title: Neuvoston 22 päivänä lokakuuta 1999 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 41/1999 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi yhteisön vesipolitiikan puitteista

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU policy
water
water management

formats: html pdf print

text: 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/1 I (Tiedonantoja) NEUVOSTO NEUVOSTON 22 P˜IV˜N˜ LOKAKUUTA 1999 VAHVISTAMA yhteinen kanta N:o 41/1999 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/. /EY antamiseksi yhteis(cid:246)n vesipolitiikan puitteista (1999/C 343/01) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen (1), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2), ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3), noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty(cid:228) menettely(cid:228) (4), 3) sek(cid:228) katsovat seuraavaa: 1) Frankfurtissa 1988 j(cid:228)rjestetyn yhteis(cid:246)n vesipolitiikkaa k(cid:228)sitelleen ministeritason seminaarin p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228) koroste- taan sellaisen yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n tarvetta, joka kattaa ekologisen laadun. Neuvosto pyysi 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1988 antamassaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmassa (5) komissiota teke- m(cid:228)(cid:228)n ehdotuksia yhteis(cid:246)n alueen pintavesien ekologisen laadun parantamiseksi. 2) Vuonna 1991 Haagissa j(cid:228)rjestetyn, pohjavesi(cid:228) k(cid:228)sitelleen ministeritason seminaarin julistuksessa tunnustetaan, ett(cid:228) (1) EYVL C 184, 17. 6. 1997, s. 20, EYVL C 16, 20. 1. 1998, s. 14 ja EYVL C 108, 7. 4. 1998, s. 94. (2) EYVL C 355, 21. 11. 1997, s. 83. (3) EYVL C 180, 11. 6. 1998, s. 38. (4) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 11. helmikuuta 1999 (EYVL C 150, 28. 5. 1999, s. 419), neuvoston yhteinen kanta, vah- vistettu 22. lokakuuta 1999 ja Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, tehty (cid:133) (ei viel(cid:228) julkaistu virallisessa lehdess(cid:228)). (5) EYVL C 209, 9. 8. 1988, s. 3. tarvitaan toimia makean veden laadun ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n pitk(cid:228)- aikaisen huonontumisen v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi ja edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) vuoteen 2000 menness(cid:228) pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n toiminta- ohjelma, jonka tavoitteena on makean veden varojen kes- t(cid:228)v(cid:228) hoito ja suojelu. Neuvosto kehotti 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hel- mikuuta 1992 (6) ja 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1995 (7) antamissaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmissa laatimaan pohjavesi(cid:228) kos- kevan toimintaohjelman ja muuttamaan pohjaveden suo- jelemisesta tiettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamalta pilaantumiselta 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 80/68/ETY (8) osana yleist(cid:228) makean veden suojelua koskevaa politiikkaa. Jatkuvasti lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)st(cid:228) tarpeesta saada eri tarkoituksiin riitt(cid:228)v(cid:228)sti hyv(cid:228)laatuista vett(cid:228) aiheutuu yhteis(cid:246)n vesiin kohdistuvia kasvavia paineita. Euroopan ymp(cid:228)rist(cid:246)keskus esitteli kertomuksessaan (cid:148)Ymp(cid:228)rist(cid:246)n tilasta Euroopan unionissa (cid:151) 1995(cid:148) 10 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1995 ajan- tasaisen ymp(cid:228)rist(cid:246)ntilaraportin, jossa vahvistetaan toi- minnan tarve yhteis(cid:246)n vesien laadun ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n suojele- miseksi. 