteisi(cid:228) tuhoava vaikutus (cid:151) pysyvyys (cid:151) kest(cid:228)vyys liukenemista ja s(cid:228)(cid:228)n vaikutuksia vastaan. 42) Kreosoottia k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n eritt(cid:228)in pienin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin(cid:228) l(cid:228)(cid:228)kinn(cid:228)l- lisiss(cid:228) tuotteissa tiettyjen ihosairauksien, kuten psoriasik- sen hoidossa. K r e o s o o t i n m y r k y l l i s y y s Vaikutukset ihmisten terveyteen 43) Vaikka kreosoottia onkin k(cid:228)ytetty puunkyll(cid:228)stysaineena jo yli sadan vuoden ajan, saatavilla on vain v(cid:228)h(cid:228)n jul- kaistua tietoa, joka koskee jatkuvan kreosootille altistu- misen vaikutuksia ihmisten terveyteen. Monet tutkimuk- set ovat melko vanhoja, eik(cid:228) niiden dokumentointi ole aina uusimpien standardien mukaista. 44) Altistuminen voi tapahtua hengityksen, ruoansulatuseli- mist(cid:246)(cid:246)n joutumisen tai ihokosketuksen kautta. Ruoansu- latuselimist(cid:246)(cid:246)n joutunut kreosootti arvioidaan liev(cid:228)sti myrkyllisest(cid:228) kohtalaisen myrkylliseksi. Useimmat el(cid:228)in- kokeissa ja kaikki ihmisten epidemiologisissa tutkimuk- sissa todetut vaikutukset liittyv(cid:228)t ihoaltistukseen. 45) Useat tutkijat ovat kuvanneet kivihiilitervan aiheuttamaa ihon valonherkkyytt(cid:228). Kreosootille altistuneilla ty(cid:246)nteki- j(cid:246)ill(cid:228) on todettu (cid:228)rsytysoireita, syyli(cid:228), ihon v(cid:228)rin muut- tumista ja ihon repeytymist(cid:228). Uusin tutkimus, joka koski ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden altistumisesta kreosootille Ruotsissa ja julkaistiin vuonna 1992 (12). Tutkimuksessa Norjassa, tarkasteltiin kreosootille vuosina 1950(cid:151)1975 altistu- neita ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228). Tutkijat havaitsivat sy(cid:246)v(cid:228)n koko- naisesiintymisen olevan oletettua hieman harvinaisem- iho- ja huulisy(cid:246)v(cid:228)n sek(cid:228) muun kuin Hodgkinin paa; lymfooman riski havaittiin tavallista suuremmaksi. Kreo- sootin koostumusta ei kuitenkaan eritelty, ja kirjoittajat toteavat, ett(cid:228) tapausten pieni m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ei oikeuta tekem(cid:228)(cid:228)n luotettavia johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228). Lis(cid:228)(cid:228)ntynyt riski voidaan selitt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s altistumisella sek(cid:228) kreosootille ett(cid:228) aurin- gonvalolle. Er(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) toisessa tutkimuksessa (13) havaittiin kreosootille ajanjaksona 1911(cid:151)1938 altistuneiden tii- lentekij(cid:246)iden lis(cid:228)(cid:228)ntynyt riski kuolla kivespussin sy(cid:246)- p(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)ss(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n tapauksessa kreosootin B(a)P-pitoisuus tai selke(cid:228) annos-vastesuhde ei ole tiedossa. 46) Kansainv(cid:228)linen sy(cid:246)v(cid:228)ntutkimuslaitos IARC (International Agency for Research on Cancer) on luokitellut kreosoo- tin ihmisille sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavaksi ryhm(cid:228)(cid:228)n 2A kuu- luvaksi aineeksi p(cid:228)(cid:228)asiassa el(cid:228)inkokeiden perusteella, joissa hiirten iho altistettiin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti hiirten koko elini(cid:228)n ajan B(a)P:n asetoniliuoksille (14). IARC arvioi, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n luokan aineiden osalta on riitt(cid:228)v(cid:228)sti todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) kreosootti aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) el(cid:228)imill(cid:228), sek(cid:228) tiet- tyj(cid:228) todisteita epidemiologisten tutkimusten perusteella siit(cid:228), ett(cid:228) kreosootti voi aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) ihmisill(cid:228). K(cid:228)y- t(cid:246)ss(cid:228) ei ole tuoreemmista tutkimuksista saatavia uusia merkitt(cid:228)vi(cid:228) todisteita, jotka vaikuttaisivat t(cid:228)h(cid:228)n johto- p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. (12) S. Karlehagen et. al. , Cancer Incidence Among Creosote-Exposed Workers, Scand. J. Work Environ. Health, 1992: 18, s. 26. (13) IARC, Monograph on the Evaluation of Carcinogenic Risk to Humans, Vol. 35, Polynuclear Aromatic Compounds, Part 4, Bitu- men, Coal Tars and Derived Products, Shale Soils and Soots, Lyon, 1985. (14) J. M. Holland, E. L. Frome, Advances in Modern Environmental Toxicology, Vol. VI, Applied Toxicology of Petroleum Hydrocar- bons, ed. MacFarland et. al, Princeton Scientific Publishers 1984. L 329/32 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 47) Vaarallisten aineiden luokituksesta, pakkaamisesta ja merkinn(cid:246)ist(cid:228) 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1967 annettu neu- voston direktiivi 67/548/ETY (15), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivill(cid:228) 1999/33/EY (16), muo- dosti usean vuoden aikana kehyksen j(cid:228)senvaltioiden asi- antuntijoiden suorittamalle kreosootin, muiden kivihii- litervan tisleiden ja muiden niin sanottujen monimut- kaisten aineiden luokituksen tarkastelulle. Sopimukseen p(cid:228)(cid:228)stiin, pitk(cid:228)lti samoja IARC:n k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olleita tietoja k(cid:228)ytt(cid:228)en, laadittaessa tekniikan kehitykseen mukautta- mista kahdennenkymmenennenensimm(cid:228)isen kerran kos- kevaa komission direktiivi(cid:228) 94/69/EY (17), jonka mukaan kreosootti ja tietyt muut kivihiilitervan tisleet luokitel- laan ryhm(cid:228)(cid:228)n 2 kuuluviksi sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttaviksi aineiksi ja jonka mukaan tuotteisiin on merkitt(cid:228)v(cid:228) vaaralauseke R 45 (cid:148)Voi aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228)(cid:148). Luokitus sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheutta- vaksi aineeksi ei kuitenkaan ole tarpeen, jos voidaan osoittaa, ett(cid:228) aineen B(a)P-pitoisuus on alle 0,005 pai- noprosenttia (= 50 ppm) (18). T(cid:228)m(cid:228) poikkeaa IARC:n luokituksesta, jossa B(a)P-pitoisuutta ei ole m(cid:228)(cid:228)ritelty. 48) rajaksi yhteis(cid:246)n J(cid:228)senvaltiot vahvistivat direktiivin 67/548/ETY mukaut- tamista tekniikan kehitykseen k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) ty(cid:246)ryhm(cid:228)ss(cid:228) B(a)P-pitoisuuden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) 50 ppm sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavien ja muiden kuin sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavien kivihiilitervan tisleiden erottamiseksi toisis- taan luokitustarkoituksessa; raja-arvo vahvistettiin pelk(cid:228)n komission ja j(cid:228)senvaltioiden yhteisen julistuksen perus- teella. Julistuksessa todetaan, ett(cid:228) tilannetta tarkastellaan uudelleen, kun edell(cid:228) mainitun Fraunhofer-tutkimuslai- tiedossa; toksen tieteellisen tutkimuksen tulokset ovat tutkimus oli k(cid:228)ynnistetty teollisuuden aloitteesta yhteis- ty(cid:246)ss(cid:228) IARC:n kanssa, eik(cid:228) tutkimus ollut viel(cid:228) valmistu- nut. On my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228), ett(cid:228) vuonna 1994 ei ollut k(cid:228)y- t(cid:246)ss(cid:228) kokeellista tietoa sen osoittamiseksi, aiheuttaako sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228). alle 50 ppm:(cid:228)(cid:228) B(a)P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228) kreosootti Tilanne on muuttunut, ja Fraunhofer-tutkimuslaitoksen tekem(cid:228)n tutkimuksen tulokset esitet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228). 49) Kreosootin toksikokineettisist(cid:228) ominaisuuksista ihmisiss(cid:228) tai koe-el(cid:228)imiss(cid:228) ei viel(cid:228) tiedet(cid:228) paljon. PAH-yhdisteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llist(cid:228) imeytymist(cid:228) ihon l(cid:228)pi on tutkittu vasta (cid:228)sket- t(cid:228)in mittaamalla erittyneit(cid:228) pyreenin metaboliitteja (19): imeytyminen n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) vaihtelevan yksil(cid:246)iden v(cid:228)lill(cid:228) sek(cid:228) eri paikoissa ihoa samassa yksil(cid:246)ss(cid:228). Eri PAH-yhdisteiden imeytymist(cid:228) ihoon mitattiin erillisess(cid:228) tutkimuksessa (20). PAH-yhdisteet, esimerkiksi B(a)P, joiden molekyylipaino oli imeytyiv(cid:228)t hitaammin. Pyreeni-merkkiaineeseen perustuvat arviot B(a)P:n imey- suurempi kuin pyreenin, (15) EYVL 196, 16. 8. 1967, s. 1. (16) EYVL L 199, 30. 7. 1999, s. 57. (17) EYVL L 381, 31. 12. 1994, s. 1. (18) Neuvoston direktiivin 67/548/ETY liitteen I esipuheen huomautus M koskee kreosoottia. (19) Van Rooij J. G. M. , et. al. , Absorption of Polycyclic Aromatic Hyd- rocarbons Through Human Skin: Differences between Anatomical Sites and Individuals, J. Tox. Environ. Health, 38, 1993, s. 355. (20) Van Rooij J. G. M. , Dermal Exposure to Polycyclic Aromatic Hyd- rocarbons Among Workers, v(cid:228)it(cid:246)skirja ISBN 90-9007080-X, Nijmwegen 1993. tymisest(cid:228) ovat siten liian korkeita, ja tuloksiin on suh- tauduttava varauksellisesti. epidemiologisissa 50) On huomattava, ett(cid:228) kaikki el(cid:228)inkokeissa tai tutkimuksissa ihmisiin kohdistuvissa tehdyt havainnot perustuvat voimakkaaseen krooniseen altistu- miseen. Kirjallisuudessa ei ole mainintoja ihosy(cid:246)p(cid:228)ta- pauksista (tai muista sy(cid:246)p(cid:228)tapauksista), joiden syyksi voidaan katsoa muualla kuin ty(cid:246)ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) tapahtuva altistuminen kreosootille. 