4) Neuvoston 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1995 antamissa p(cid:228)(cid:228)- telmiss(cid:228) edellytet(cid:228)(cid:228)n muun muassa uuden puitedirektii- vin laatimista kest(cid:228)v(cid:228)n vesipolitiikan perusperiaatteiden luomiseksi Euroopan unionissa sek(cid:228) kehotetaan komis- siota tekem(cid:228)(cid:228)n ehdotus. 5) Komissio antoi 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1996 Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan yhteis(cid:246)n vesipoli- tiikkaa koskevan tiedonannon, jossa esitet(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n vesipolitiikan periaatteet. (6) EYVL C 59, 6. 3. 1992, s. 2. (7) EYVL C 49, 28. 2. 1995, s. 1. (8) EYVL L 20, 26. 1. 1980, s. 43, direktiivi sellaisena kuin se on vii- L 377, direktiivill(cid:228) 91/692/ETY (EYVL meksi muutettuna 31. 12. 1991, s. 48). C 343/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 Komissio antoi 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1996 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseksi pohjave- den yhdennetty(cid:228) suojelua ja hoitoa koskevasta toiminta- suunnitelmasta (1). Komission ehdotuksessa kiinnitet(cid:228)(cid:228)n huomiota tarpeeseen ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n menettelyj(cid:228) makean veden oton s(cid:228)(cid:228)ntelemiseksi ja makean veden laadun ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n seuraamiseksi. 13) T(cid:228)m(cid:228)n direktiivin onnistuneen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon edelly- tyksin(cid:228) ovat tiivis yhteisty(cid:246) ja yhten(cid:228)inen toiminta yhtei- s(cid:246)n, j(cid:228)senvaltioiden ja paikallisella tasolla sek(cid:228) kansalai- sille ja vedenk(cid:228)ytt(cid:228)jille tiedottaminen, heid(cid:228)n kuulemi- sensa ja osallistumisensa. Komissio antoi 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1995 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kosteikkojen viisasta k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ja s(cid:228)ilytt(cid:228)mist(cid:228) koskevan tiedonannon, jossa tunnustetaan n(cid:228)iden t(cid:228)rke(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228) vesivarojen suojelussa. 8) On luotava yhten(cid:228)inen yhteis(cid:246)n vesipolitiikka. 9) Neuvosto kehotti 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1996, alueiden komitea 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1996, talous- ja sosiaali- komitea 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1996 ja Euroopan parla- mentti 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1996 komissiota tekem(cid:228)(cid:228)n ehdotuksen neuvoston direktiiviksi Euroopan vesipolitii- kan puitteista. Perustamissopimuksen 174 artiklan mukaisesti yhteis(cid:246)n ymp(cid:228)rist(cid:246)politiikan on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) edist(cid:228)(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n laadun s(cid:228)ilytt(cid:228)mist(cid:228), suojelua ja parantamista sek(cid:228) luonnonvaro- jen harkittua ja j(cid:228)rkev(cid:228)(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), ja sen on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) perus- tua ennalta varautumisen periaatteeseen sek(cid:228) periaattei- siin, joiden mukaan olisi ryhdytt(cid:228)v(cid:228) ennaltaehk(cid:228)iseviin toimiin, ymp(cid:228)rist(cid:246)vahingot olisi torjuttava ensisijaisesti niiden l(cid:228)hteell(cid:228) ja saastuttajan olisi maksettava. Perustamissopimuksen 174 artiklan mukaisesti yhteis(cid:246) ottaa ymp(cid:228)rist(cid:246)politiikkaansa valmistellessaan huomioon k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat tieteelliset ja tekniset tiedot, yhteis(cid:246)n eri alueiden ymp(cid:228)rist(cid:246)olosuhteet, yhteis(cid:246)n taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen kokonaisuutena ja yhteis(cid:246)n eri alueiden tasapainoisen kehityksen sek(cid:228) toimien toteutta- misesta tai toteuttamatta j(cid:228)tt(cid:228)misest(cid:228) mahdollisesti aiheu- tuvat hy(cid:246)dyt ja kustannukset. 