51) Altistuminen (ihokosketuksen tai hengityksen kautta) voi tapahtua levitett(cid:228)ess(cid:228) kreosoottia (tai karbolineumia) sis(cid:228)lt(cid:228)vi(cid:228) aineita siveltimell(cid:228) puuta kyll(cid:228)stett(cid:228)ess(cid:228) tai k(cid:228)y- tett(cid:228)ess(cid:228) k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta (aikuiset voivat altistua esimer- kiksi aidan rakentamisen tai muun yksityisen puuraken- nusty(cid:246)n yhteydess(cid:228), ja lapset voivat altistua leikkiess(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta valmistetuissa rakenteissa). Tuotteen suorasta k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) tai ep(cid:228)suorasta joutumisesta kosketuk- seen kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa johtuvasta altis- tumisesta kreosootille ei ole mitattua tietoa. Tutkimuk- sissa on kehitetty erilaisia malleja ja altistumisen lasken- tatapoja, joita k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228). Ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutukset 52) Monissa maissa on todettu kreosootin aiheuttaneen ymp(cid:228)rist(cid:246)n saastumista; syyn(cid:228) ovat olleet usein vanhat puunk(cid:228)sittelylaitokset. Tieto kreosootin joutumisesta ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n on saatu suurimmaksi osaksi teollisuuden kreosoottivuodoista ja k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistettujen kreosootti- laitosten aiheuttamasta saastumisesta. Ymp(cid:228)rist(cid:246)n saas- tuminen on todettu analysoimalla valikoituja PAH-yhdis- teit(cid:228), erityisesti B(a)P:t(cid:228). 53) Kreosootti on myrkyllist(cid:228) tietyille maassa el(cid:228)ville eli(cid:246)ille ja eritt(cid:228)in myrkyllist(cid:228) vesieli(cid:246)ille (96 tunnin LC-50-arvot ovat yleens(cid:228) alle 1 mg/l). Monet sen ainesosat ovat bio- logisesti kertyvi(cid:228). 54) PAH-yhdisteill(cid:228) on seuraavia ymp(cid:228)rist(cid:246)n kannalta t(cid:228)r- keit(cid:228) ominaisuuksia: (cid:151) PAH-yhdisteet sitoutuvat voimakkaasti maan orgaa- niseen ainekseen. (cid:151) PAH-yhdisteiden hajoaminen maaper(cid:228)ss(cid:228) ja muissa ymp(cid:228)rist(cid:246)n osissa on tavallisesti hidasta. Kreosootti- j(cid:228)(cid:228)m(cid:228)t voivat pysy(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) useita vuosia (yli 20(cid:151)30 vuotta). 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/33 (cid:151) T(cid:228)rkeimm(cid:228)t hajoamismuodot ovat valohajoaminen ja biologinen (auringon s(cid:228)teilyn vaikutuksesta) hajoaminen (tiettyjen bakteerien vaikutuksesta). Bio- loginen hajoaminen on mahdollista aerobisissa ja anaerobisissa olosuhteissa. Nelj(cid:228)st(cid:228) tai useammasta renkaasta koostuvat PAH-yhdisteet voivat olla hei- kosti hajoavia. (cid:151) Vesiv(cid:228)yliin joutuvat PAH-yhdisteet siirtyv(cid:228)t nopeasti sedimenttiin. (cid:151) Useimmat molekyylipainoltaan kevyemm(cid:228)t PAH-yh- disteet poistuvat vesiv(cid:228)yliss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)asiassa biologisen hajoamisen kautta, ja painavammat yhdisteet poistu- vat valohapettumisen ja sedimentoitumisen kautta. Herkemmin veteen liukenevien PAH-yhdisteiden bio- loginen hajoaminen tapahtuu aerobisissa ja anaero- bisissa olosuhteissa. PAH-yhdisteiden ainesosien on osoitettu kertyv(cid:228)n vesieli(cid:246)ihin. 55) PAH-p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) ilmaan, veteen ja maaper(cid:228)(cid:228)n voi tapahtua kyll(cid:228)styspaikalla kyll(cid:228)stys- ja varastointivaiheessa sek(cid:228) k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)yt(cid:246)n yhteydess(cid:228). Erilaisissa ymp(cid:228)rist(cid:246)n osissa tavattujen PAH-yhdisteiden alkuper(cid:228) kuitenkin vaihtelee (kyseeseen tulevat esimerkiksi kaikki palamis- prosessit, liikenne ja niin edelleen), ja esiintym(cid:228)m(cid:228)(cid:228)rien syyksi on usein vaikea m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) tietty tekij(cid:228), kuten kreo- sootilla k(cid:228)sitelty puu. 56) Ruotsissa tehdyss(cid:228) tutkimuksessa (21) osoitettiin, ett(cid:228) 40 vuotta maassa olleiden, kreosootilla kyll(cid:228)stettyjen p(cid:246)lk- kyjen sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)n kreosootin yhdisteist(cid:228) osa oli h(cid:228)vinnyt, erityisesti ne osat, joiden kiehumispiste oli alhaisin (alle 270 (cid:176)C). Maanpinnan yl(cid:228)puolella olevista p(cid:246)lkynosista h(cid:228)visi suurempi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) yhdisteit(cid:228). Liuenneiden yhdistei- den liikkuvuus oli kuitenkin eritt(cid:228)in v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228), ja niit(cid:228) l(cid:246)ydettiin ainoastaan p(cid:246)lkkyjen l(cid:228)hell(cid:228) olevasta maasta. T(cid:228)m(cid:228) toteamus on yhdenmukainen sen havainnon kans- sa, ett(cid:228) PAH-yhdisteiden liikkuvuus maaper(cid:228)ss(cid:228) on voi- makkaan orgaaniseen ainekseen imeytymisen vuoksi eritt(cid:228)in v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228). 57) PAH-tasojen kasvun vesiymp(cid:228)rist(cid:246)iss(cid:228) on usein katsottu johtuvan kreosootilla k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta. Kreosootin ainesosien kulkeutuminen k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta veteen on voimakkaampaa makeassa vedess(cid:228) kuin merivedess(cid:228), mik(cid:228) on todettu monissa tutkimuksissa. Kulkeutuminen n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) olevan rajoitetumpaa merivedess(cid:228); er(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) tutki- muksessa todettiin, ett(cid:228) 10 vuotta meress(cid:228) olleissa paa- luissa oli j(cid:228)ljell(cid:228) 93 prosenttia alkuper(cid:228)isist(cid:228) kreosootti- yhdisteist(cid:228) (22). Alankomaissa on todettu rantapengerten (21) S. Holmroos, Analys av kreosotstolpar i Siml(cid:229)ngsdalen efter 40 (cid:229)rs exponering i f(cid:228)lt. Rapport nr. M205-252. 092. ˜lvkarleby: Vatten- fall utveckling. 1994. (22) L. L. Ingram et. al. , Migration of Creosote and Its Components from Treated Piling Sections in a Marine Environment, Proc. Ann. Meet. Am. Wood Preserv. Assoc. 78, 1982, s. 120. Katso my(cid:246)s alaviitteet 8 ja 13. suojarakenteista valuvan kreosootin aiheuttaneen sedi- menttien saastumista (23), ja samanlaista saastumista on havaittu entisten kyll(cid:228)styslaitosten aiheuttamaa saastu- mista koskevissa tutkimuksissa. 58) Mit(cid:228) tulee ihmisten altistumiseen, kreosootista per(cid:228)isin olevien PAH-yhdisteiden aiheuttamasta ymp(cid:228)rist(cid:246)n saas- tumisesta on vain v(cid:228)h(cid:228)n todellista mitattua tietoa. 3. 1. 2 Alankomaiden kanta 59) Alankomaissa harjoitetaan tiukkaa politiikkaa PAH-yh- disteit(cid:228) kohtaan. Vuonna 1993 Alankomaiden parla- mentti hyv(cid:228)ksyi yksitt(cid:228)isille PAH-yhdisteille suurimpaan sallittuun pitoisuuteen suhteutetut raja-arvot ja tavoite- arvot. PAH-pitoisuudet ovat ylitt(cid:228)neet suurimman salli- tun pitoisuuden jatkuvasti tietyiss(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n osissa. Sen vuoksi toisessa kansallisessa ymp(cid:228)rist(cid:246)poliittisessa suunnitelmassa p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ihin vaaditaan huomattavia v(cid:228)hen- nyksi(cid:228). Suunnitelmaan on sis(cid:228)llytetty kaikki PAH-p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)- jen l(cid:228)hteet, tai ne sis(cid:228)llytet(cid:228)(cid:228)n siihen my(cid:246)hemmin; l(cid:228)h- teit(cid:228) ovat kreosootilla k(cid:228)sitelty puu ja k(cid:228)sittelylaitokset, PAH-yhdisteit(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t pinnoiteaineet, bitumimaali, kaapelij(cid:228)tteen polttolaitokset, jalostamot, viem(cid:228)rist(cid:246)t, perusmetalliteollisuus, kemianteollisuus, puunpolttouunit ja liikenne. 60) Vuonna 1995 julkaistun rakennusteollisuuden ymp(cid:228)ris- t(cid:246)tavoitteita koskevan periaateohjelman seurauksena on toteutetaan tulevaisuudessa lukuisia toi- toteutettu tai menpiteit(cid:228) hallituksen ja eri talousel(cid:228)m(cid:228)n sektoreiden v(cid:228)listen sopimusten muodossa. SIVEB-p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osa t(cid:228)t(cid:228) jonka Alankomaiden harjoittamaa tiukkaa politiikkaa, tavoitteena on v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) huomattavasti kaikista l(cid:228)hteist(cid:228) per(cid:228)isin olevia PAH-p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228). Kreosootilla k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta per(cid:228)isin olevien p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen v(cid:228)hent(cid:228)minen tuotan- non, k(cid:228)yt(cid:246)n ja k(cid:228)yt(cid:246)nj(cid:228)lkeisen h(cid:228)vitt(cid:228)misen aikana muo- dostaa t(cid:228)rke(cid:228)n osan toimenpidett(cid:228). T(cid:228)rkein p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) silloin, kun saatavilla on muita vaihtoehtoja. A l a n k o m a i d e n e r i t y i s t i l a n n e 61) Euroopassa k(cid:228)ytettiin vuonna 1990 yhteens(cid:228) miljoona m3 kreosootilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta. Taulukossa 2 on yhteenveto kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kulutuksesta Euroopassa. (23) Ks. alaviite 8. L 329/34 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 Taulukko 2 Kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kulutus Euroopassa (1990) (24) Maa K(cid:228)ytt(cid:246) vuodessa 1990 (m3/vuosi) K(cid:228)ytt(cid:246) vuodessa/henkil(cid:246) (10ﬂ3 m3/henkil(cid:246) vuosi) K(cid:228)ytt(cid:246) vuodessa/km2 (m3/km2 vuosi) Saksa Alankomaat Espanja Italia Yhdistynyt kuningaskunta Ruotsi Ranska Belgia Norja Irlanti Suomi Tanska 150 000 100 000 93 000 74 000 65 000 57 000 45 000 26 000 20 000 20 000 13 000 5 000 Eurooppa 1 000 000 2,3 6,7 2,4 1,3 1,1 7,1 0,8 2,6 5,0 5,0 2,6 1,0 2,0 0,4 2,9 0,2 0,3 0,3 0,1 0,08 0,8 0,06 0,3 0,04 0,1 0,2 62) Alankomaat on absoluuttisten lukujen perusteella toi- seksi suurin kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) Saksan j(cid:228)lkeen. K(cid:228)ytt(cid:246) henkil(cid:246)(cid:228) kohti on Alankomaissa toiseksi suurinta Ruotsin j(cid:228)lkeen, ja kreosootilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta kulutetaan neli(cid:246)kilometri(cid:228) kohti Alankomaissa selv(cid:228)sti eniten; m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ovat jopa 15-kertaisia Euroopan keskita- soon verrattuna. Alankomaat on eritt(cid:228)in vesist(cid:246)inen maa. L(cid:228)hes 15 prosenttia sen pinta-alasta koostuu j(cid:228)rvis- t(cid:228), joista, kanaaleista ja muista vesiteist(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) johtuu Alankomaiden erityisest(cid:228) maantieteellisest(cid:228) sijainnista kolmen suuren joen, Reinin, Maasin ja Schelden suistos- sa. 63) Merenrannan ja jokien tulva-alueita on suojeltu keski- ajalta l(cid:228)htien rakentamalla patoja. Maan mukauttami- seksi asutuksen ja maanviljelyn tarpeisiin on kehitetty erityinen kuivatusj(cid:228)rjestelm(cid:228) (polderit). Padolla suojatut maa-alueet kuivatetaan keinotekoisten vesireittien muo- dostaman tihe(cid:228)n verkoston avulla, ja vesi pumpataan jokiin ja mereen. Alankomaiden pinta-alasta l(cid:228)hes puolet on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) polderialuetta, josta suurin osa on merenpinnan alapuolella. 64) Alankomaat on Euroopan tiheimmin asutettu maa. Lis(cid:228)ksi l(cid:228)hes 75 prosenttia v(cid:228)est(cid:246)st(cid:228) asuu tai ty(cid:246)skente- lee polderialueilla. V(cid:228)est(cid:246)n suuri asumistiheys sek(cid:228) voi- makas teollistuminen ja maatalous ovat tehneet polderi- alueista eritt(cid:228)in herkki(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n saasteille. (24) L(cid:228)hde: Ks. alaviite 8. 65) 66) 67) Jotta polderialueilla sijaitsevien vesiv(cid:228)ylien penkereet eiv(cid:228)t sortuisi, useimmat penkereet on varustettu suojara- kenteilla. Pengerten suojana on noin 10 000 kilometrin matkan verran kreosootilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta. Sen vuoksi kreosootilla k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta tapahtuva liukeneminen on yksi p(cid:228)(cid:228)syy PAH-yhdisteiden, kuten B(a)P:n, aiheutta- maan vesiymp(cid:228)rist(cid:246)n saastumiseen. Entist(cid:228) suurempien kreosootin B(a)P-pitoisuuksien (500 ppm:(cid:228)(cid:228)n saakka 50 ppm:n sijasta) salliminen lis(cid:228)isi p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) huomattavasti. vedess(cid:228) ennen adsorptiota PAH-yhdisteiden, B(a)P mukaan lukien, liukenevuus veteen on eritt(cid:228)in rajallista; yhdisteet kuitenkin kulkeutu- suspensiohiukkasiin. vat N(cid:228)m(cid:228) hiukkaset pyrkiv(cid:228)t yleens(cid:228) painumaan pohjaan hitaasti virtaavissa vesiv(cid:228)yliss(cid:228), ja voimakkaat suolapitoi- suudet vahvistavat t(cid:228)t(cid:228) prosessia. Kumpaakin ilmi(cid:246)t(cid:228) esiintyy Alankomaiden polderialueilla, mik(cid:228) johtaa n(cid:228)in sedimenttien ollen PAH-yhdisteiden kumuloitumiseen. Kumuloituneiden hajoaminen sedimenteiss(cid:228) on heikkoa sedimenttien anaerobisten olosuhteiden vuoksi. PAH-yhdisteiden saastuttamien PAH-yhdisteist(cid:228) johtuva sedimenttien saastuminen vai- kuttaa vesiekosysteemeihin. Alankomaiden rannikon sedimenteiss(cid:228) esiintyv(cid:228)n B(a)P:n sek(cid:228) kampeloiden mak- sasta l(cid:246)ydettyjen kasvainten v(cid:228)lill(cid:228) on riippuvuussuhde. My(cid:246)s ravintoketjussa alempana sijaitsevien lajien on todettu k(cid:228)rsiv(cid:228)n sedimenttien saastumisesta. Saastuneet sedimentit voivat muodostaa ihmisille vaaran kalastuk- sen, virkistyksen ja juomaveden jakelun yhteydess(cid:228). Eri- 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/35 tyinen vaaratilanne syntyy mittavissa tulvissa, sedimentin osia voi tuille laajoille maa-alueille. jolloin joutua maanviljelykseen tarkoite- 68) Alankomaiden parlamentti m(cid:228)(cid:228)ritti ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelua koskevan yleisen politiikan yhteydess(cid:228) B(a)P:n raja-ar- voksi 0,05 mg/kg sedimentin kuivamassaa. 69) Vuonna 1990 tehdyss(cid:228) tutkimuksessa sedimenttin(cid:228)ytteet luokiteltiin nelj(cid:228)(cid:228)n luokkaan, joiden erotteluperusteena k(cid:228)ytettiin n(cid:228)ytteiden B(a)P-pitoisuutta. Ainoastaan luo- kan 1 sedimentit kuuluvat raja-arvon toleranssialueelle. Tutkimuksen tulokset esitet(cid:228)(cid:228)n taulukossa 3. Taulukko 3 Vedenpohjan sedimenttien laatu (1990) (25) Luokka Alueelliset vesist(cid:246)t Valtion vesist(cid:246)t 1: < 0,05 mg B(a)P/kg kuiva- massaa 2: 0,05(cid:151)0,8 mg/kg 3: 0,8(cid:151)3 mg/kg 4: > 3 mg/kg 14 % 50 % 26 % 10 % 22 % 24 % 35 % 10 % Luokka 1: Sallittu sellaisenaan maaper(cid:228)ss(cid:228) ja vesist(cid:246)s- s(cid:228). Luokka 2: Sallittu, mille. jos ei muodosta uhkaa ekosystee- Luokka 3: Liejulaskeumat eiv(cid:228)t ole toivottuja. l(cid:228)hell(cid:228) olevaan maaper(cid:228)(cid:228)n Luokka 4: Puhdistusmahdollisuutta on tutkittava. 70) Vuonna 1993 suoritettu yli 10 000:ta juuri muodostu- neen sedimentin n(cid:228)ytett(cid:228) koskenut tutkimus osoitti, ett(cid:228) 95 prosenttia n(cid:228)ytteist(cid:228) ylitti raja-arvon (90 prosenttia alueellisten vesist(cid:246)jen kohdalla). 71) Tilanne ei ole ilmeisesti parantunut viime vuosien aika- na, ja n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) silt(cid:228), ett(cid:228) B(a)P-yhdisteiden aiheuttamaa saastumista koskevat raja-arvot ylittyv(cid:228)t selke(cid:228)sti suu- rimmassa osassa Alankomaiden vesiv(cid:228)ylien sedimenteis- t(cid:228). 72) Monissa tutkimuksissa arvioidaan, ett(cid:228) Alankomaiden B(a)P-p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t vesist(cid:246)ihin ovat noin 100 kg vuodessa. Lis(cid:228)ksi Alankomeiden l(cid:228)pi virtaavien jokien kuljettama B(a)P-m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on yli 1 800 kg vuodessa (noin 18-kertai- nen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kansallisiin p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ihin verrattuna). N(cid:228)m(cid:228) (25) L(cid:228)hde: Ks. alaviite 8. muista maista tulevat p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t sek(cid:228) laivaliikenteest(cid:228) (ja/tai muusta liikenteest(cid:228)) johtuva saastuminen rajoittuvat p(cid:228)(cid:228)- vesiv(cid:228)yliin (Alankomaiden k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)n termist(cid:246)n mukaan (cid:148)valtion vesist(cid:246)ihin(cid:148)). Sedimentit eiv(cid:228)t kulkeudu yl(cid:228)juok- suun alueellisiin vesist(cid:246)ihin. Kreosootilla k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta valmistettujen rantapengerten suojarakenteiden valumat vaikuttavat n(cid:228)in ollen olevan sedimenttien saas- tumisen p(cid:228)(cid:228)l(cid:228)hteen(cid:228) suurimmassa osassa Alankomaiden vesiv(cid:228)yli(cid:228) (alueellisia vesist(cid:246)j(cid:228)). 73) 74) Eri puolilla Alankomaita suoritetuissa tutkimuksissa (Fle- verwaard 1992, Noordoostpolderi 1993, Haarlemmer- meer-polderi 1989, Waddenin saaret ja merialue 1991, Walcheren 1993, Groenendalse Wetering 1995) on osoitettu, ett(cid:228) noin 80 prosenttia sedimenttien PAH-yh- disteist(cid:228) on per(cid:228)isin kreosootilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta sis(cid:228)lt(cid:228)- vist(cid:228) (sek(cid:228) uusien suojarakenteiden osalta ett(cid:228) jo useita vuosia k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olleen puun osalta). suojarakenteista Fleverwaardin vesiasioita k(cid:228)sittelev(cid:228) lautakunta l(cid:246)ysi kahden vesiv(cid:228)yl(cid:228)n sedimenttikerroksia koskevissa tutki- muksissaan selke(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisen riippuvuussuhteen PAH- yhdisteiden saastuttaman sedimentin ja kreosootilla k(cid:228)si- tellyst(cid:228) puusta tehtyjen suojarakenteiden v(cid:228)lilt(cid:228). Kun suojarakenteen asennuksesta oli kulunut vuosi, sedi- mentti luokiteltiin luokkaan 2; kahden vuoden kuluttua sedimentti kuului jo luokkaan 3. Luokittelun p(cid:228)(cid:228)perus- teena k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n kolmen yhdisteen, pyreenin, fluorantee- nin ja fenantreenin, avulla m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) PAH-pitoisuut- ta. Kuitenkin pelk(cid:228)t B(a)P-pitoisuudet, joiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli suurimmillaan 0,5(cid:151)2,3 mg/kg (kun kyseess(cid:228) on kuiva sedimentti), ylittiv(cid:228)t enimm(cid:228)kseen raja-arvon 0,5 mg/kg (kuiva sedimentti). 75) Tutkimus osoittaa, ett(cid:228) PAH-yhdisteet valuvat kreosoo- tilla k(cid:228)sitellyist(cid:228) suojarakenteista ja kerrostuvat my(cid:246)hem- min sedimenttiin, mik(cid:228) enemm(cid:228)n kuin kuusinkertaistaa kokonais-PAH-pitoisuuden. Groenendalse Wetering -tut- kimuksessa puolestaan sedimentin B(a)P-pitoisuuden todettiin kasvaneen 0,10:st(cid:228) 0,25 mg:aan/kg puolen vuoden kuluessa kreosootilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta sis(cid:228)lt(cid:228)vien suojarakenteiden asennuksesta. 76) Alankomaiden valtioneuvosto m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)si edell(cid:228) mainittujen tulosten perusteella kreosootilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta sis(cid:228)lt(cid:228)- vi(cid:228) suojarakenteita koskevasta lis(cid:228)rajoituksesta: kreosoo- tilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246) edellytt(cid:228)(cid:228) pintavesi(cid:228) koske- van lain mukaista lupaa. 77) BKH Consulting Engineers -yhti(cid:246)n tutkimuksesta k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) Alankomaiden parlamentin m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)m(cid:228) raja- arvo (keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen vuosittainen pitoisuus 1 ng/m3) ei ole ylittynyt Alankomaissa miss(cid:228)(cid:228)n kansalliseen ilman- tarkkailuverkostoon kuuluvissa tarkkailuasemissa. L 329/36 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 78) Noin 36 prosenttia (825 tonnia 2 300 tonnista) PAH:n aiheuttamasta ilman saastumisesta johtuu kreosootin k(cid:228)ytt(cid:228)misest(cid:228) puun kyll(cid:228)styksess(cid:228). Kreosootilla k(cid:228)sitel- lyst(cid:228) puusta per(cid:228)isin olevien B(a)P-p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen yhteism(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)n puun k(cid:228)ytt(cid:246)aikana on laskettu olevan 212 kg vuo- dessa (katso taulukko 4). Taulukko 4 Kreosootilla k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta per(cid:228)isin olevat vuosittaiset B(a)P-p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t Alankomaissa (26) 3. 1. 4 Ihmisten terveysriskit 82) Ennen varsinaisia arvioita koskevien huomautusten esit- t(cid:228)mist(cid:228) on todettava, ett(cid:228) k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)t ongelmat eiv(cid:228)t ole vain Alankomaiden erityisi(cid:228) ongelmia ja ett(cid:228) kaikki ongelmat voisivat koskea samalla tavalla muita j(cid:228)senval- tioita. Saastumisen l(cid:228)hde Maaper(cid:228) (kg/vuosi) Ilma (kg/vuosi) Vesi (kg/vuosi) a ) A l a n k o m a i d e n k a n t a Rautatiet Vesirakentaminen Hedelm(cid:228)nviljely Maanviljely Muu aitaaminen 55 166 13 15 24 110 33 26 30 47 (cid:151) 133 (cid:151) (cid:151) (cid:151) Yhteens(cid:228) 256 212 133 79) Karbolineumista per(cid:228)isin olevien B(a)P-p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen arvel- laan olevan vuodessa 50 kg. Lis(cid:228)ksi kreosootilla k(cid:228)sitel- lyst(cid:228) puusta k(cid:228)sittelyn ja varastoinnin aikana ilmaan vuodessa joutuvat 100(cid:151)150 kg. B(a)P-p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t kansalliset ovat 80) Tutkimuksen mukaan kreosoottia k(cid:228)ytt(cid:228)vien kyll(cid:228)styslai- tosten l(cid:228)heisyydess(cid:228) asuva v(cid:228)est(cid:246) on valittanut hajuhai- toista ja limakalvojen (cid:228)rtymisest(cid:228). P(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) voi synty(cid:228) k(cid:228)sittelyn yhteydess(cid:228) ja erityisesti juuri kyll(cid:228)stetyn puun varastoinnin yhteydess(cid:228). Kyll(cid:228)styslaitosten l(cid:228)heisyydess(cid:228) mitatuista ilman PAH- ja B(a)P-m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) on kuitenkin eritt(cid:228)in v(cid:228)h(cid:228)n tietoa. 3. 1. 3 Alankomaiden kannan arviointi 81) Edell(cid:228) esitetyn perusteella voidaan tehd(cid:228) se johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, jotka johtuvat ett(cid:228) Alankomailla on erityisvaatimuksia, kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun runsaasta k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) ja sen aiheuttamasta Alankomaiden vesiv(cid:228)ylien sedimenttien saastumisesta. T(cid:228)m(cid:228) oikeuttaa sellaisen puun k(cid:228)yt(cid:246)n kielt(cid:228)misen, joka on k(cid:228)sitelty 50(cid:151)500 ppm:(cid:228)(cid:228) B(a)P:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) kreosootilla, sek(cid:228) vaatimuksen, ett(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n kreosootin valumista k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta v(cid:228)hent(cid:228)vi(cid:228) eri- tyisi(cid:228) kyll(cid:228)stysmenetelmi(cid:228). (26) L(cid:228)hde: Ks. alaviite 8. Juuri 83) Alankomaiden tutkimuksessa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n suurimmaksi osaksi ihmisten B(a)P-p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ille altistumista koskevaa ris- kinarviointiongelmaa. t(cid:228)t(cid:228) riskinarviointia k(cid:228)yte- t(cid:228)(cid:228)n perusteluna Alankomaiden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksille, joissa kiel- let(cid:228)(cid:228)n kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246) tiettyihin tar- koituksiin, vaikka B(a)P-pitoisuus olisikin alle 50 ppm. Arvioinnin oletetaan lis(cid:228)ksi tukevan osaltaan Alankomai- den kantaa, jonka mukaan kreosootin 50 ppm:n ylitt(cid:228)- v(cid:228)(cid:228) B(a)P-pitoisuutta ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228) miss(cid:228)(cid:228)n olosuh- teissa. 84) Riskinarviointi koski seuraavia kolmea v(cid:228)est(cid:246)ryhm(cid:228)(cid:228): (cid:151) kreosoottilaitosten ty(cid:246)ntekij(cid:228)t (cid:151) kreosoottilaitosten l(cid:228)heisyydess(cid:228) asuva v(cid:228)est(cid:246) (cid:151) kreosootilla k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta valmistettujen tuottei- den kanssa tekemisiin joutuvat lapset. 85) Kreosoottilaitosten ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden riskinarvio on laskettu sen perusteella, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin he ovat altistuneet mita- tuille, kreosootista per(cid:228)isin oleville pyreenipitoisuuksille. Hengitysteitse tapahtuva altistuminen on mitattu muut- tamalla n(cid:228)m(cid:228) pitoisuudet B(a)P-pitoisuuksiksi olettaen, ett(cid:228) ilman B(a)P- ja pyreenipitoisuudet ovat samassa suh- teessa kuin vastaavat nestem(cid:228)isen kreosootin pitoisuu- det. Tuloksista k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) ihon altistumisaste oli vai- kutusrajan (= Alankomaissa hyv(cid:228)ksytyn suurimman salli- tun pitoisuuden) alapuolella sellaisen kreosootin osalta, ja t(cid:228)m(cid:228)n rajan jonka B(a)P-pitoisuus oli alle 50 ppm, yl(cid:228)puolella sellaisen kreosootin osalta, jonka B(a)P-pitoi- suus oli 500 ppm. Hengitysteitse tapahtuvan altistu- misasteen todettiin olevan aina vaikutusrajan alapuolella arvioituihin ja mitattuihin tietoihin perustuvien B(a)P-pi- toisuuksien osalta. Komission teett(cid:228)m(cid:228) tutkimus tukee Alankomaiden esitt(cid:228)mi(cid:228) ihoaltistumista koskevia tutki- mustuloksia. Hengitysteitse altistumisen osalta tutkimuksessa todetaan Alankomaiden olettamus- ten edustavan pahinta mahdollista tilannetta. Lis(cid:228)ksi on huomattava, ett(cid:228) ty(cid:246)per(cid:228)ist(cid:228) altistumista koskeva s(cid:228)(cid:228)tely tapahtuvan 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/37 ei sis(cid:228)lly direktiivin 94/60/EY tavoitteisiin ja ett(cid:228) sit(cid:228) k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n muussa yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) ja kansalli- sessa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) (27). 89) Alankomaiden viranomaiset pyrkiv(cid:228)t osoittamaan n(cid:228)i- den arvioiden perusteella, ett(cid:228) direktiivi ei takaa ihmis- ten terveyden riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) suojelua. 86) 87) L(cid:228)heisyydess(cid:228) asuvan v(cid:228)est(cid:246)n altistuminen on laskettu kokonaan kreosoottilaitoksista per(cid:228)isin olevien arvioitu- jen p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)tietojen perusteella. Todellisia tietoja ei ollut k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228). Tuloksena oli suuressa m(cid:228)(cid:228)rin teoreettinen l(cid:228)hestymistapa, jonka mukaan sek(cid:228) ihon kautta ett(cid:228) hen- gitysteitse tapahtuva altistuminen johtaa riskeihin, joita ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228), sellaisen kreosootin osalta, jonka B(a)P-pitoisuus enint(cid:228)(cid:228)n on 500 ppm, ja hyv(cid:228)ksytt(cid:228)viin riskeihin sellaisen kreosootin osalta, jonka B(a)P-pitoi- suus on alle 50 ppm. Lasten joutumista kosketuksiin kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa koskeva riskinarvio osoitti, ett(cid:228) suun kautta tapahtuva altistuminen oli vaikutusrajan alapuolella. Koska ihon kautta tapahtuvaa altistumista koskevia tie- toja ei ollut k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228), t(cid:228)m(cid:228) altistumisaste laskettiin B(a)P:t(cid:228) 50 ppm sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa tekemisiin joutuvien kokoonpanotehtaan ty(cid:246)nte- kij(cid:246)iden k(cid:228)sien ja k(cid:228)sivarsien altistumisen perusteella. Laskettu altistuminen ylitti vaikutusrajan. Komissiolle tehdyss(cid:228) tutkimuksessa kuitenkin huomautetaan Alanko- maiden laskelmista l(cid:246)ydetyst(cid:228) virheest(cid:228); lasketun altistu- misen oikea tulos olisikin yht(cid:228) suuruusluokkaa alempi, ja siten altistumisaste olisikin melko l(cid:228)hell(cid:228) vaikutusra- jaa. 88) Taulukossa 5 esitet(cid:228)(cid:228)n yhteenveto riskinarvioinnin tuloksista. Taulukko 5 Suoritetun riskinarvioinnin tulokset (28) Ryhm(cid:228) Altistumistapa Kreosootin B(a)P- pitoisuus (ppm) Riski ei-hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) Ty(cid:246)ntekij(cid:228)t Iho L(cid:228)hist(cid:246)n asukkaat Lapset Hengitystiet Hengitystiet Ruoansula- tuselimist(cid:246) Ruoansula- tuselimist(cid:246) Iho 500 50 500 50 500 50 500 50 50 50 Kyll(cid:228) Ei Ei Ei Kyll(cid:228) Ei Kyll(cid:228) Ei Ei Kyll(cid:228) (?) b ) M y r k y l l i s y y t t (cid:228) , e k o m y r k y l l i s y y t t (cid:228) j a y m p (cid:228) r i s t (cid:246) (cid:228) k (cid:228) s i t t e l e v (cid:228) n t i e d e k o m i t e a n a r v i o 90) jolla direktiivi(cid:228) 94/60/EY, Laadittaessa direktiivi 67/548/ETY mukautettiin tekniikan kehitykseen kahden- nenkymmenennenensimm(cid:228)isen kerran, j(cid:228)senvaltiot p(cid:228)(cid:228)- siv(cid:228)t sopimukseen siit(cid:228), ett(cid:228) 50 ppm oleva B(a)P-pitoi- suus voidaan katsoa turvalliseksi. Kuten edell(cid:228) mainittiin, sopivat kuitenkin yhteisess(cid:228) komissio ja j(cid:228)senvaltiot julistuksessa siit(cid:228), ett(cid:228) ne tarkistavat tilanteen niiden tulosten perusteella, jotka saadaan teollisuuden aloit- teesta ja IARC:n kanssa yhteisty(cid:246)ss(cid:228) teht(cid:228)vist(cid:228) kivihii- litervan tisleiden sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavia ominaisuuksia kos- kevasta meneill(cid:228)(cid:228)n olevasta tutkimuksesta. 91) Tutkimuksen (29) oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) valmistua joulukuussa 1996. Se annettiin lopulta komission k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tammikuussa 1998. Tutkimuksessa testattiin sponsoroivan yhti(cid:246)n (R(cid:252)ttgers-VfT AG, Saksa) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n antamien B(a)P-pitoi- suudeltaan 10 ja 275 ppm olevien kahden kreosootti- tuotteen sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavia vaikutuksia. Tuotteiden kor- kean viskositeetin takia niit(cid:228) ei voitu testata suoraan hiirten iholla, vaan tuotteet laimennettiin tolueenilla. Kokeessa testattiin tuotetta 62 hiiren ryhmill(cid:228) 78 viikon ajan erivahvuisina liuoksina ja siten eri B(a)P-pitoisuuksi- na; lis(cid:228)ksi testattiin puhtaita B(a)P-liuoksia ja puhdasta tolueenia (2 kertaa viikossa, 25 (cid:181)l). Tutkimusaikana havaittiin kasvainten muodostumista, ja koe-el(cid:228)imet tut- kittiin tarkasti tutkimuksen j(cid:228)lkeen. 92) Komissio antoi t(cid:228)m(cid:228)n tutkimuksen sek(cid:228) kaikki muut kreosoottia koskevia tieteellisi(cid:228) tietoja ja altistumista koskevia tietoja sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t asiakirjat myrkyllisyytt(cid:228), eko- myrkyllisyytt(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)n tiedekomitean k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi. Tiedekomiteaa pyydettiin arvioimaan, riit- t(cid:228)(cid:228)k(cid:246) tieteellinen n(cid:228)ytt(cid:246) tukemaan k(cid:228)sityst(cid:228), ett(cid:228) kulutta- jille aiheutuu sy(cid:246)p(cid:228)riski B(a)P:t(cid:228) alle 50 ppm sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) kreosootista t(cid:228)llaisella kreosootilla k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta, ja mik(cid:228)li riski on olemassa, arvioimaan, voi- daanko riskin suuruus arvioida tai kvantifioida. Tiedeko- mitea antoi lausuntonsa 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1998. ja/tai (27) Neuvoston direktiivi 89/391/ETY toimenpiteist(cid:228) ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden ty(cid:246)ss(cid:228) turvallisuuden ja terveyden parantamisen edist(cid:228)miseksi (EYVL L 183, 29. 6. 1989, s. 1). Neuvoston direktiivi 90/394/ETY, ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden suojelemisesta sy(cid:246)p(cid:228)sairauden vaaraa aiheuttaville tekij(cid:246)ille altistumiseen ty(cid:246)ss(cid:228) liittyvilt(cid:228) vaaroilta (EYVL L 196, 21. 6. 1990, s. 1). (28) L(cid:228)hde: Ks. alaviite 8. 93) Tiedekomitea toteaa, ett(cid:228) Fraunhofer-tutkimuslaitoksen tutkimus on suunniteltu huolellisesti ja ett(cid:228) tutkimus vahvistaa kivihiilitervavalmisteiden karsinogeenisuuden. (29) Ks. alaviite 11. L 329/38 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 PAH-yhdisteiden, B(a)P mukaan lukien, genotoksisen potentiaalin vuoksi kyseisille yhdisteille ei voi m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavaa enimm(cid:228)ispitoisuutta. Tutkimuksesta k(cid:228)y selke(cid:228)sti ilmi, ett(cid:228) tutkittujen valmisteiden B(a)P-pi- toisuuden sek(cid:228) kasvaimen saaneiden el(cid:228)inten lukum(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)n v(cid:228)lill(cid:228) on lineaarinen annos-vastesuhde. Kummankin valmisteen kyky synnytt(cid:228)(cid:228) ihokasvaimia on viisinkertai- nen verrattuna puhtaaseen B(a)P:hen, mik(cid:228) johtuu oletet- tavasti kreosootin muista sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavista ainesosis- ta. Tutkimuksesta voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) kreosootti, jonka B(a)P-pitoisuus on 50 ppm, voi aiheuttaa huomattavaa ihosy(cid:246)v(cid:228)n esiintyvyytt(cid:228) hiirill(cid:228). 94) Hiirten ihoaltistumiskokeessa havaittujen vaikutusten merkityst(cid:228) ihmisen altistumistilanteita silm(cid:228)ll(cid:228)pit(cid:228)en ei voida arvioida riitt(cid:228)v(cid:228)sti nykyisten tietojen perusteella. Hiirten karsinogeenisuustietojen ekstrapoloiminen ihmi- siin tuo mukanaan my(cid:246)s tiettyj(cid:228) ep(cid:228)varmuustekij(cid:246)it(cid:228), mik(cid:228) johtaa vaikeuksiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) hiirilt(cid:228) mitattuja karsi- nogeenisuustietoja suoraan ihmisten sy(cid:246)p(cid:228)riskin arvioi- misessa. Ihon herkkyys altistua kreosootin sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) ai- heuttaville tekij(cid:246)ille on riippuvainen el(cid:228)inlajista, ja herk- kyyteen vaikuttavat ihon morfologia ja fysiologia, ihossa tapahtuva metabolinen aktivaatio ja inaktivaatio sek(cid:228) korjautumisprosessit. Kaiken k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevan tiedon perusteella sy(cid:246)p(cid:228)riski(cid:228) on vaikea arvioida tieteellisin perustein esimerkiksi kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa tekemisiin joutuvien lasten osalta. 95) Tiedekomitea laski Fraunhofer-tutkimuslaitoksen teke- m(cid:228)ss(cid:228) tutkimuksessa saatujen tietojen perusteella puh- taan B(a)P:n sy(cid:246)v(cid:228)naiheuttamiskyky(cid:228) kuvaavaksi T25-an- nokseksi 13 (cid:181)g painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228). T25 on paino- kiloa kohti annettava krooninen p(cid:228)ivitt(cid:228)isannos, joka johtaa 25 prosentilla koe-el(cid:228)imist(cid:228) kasvaimen muodos- tumiseen tietyss(cid:228) kudoksessa lajille tyypillisen elini(cid:228)n aikana. Testattujen kreosoottivalmisteiden kyky aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) oli viisinkertainen (2,7 (cid:181)g painokiloa kohti p(cid:228)i- v(cid:228)ss(cid:228)). 96) Tiedekomitealla ei ollut k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) mitattua tietoa suren yleis(cid:246)n altistumisesta kreosootille. Komitean k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)n annetuissa tutkimuksissa on laskettu useita arvoja erilaisten mallien, oletusten ja tilanteiden perusteella. Kriittisimm(cid:228)n altistumisen osalta, joka koski B(a)P-yhdis- teit(cid:228) 50 ppm sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun lapsia, Alankomaiden kanssa kosketukseen joutuvia viranomaiset olivat p(cid:228)(cid:228)tyneet altistumisarvoon 2 ng B(a)P:t(cid:228) painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228) (altistumisaika 3 tuntia p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228)). Yhdessa komission tilaamassa tutkimuksessa, jossa oli k(cid:228)ytetty jonkin verran erilaisia menetelmi(cid:228), p(cid:228)(cid:228)- dyttiin altistumisannoksiin 0,85 ng painokiloa kohti p(cid:228)i- v(cid:228)ss(cid:228) (altistumisaika 2 tuntia p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228)) ja 1,7 ng painoki- loa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228) (altistumisaika 4 tuntia p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228)). 97) Jos altistumista koskevissa arvioissa esitetty B(a)P-arvo kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa kosketukseen joutu- vien lasten tapauksessa eli 2 ng painokiloa kohti p(cid:228)i- v(cid:228)ss(cid:228) olisi t(cid:228)m(cid:228) johtaisi elinik(cid:228)iseen suuruudeltaan 1,92 (cid:215) 10ﬂ4 olevaan sy(cid:246)p(cid:228)ris- l(cid:228)hell(cid:228) todellista altistumista, kiin elinik(cid:228)isen p(cid:228)ivitt(cid:228)isen altistumisen osalta, mik(cid:228) olisi selv(cid:228)sti huolestuttavaa, suuruudeltaan 2,74 (cid:215) 10ﬂ5 ole- vaan sy(cid:246)p(cid:228)riskiin 10 vuoden p(cid:228)ivitt(cid:228)isen altistumisen osalta 70 vuoden aikana sek(cid:228) suuruudeltaan 1,37 (cid:215) 10ﬂ5 olevaan sy(cid:246)p(cid:228)riskiin 5 vuoden p(cid:228)ivitt(cid:228)isen altistumisen osalta 70 vuoden aikana. Toisessa tutkimuksessa lasket- tujen altistumisannosten k(cid:228)ytt(cid:246) muuttaisi riski(cid:228) annosten suhteessa. 98) Uusimmassa tutkimuksessa saadun kreosootin ihosy(cid:246)p(cid:228)- vaikutuksen annos-vastesuhteen, siten kuin tiedekomitea on sen laskenut, ja valitun altistumismallin perusteella riski on n(cid:228)in ollen jonkin verran tai selke(cid:228)sti yli arvon 1 (cid:215) 10ﬂ5, jota Maailman terveysj(cid:228)rjest(cid:246) on ehdottanut juomavedess(cid:228) olevien genotoksisten sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavien aineiden hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)ksi riskitasoksi. 99) Altistumiseen liittyy kuitenkin monia ep(cid:228)varmuustekij(cid:246)i- t(cid:228). Tiedekomitean mukaan Alankomaiden suorittamat laskelmat muodostavat toisaalta (liioitellusta altistumis- mallista johtuvan) liian suuren arvion ja toisaalta liian pienen arvion (mik(cid:228) johtuu siit(cid:228), ett(cid:228) huomioon ei ollut otettu kreosootin viisinkertaista riski(cid:228) B(a)P:hen verrattu- na). Koska tiedekomitea on ottanut j(cid:228)lkimm(cid:228)isen seikan huomioon, tulos voi olla liian korkea arvio liioitellun ris- kimallin k(cid:228)ytt(cid:228)misen vuoksi. 100) Lis(cid:228)ksi tiedekomitea huomauttaa, ett(cid:228) altistumisarvoa 2 ng B(a)P:t(cid:228) painokiloa kohti p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228), joka on pahim- pana mahdollisena tilanteena pidett(cid:228)v(cid:228) altistuminen B(a)P:lle lasten joutuessa kosketukseen kreosootilla k(cid:228)si- tellyn puun kanssa, on verrattava arvioihin, jotka koske- vat B(a)P:n joutumista elimist(cid:246)(cid:246)n ravinnon kautta. Vuo- sittain ravinnon kautta elimist(cid:246)(cid:246)n joutuvan B(a)P-m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)n on arvioitu olevan suuruusluokkaa 0,3(cid:151)1,6 mg, mist(cid:228) saataisiin 70 kg painavien henkil(cid:246)iden p(cid:228)ivit- t(cid:228)isannokseksi 12(cid:151)63 ng painokiloa kohti. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ovat siten selv(cid:228)sti suurempia kuin lasten saamat annokset n(cid:228)iden joutuessa kosketukseen kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa. 101) Tiedekomitea tekee seuraavat yleiset johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset: 1. (cid:151) B(a)P:n genotoksisuuden ja Fraunhofer-tutkimus- laitoksessa tehdyn hiirten ihoaltistumiskokeen tulosten perusteella tieteellinen n(cid:228)ytt(cid:246) riitt(cid:228)(cid:228) tukemaan n(cid:228)kemyst(cid:228), jonka mukaan kuluttajille aiheutuu sy(cid:246)p(cid:228)riski jo alle 50 ppm B(a)P:t(cid:228) sis(cid:228)l- t(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) kreosootista ja/tai t(cid:228)llaisella kreosootilla k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta. (cid:151) B(a)P on testatun kreosoottivalmisteen aiheutta- man sy(cid:246)p(cid:228)vaaran hyv(cid:228) indikaattori, koska sy(cid:246)- v(cid:228)n esiintyvyyden ja B(a)P-annoksen v(cid:228)lill(cid:228) oli lineaarinen vastaavuussuhde. Kreosoottivalmis- teen kyky aiheuttaa sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) oli kuitenkin viisin- kertainen verrattuna valmisteen B(a)P-pitoisuu- den perusteella arvioituun kykyyn. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/39 2. (cid:151) Vaikka otetaan huomioon kreosootilla k(cid:228)sitellyn lapsille puun kanssa kosketukseen joutuville aiheutuvien riskien arviointiin liittyv(cid:228)t huomatta- vat ep(cid:228)varmuustekij(cid:228)t, riskin suuruus antaa k(cid:228)y- tett(cid:228)viss(cid:228) olevien tietojen perusteella selv(cid:228)sti aihetta huoleen. Suurin arvioitu altistuminen on kuitenkin noin 6(cid:151)30 kertaa alempi kuin aikuis- v(cid:228)est(cid:246)n altistuminen ravinnon kautta B(a)P:lle. tavoitteeseen pyrkimisen kannalta, koska t(cid:228)ss(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n mahdollisuudesta k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kreosoottia ja kreosoottia sis(cid:228)lt(cid:228)vi(cid:228) tuotteita, kun k(cid:228)ytt(cid:246) on sopu- soinnussa kansanterveyden ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelemisen tarpeen kanssa. (cid:151) Jotta voitaisiin altistumistilannetta arvioida entist(cid:228) paremmin, olisi suoritettava kyseiselle yhdisteelle altistuvia lapsia koskeva todellisuus- pohjainen ainetasetutkimus. T(cid:228)llaisen tutkimuk- sen suorittaminen olisi eritt(cid:228)in monimutkaista ja tutkimus vaatisi suuria voimavaroja, nostaisi esiin eettisi(cid:228) kysymyksi(cid:228). ja lis(cid:228)ksi 3. 1. 5 Yleinen arvio 102) Alankomaiden viranomaiset ovat osoittaneet, ett(cid:228) ranta- pengerten laajamittaista suojaamista edellytt(cid:228)v(cid:228)n Alan- komaiden maantieteellisen erityistilanteen vuoksi kreo- sootilla k(cid:228)sitellyn puun kulutus pinta-alaa kohti on Alankomaissa Euroopan unionin suurin. Kreosootin ainesosien valuminen vesiv(cid:228)yliin on aiheuttanut sen, ett(cid:228) suurin osa sedimenteist(cid:228) on PAH-yhdisteiden saastutta- mia yli hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vien rajojen. Toimenpiteet, joiden tar- koituksena on entisest(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) n(cid:228)iden ainesosien valumista vesiymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n, ovat siten oikeutettuja Alan- komaissa. 103) Komissio on saanut lis(cid:228)tietoja kreosootin riskeist(cid:228) ihmis- ten terveydelle direktiivi(cid:228) 94/60/EY koskevien samanta- paisten poikkeuspyynt(cid:246)jen yhteydess(cid:228), Saksa, Ruotsi ja Tanska ovat tehneet EY:n perustamissopimuk- sen entisen 100 a artiklan 4 kohdan perusteella. Se on saanut my(cid:246)s n(cid:228)it(cid:228) riskej(cid:228) koskevaa uuttaa tieteellist(cid:228) n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) laajasta tutkimuksesta, joka on tehty yhteis(cid:246)n direktiivin antamisen j(cid:228)lkeen. joita 104) Tiedekomitea arvioi n(cid:228)iden uusimpien tutkimustietojen perusteella, ett(cid:228) B(a)P:t(cid:228) alle 50 ppm sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228) kreosootti ja/tai t(cid:228)llaisella kreosootilla k(cid:228)sitelty puu aiheuttaa ihmi- sille sy(cid:246)p(cid:228)riskin, jonka suuruutta ei voida arvioida var- masti. Altistumista koskevat ep(cid:228)varmuustekij(cid:228)t huo- mioon ottaen komissio katsoo, ett(cid:228) toimenpiteet, joiden tarkoituksena on v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) ihon pitk(cid:228)llist(cid:228) kreosootille altistumisen mahdollisuutta joko jouduttaessa suoraan kosketukseen kreosootin kanssa tai jouduttaessa koske- tukseen kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kanssa, ovat perus- teltuja ennaltavarautumisperiaatteen mukaisesti. parlamentin 106) Komissio on jo aloittanut perustamissopimuksen 95 artiklan 7 kohdan mukaisesti tutkimuksen siit(cid:228), onko syyt(cid:228) mukauttaa direktiivin 94/60/EY kreosoottia koske- vat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset tekniikan kehitykseen. Lis(cid:228)ksi komissio arvioi kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1998 annetussa direktiiviss(cid:228) ja Euroopan 98/8/EY (30) s(cid:228)(cid:228)detyn tarkistusohjelman mukaisesti tar- kistusohjelman yleisen aikataulun mukaan ja ottaa samalla huomioon ohjelman tosiasiallisen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- non yhteydess(cid:228) mahdollisesti esiin tulevat ensisijaiset tutkimuksen ja teknologisen tavoitteet. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi kehitt(cid:228)misen kuuluvassa puiteohjelmaan nelj(cid:228)nteen meneill(cid:228)(cid:228)n olevassa tutkimushankkeessa tarkastellaan kreosootilla k(cid:228)siteltyjen pylv(cid:228)iden tuotantoketjua ja k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:228) (31). neuvoston 3. 2 Mielivaltainen syrjint(cid:228) 107) Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohta velvoittaa komission tarkastamaan, ettei kansallisia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) k(cid:228)y- tet(cid:228) mielivaltaiseen syrjint(cid:228)(cid:228)n. Yhteis(cid:246)n tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti se, ett(cid:228) syrjint(cid:228)(cid:228) ei esiinny, merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) samankaltaisessa tilanteessa olevia ei saa kohdella eri tavalla ja ett(cid:228) erilaisessa tilanteessa ole- via ei saa kohdella samankaltaisella tavalla. 108) Karbolineumin ja kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) puun suojauksessa koskevassa Alankomaiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) (torjunta-ai- nelaki ja SIVEB-p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s) s(cid:228)(cid:228)detty B(a)P:n enimm(cid:228)ispitoi- suus 50 ppm massaa kohti koskee erotuksetta kaikkia tuotteita riippumatta siit(cid:228), onko ne valmistettu Alanko- maissa vai tuotu sinne muista j(cid:228)senvaltioista (k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta voidaan tuoda Alankomaiden viranomaisten tie- donannon mukaisesti). Mit(cid:228) tulee yksitt(cid:228)isi(cid:228) lupia koske- vaan hyv(cid:228)ksynt(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n, jossa karbolineumin ja kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat ehdot ovat jopa viel(cid:228) anka- rampia, t(cid:228)m(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228) ei voi olla luonteeltaan mieli- valtaista syrjint(cid:228)(cid:228), koska ehdot koskevat ainoastaan teh- dask(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) Alankomaissa. Siten ei ole mit(cid:228)(cid:228)n todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) Alankomaiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) olisi k(cid:228)ytetty kei- nona mielivaltaiseen syrjint(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n taloudellisten toimijoiden kesken. 105) Lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228), jonka Alankomaiden viranomaiset ovat antaneet tiedoksi komissiolle, otetaan huomioon yleinen suhteellisuuden periaate, eli toimenpiteet eiv(cid:228)t n(cid:228)yt(cid:228) ylit- t(cid:228)v(cid:228)n sit(cid:228), mik(cid:228) on sopivaa ja tarpeellista perusteltuun (30) EYVL L 123, 24. 4. 1998, s. 1. (31) Tutkimussopimus FAIR5-CT98-3933 (nelj(cid:228)s TKK-puiteohjelma), Integrating the processes involved in the production os creosoted utility poles. L 329/40 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 3. 3 J(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lisen kaupan peitelty rajoittaminen olevan terveyden ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelu eik(cid:228) kaupan pei- telty rajoittaminen. toimenpiteet tuotteiden markkinointia 109) Yhteis(cid:246)n direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) poikkeavat tiukemmat kansalliset ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevien rajoitusten alalla muodostavat yleens(cid:228) kaupan esteen. Tuotteita, jotka voidaan saattaa laillisesti markkinoille muualla yhteis(cid:246)ss(cid:228), ei voida saattaa markki- noille kyseisiss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa. Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdassa m(cid:228)(cid:228)ritellyn k(cid:228)sitteen tarkoituk- sena on est(cid:228)(cid:228) se, ettei 4 kohdan perusteisiin pohjautuvia rajoituksia k(cid:228)ytet(cid:228) v(cid:228)(cid:228)riin tarkoituksiin siten, ett(cid:228) ne todellisuudessa ovatkin taloudellisia toimenpiteit(cid:228), toisin sanoen sellaisia toimenpiteit(cid:228), jotka on otettu k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n esteiden asettamiseksi muista j(cid:228)senvaltioista per(cid:228)isin ole- vien tuotteiden tuonnille kansallisen tuotannon v(cid:228)lilli- seksi suojelemiseksi. 110) Komission toimeksiannosta suoritettiin tutkimus (32) nii- den vaikutusten tarkastelemiseksi, jotka kaupalle ja kil- pailulle aiheutuvat direktiivi(cid:228) tiukempien Alankomaiden kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten voimassa pit(cid:228)misest(cid:228). TIS:n teke- m(cid:228)ss(cid:228) tutkimuksessa ker(cid:228)ttiin tietoa puun k(cid:228)sittelyss(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)n kreosootin sek(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden tuottaman k(cid:228)sitellyn puun vuosikohtaisista m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228), historiallisesta kehityksest(cid:228) sek(cid:228) siit(cid:228), miten edell(cid:228) mainitut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t muuttuvat, jos Alankomaat pit(cid:228)(cid:228) oman lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ns(cid:228) voimassa direktiivin 94/60/EY sijasta. T(cid:228)t(cid:228) tarkoitusta varten laadittiin kyselylomakkeet, jotka l(cid:228)hetettiin Euroo- pan yhteis(cid:246)n alueella toimiville kreosootin valmistajille ja myyjille sek(cid:228) puun kyll(cid:228)styst(cid:228) harjoittaville yrityksille. 111) Tutkimuksen mukaan Alankomaissa toimii yksi kreosoo- tin valmistaja. Noin kolme nelj(cid:228)sosaa kokonaistuotan- nosta (5 200 tonnia vuodessa) menee vientiin, ja noin 3 400 tonnia vuodessa tuodaan (enimm(cid:228)kseen Saksasta). Suurin osa muiden j(cid:228)senvaltioiden tuottajista toimii jotka Alankomaiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti, eiv(cid:228)t toimi, eiv(cid:228)t ole harjoittaneet kauppaa Alankomai- den kanssa. ja ne, 112) Mit(cid:228) tulee mahdollisesti k(cid:228)ytett(cid:228)viin kreosootin korvik- keisiin, esiin ei ole tullut tietoja, joiden mukaan Alanko- maille koituisi kansallista taloudellista etua korvikkeiden kehitt(cid:228)misest(cid:228), valmistuksesta tai viennist(cid:228). 113) Edell(cid:228) osoitettiin, ett(cid:228) kreosootin ja k(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246) antaa todellista aihetta huoleen ihmisten tervey- den kannalta sek(cid:228) Alankomaiden erityistilanteen vuoksi ymp(cid:228)rist(cid:246)n kannalta. Lis(cid:228)ksi kreosoottia koskevat kan- salliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ovat osa PAH-yhdisteit(cid:228) koskevaa yleisemp(cid:228)(cid:228) politiikkaa. Kansallisten lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n voi- massa pit(cid:228)misen todellinen tavoite vaikuttaa n(cid:228)in ollen 114) Komissio katsoo n(cid:228)in ollen, ettei ole mit(cid:228)(cid:228)n perusteita uskoa, ett(cid:228) Alankomaiden kreosoottia koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)k- set olisivat j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lisen kaupan peitelty(cid:228) rajoittamista. 3. 4 Sis(cid:228)markkinoiden toiminnan esteet 115) T(cid:228)m(cid:228) ehto, josta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n 95 artiklan 6 kohdan ensimm(cid:228)isess(cid:228) alakohdassa, on uusi verrattuna EY:n perustamissopimuksen entisen 100 a artiklan 4 kohtaan. T(cid:228)t(cid:228) ehtoa ei voi tulkita siten, ett(cid:228) se kielt(cid:228)isi sellaisten kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten antamisen, jotka voisivat vaikut- taa sis(cid:228)markkinoiden toteutumiseen. Itse asiassa kaikki kansalliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, jotka poikkeavat sis(cid:228)markkinoi- den toteutumiseen ja toimintaan t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) yhdenmu- kaistamistoimenpiteest(cid:228), ovat toimenpiteit(cid:228), jotka toden- n(cid:228)k(cid:246)isesti vaikuttavat sis(cid:228)markkinoihin. EY:n perusta- missopimuksen 95 artiklalla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn poikkeusmenette- lyn hy(cid:246)dyllisyyden s(cid:228)ilytt(cid:228)miseksi komissio katsoo, ett(cid:228) 95 artiklan 6 kohdan yhteydess(cid:228) sis(cid:228)markkinoiden toi- minnan esteen k(cid:228)site on ymm(cid:228)rrett(cid:228)v(cid:228) kohtuuttoman suureksi vaikutukseksi suhteessa tavoitteeseen. 116) Euroopan kreosoottiteollisuudelle ovat ERM:n (33) teke- m(cid:228)n tutkimuksen mukaan ominaisia seuraavat seikat: (cid:151) kreosoottia tuotetaan sivutuotteena eik(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tuot- teena (cid:151) tuotanto ylitt(cid:228)(cid:228) kulutuksen huomattavassa m(cid:228)(cid:228)rin (cid:151) kreosootin tuottajien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on pieni (cid:151) kysynt(cid:228) on v(cid:228)hentynyt. 117) T(cid:228)m(cid:228)n tilanteen vuoksi kreosootin toimittajat ovat yleens(cid:228) valmiita t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n asiakkaidensa esitt(cid:228)m(cid:228)t tuot- teita koskevat vaatimukset (jos se on teknisesti mahdol- lista). 118) Kreosootin tuotantolaitokset sijaitsevat Saksassa, It(cid:228)val- lassa, Belgiassa, Tanskassa, Ranskassa, Alankomaissa, Ita- liassa, Espanjassa ja Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa. Kreosoottia puun teolliseen kyll(cid:228)stykseen k(cid:228)ytt(cid:228)vien ammattimaisten puunkyll(cid:228)stysyritysten osuus kreosootin (32) W. D. Betts, Study of the Effects on Trade and Competition of the Retention by The Netherlands of its National Rules in Place of the Rules to be Established by Directive 94/60/EC, Tar Industries Ser- vices, Chesterfield (Yhdistynyt kuningaskunta), joulukuu 1995. (33) Environmental Resources Management, Trade and Competition Asessment of the German and Danish Request for Derogations on the Marketing and Use of Creosote, loppuraportti, kes(cid:228)kuu 1996. 22. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 329/41 on kulutuksesta j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) 10 prosentista vastaavat yksitt(cid:228)iset kuluttajat enimm(cid:228)k- seen Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa ja Irlannissa. prosenttia. J(cid:228)ljelle 90 ten ainesosien pitoisuuksia koskevat omat yksityiskohtai- set m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksens(cid:228). Useimmat valmistajat (cid:151) eiv(cid:228)t kuiten- kaan kaikki (cid:151) voivat valmistaa B(a)P-pitoisuudeltaan alle 50 ppm olevaa kreosoottia. 119) etup(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) Puunkyll(cid:228)stysyrityksiss(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)kohteet ovat televiestinn(cid:228)ss(cid:228) ja voimansiirrossa tarvittavat pylv(cid:228)(cid:228)t sek(cid:228) rautateiden ratap(cid:246)lkyt. Kreosootin koostumus vaih- telee k(cid:228)ytetyn kivihiilitervan, valmistusmenetelm(cid:228)n sek(cid:228) asiakkaan vaatimusten mukaan. Useimmilla suurk(cid:228)ytt(cid:228)- jill(cid:228) on itse asiassa kiehumisk(cid:228)yri(cid:228) ja kreosootin erityis- 120) Seuraavassa taulukossa 6 esitet(cid:228)(cid:228)n yhteenveto kreosoo- tin valmistajista ja tehtaiden sijainnista sek(cid:228) siit(cid:228), pysty- v(cid:228)tk(cid:246) tehtaat valmistamaan B(a)P-pitoisuudeltaan alle 50 ppm olevaa kreosoottia ja harjoittavatko ne kauppaa Alankomaiden kanssa. Taulukko 6 Kreosootin tuotanto, myynti ja kauppa Euroopassa (34) Maa Valmista- jien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Mahdollista tuottaa kreosoottia, jonka B(a)P-pitoisuus < 50 ppm Kreosootin myynti (tonnia vuodessa) 1995 Kauppaa k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n Alankomaiden kanssa It(cid:228)valta Belgia Tanska Ranska Saksa Alankomaat Espanja Yhdistynyt kuningaskunta Italia Kreikka Irlanti Ruotsi Suomi 1 1 1 1 1 1 2 2 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) Ei Kyll(cid:228) Kyll(cid:228) Kyll(cid:228) Kyll(cid:228) Kyll(cid:228) Kyll(cid:228)/Ei Kyll(cid:228) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 3 900 0 6 750 5 000 5 000 13 950 20 000 11 100 6 700 3 000 6 000 5 000 Ei Ei Ei Ei Kyll(cid:228) (cid:151) Ei Ei Ei Ei Ei Ei Ei 121) TIS:n (35) tekem(cid:228)n tutkimuksen mukaan noin kolme nel- j(cid:228)sosaa Alankomaiden kansallisesta tuotannosta menee ja suunnilleen sama m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tuodaan. Alanko- vientiin, maat tuo kreosoottia enimm(cid:228)kseen Saksasta, ja tuotu kreosootti on ja B(a)P-pitoisuudeltaan Alankomaiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaista. Monien muiden j(cid:228)senvaltioiden kreosoottituottajat pystyisiv(cid:228)t noudattamaan Alankomai- den vaatimuksia. 122) Kreosootilla k(cid:228)sitelty(cid:228) puuta k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n Alankomaissa p(cid:228)(cid:228)asiassa rautatieteollisuudessa (ratap(cid:246)lkyiss(cid:228)), vesira- kentamisessa (rantapengerten suojarakenteet), maanvilje- lyss(cid:228) (aitaaminen) sek(cid:228) hedelm(cid:228)nviljelyss(cid:228) (hedelm(cid:228)pui- den tukeminen). Kreosootilla k(cid:228)sitellyn puun kulutus on v(cid:228)hentynyt Alankomaissa tasaisesti (36) 120 000 m3:st(cid:228) vuonna 1985 noin 78 000 m3:iin vuonna 1992, ja m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)n odotettiin v(cid:228)henev(cid:228)n 60 000 m3:iin vuonna 1995. T(cid:228)m(cid:228) suuntaus n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) siis alkaneen ennen kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n hyv(cid:228)ksymist(cid:228). 123) Alankomaissa on kolme kreosoottia k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) puunk(cid:228)- sittelylaitosta. K(cid:228)sitellyn sahaamattoman ja sahatun puu- tavaran kansallinen tuotanto on laskenut 40 prosentilla vuosien (noin 23 000 m3:iin), ja k(cid:228)siteltyjen ratap(cid:246)lkkyjen tuotanto on laskenut noin 50 prosentilla 10 000 m3:iin. K(cid:228)sitellyn puun k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) kuvaavat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ovat noin kaksinkertaisia. Koska osa k(cid:228)sitellyst(cid:228) puusta menee vientiin, Alanko- maat on my(cid:246)s k(cid:228)sitellyn puun nettotuoja, joskin my(cid:246)s v(cid:228)lisen(cid:228) aikana 1990 1995 ja (34) L(cid:228)hteet: Ks. alaviitteet 32 ja 33. (35) Ks. alaviite 32. (36) Ks. alaviite 8. L 329/42 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 22. 12. 1999 tuonnin osuus on v(cid:228)henem(cid:228)ss(cid:228). Molemmat suuntaukset ovat alkaneet ennen kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n hyv(cid:228)ksy- mist(cid:228), ja suuntaukset ovat jatkuneet, vaikkei direktiivi(cid:228) 94/60/EY viel(cid:228) ollutkaan. 124) Kreosootin viennin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on kasvanut tasaisesti ajanjak- sona 1990(cid:151)1995, kun taas kreosootin tuonnin ja kreo- sootin k(cid:228)yt(cid:246)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on v(cid:228)hentynyt. Alankomaalaisten valmistajien viem(cid:228) kreosootti t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kuitenkin yleens(cid:228) Alankomaiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n muita tiukemmat vaa- timukset. 125) Jotkut valmistajat ovat esitt(cid:228)neet huolensa siit(cid:228) mahdolli- suudesta, ett(cid:228) Alankomaissa valmistettu B(a)P:t(cid:228) yli 50 ppm:(cid:228)(cid:228), mutta alle 500 ppm:(cid:228)(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228) kreosootti voitaisiin myyd(cid:228) muissa j(cid:228)senvaltioissa hintaan, jotka ei ole todellisten kustannusten mukainen, koska alanko- maalaiset tuottajat, jotka eiv(cid:228)t voisi markkinoida ainetta laillisesti Alankomaissa, pyrkisiv(cid:228)t v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)tteenk(cid:228)- sittelykustannuksia. Vaikuttaa kuitenkin silt(cid:228), ett(cid:228) vain yksi tapaus tukee t(cid:228)t(cid:228) olettamusta; Alankomaista per(cid:228)i- sin oleva 1 000 tonnin suuruinen ja direktiivin 94/60/EY vaatimukset t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228) l(cid:228)hetys myytiin perinteis- ten toimittajien hintoja alhaisemmalla hinnalla. T(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) olleen yksitt(cid:228)inen tapaus, eik(cid:228) todisteita ole riit- t(cid:228)v(cid:228)sti tukemaan sit(cid:228) oletusta, ett(cid:228) Alankomaiden mah- dollisesti vahvistama lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)isi sis(cid:228)markki- noita, koska normaalitapauksessa my(cid:246)s vientiin tarkoi- tettu kreosootti t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) Alankomaiden muita maita anka- rammat kansalliset vaatimukset. 126) Komissio katsoo edell(cid:228) olevien huomautusten perusteel- la, ettei ole mit(cid:228)(cid:228)n perusteita uskoa, ett(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sess(cid:228) k(cid:228)sitellyt Alankomaiden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset muodostaisivat sis(cid:228)markkinoiden toiminnalle esteen, joka olisi kohtuut- toman suuri tavoitteisiin n(cid:228)hden. kasteltu Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti, (cid:151) t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t mainittujen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten muodolliset vaa- timukset ja niit(cid:228) voidaan siten pit(cid:228)(cid:228) hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vin(cid:228), (cid:151) ovat perusteltuja ihmisten terveytt(cid:228) koskevista t(cid:228)r- keist(cid:228) syist(cid:228) ja erityistilanteen vuoksi ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelua koskevista t(cid:228)rkeist(cid:228) syist(cid:228), (cid:151) eiv(cid:228)t ole keino mielivaltaiseen syrjint(cid:228)(cid:228)n eiv(cid:228)tk(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lisen kaupan peitelty(cid:228) rajoittamista, eiv(cid:228)tk(cid:228) ne muodosta suhteetonta estett(cid:228) sis(cid:228)markki- noiden toiminnalle. 128) Komissio katsoo n(cid:228)in ollen, ett(cid:228) tiedoksi annetut kansal- liset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset voidaan hyv(cid:228)ksy(cid:228), ON TEHNYT SEURAAVAN P˜˜T(cid:214)KSEN: 1 artikla Hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n karbolineumia ja kreosoottia k(cid:228)sitteleviin torjunta- aineita koskevaan lakiin ja 12 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1992 annettuun torjunta-aineiden koostumusta, luokitusta, pakkaa- mista ja merkint(cid:246)j(cid:228) koskevaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen sis(cid:228)ltyv(cid:228)t s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)k- set. 2 artikla T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle. IV P˜˜TELM˜T Tehty Brysseliss(cid:228) 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1999. 127) Edell(cid:228) esitettyjen n(cid:228)k(cid:246)kohtien perusteella komissio kat- soo, ett(cid:228) kreosootin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, jotka Alankomaiden kuningaskunta on antanut tiedoksi enti- sen 100 a artiklan 4 kohdan perusteella ja joita on tar- Komission puolesta Erkki LIIKANEN Komission j(cid:228)sen