14) Vesihuolto on Euroopan yleishy(cid:246)dyllisi(cid:228) palveluja koske- van komission tiedonannon (2) mukaan yleishy(cid:246)dyllinen palvelu. 15) On tarpeen yhdent(cid:228)(cid:228) vesien suojelua ja kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228) hoitoa edelleen muihin yhteis(cid:246)n politiikkoihin kuten energia- politiikkaan, liikennepolitiikkaan, maatalouspolitiikkaan, kalastuspolitiikkaan, aluepolitiikkaan ja matkailupolitiik- kaan. T(cid:228)ll(cid:228) direktiivill(cid:228) olisi luotava pohja jatkuvalle vuo- ropuhelulle ja strategioiden kehitt(cid:228)miselle eri politiikko- jen yhdent(cid:228)miseksi edelleen. T(cid:228)ll(cid:228) direktiivill(cid:228) voidaan my(cid:246)t(cid:228)vaikuttaa merkitt(cid:228)v(cid:228)sti my(cid:246)s muuhun j(cid:228)senvaltioi- den v(cid:228)liseen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n kuten Euroopan aluekehitys- suunnitelmaan (ESDP). 16) 17) Yhteis(cid:246)n vesipolitiikka edellytt(cid:228)(cid:228) avoimia, tehokkaita ja yhdenmukaisia lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)llisi(cid:228) puitteita. Yhteis(cid:246)n olisi luotava yhteiset periaatteet ja yleispuitteet toiminnalle. T(cid:228)ll(cid:228) direktiiviil(cid:228) olisi luotava n(cid:228)m(cid:228) puitteet sek(cid:228) koordi- noitava, yhdennett(cid:228)v(cid:228) ja pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) kehitett(cid:228)v(cid:228) edelleen vesien suojelun ja kest(cid:228)v(cid:228)n k(cid:228)yt(cid:246)n yleisperiaat- teita toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. -rakenteita yhteis(cid:246)ss(cid:228) ja T(cid:228)ll(cid:228) direktiivill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n vesiymp(cid:228)rist(cid:246)n s(cid:228)ilyt- t(cid:228)miseen ja parantamiseen. T(cid:228)m(cid:228) tavoite kohdistuu l(cid:228)hinn(cid:228) veden laatuun. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n ennakkovalvonta on veden hyv(cid:228)n laadun turvaamisen osatekij(cid:228), ja sen vuoksi olisi s(cid:228)(cid:228)dett(cid:228)v(cid:228) my(cid:246)s m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) koskevista toimenpiteist(cid:228) veden hyv(cid:228)n laadun turvaamiseksi. 18) Pohjavesimuodostuman m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llinen tila voi vaikuttaa kyseiseen muodostumaan yhteydess(cid:228) olevien pintavesien ja maaekosysteemien ekologiseen laatuun. 6) 7) 10) 11) 12) Yhteis(cid:246)n erilaiset olot ja tarpeet edellytt(cid:228)v(cid:228)t yksityiskoh- diltaan erilaisia ratkaisuja; erilaisuus olisi otettava huo- mioon suunniteltaessa ja toteutettaessa toimenpiteit(cid:228) ve- sist(cid:246)alueen puitteissa vesien suojelun ja kest(cid:228)v(cid:228)n k(cid:228)yt(cid:246)n turvaamiseksi. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset olisi teht(cid:228)v(cid:228) mahdollisimman l(cid:228)hell(cid:228) niit(cid:228) paikkoja, joissa veteen kohdistuu vaikutuksia tai sit(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n. J(cid:228)senvaltioiden vastuulla olevat toimet olisi asetettava etusijalle laatimalla alueellisiin ja paikalli- siin oloihin soveltuvia toimenpideohjelmia. 19) Yhteis(cid:246) ja sen j(cid:228)senvaltiot ovat sopimuspuolia useissa kansainv(cid:228)lisiss(cid:228) sopimuksissa, jotka sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t merkitt(cid:228)vi(cid:228) velvoitteita merivesien suojelemiseksi pilaantumiselta, eri- tyisesti Helsingiss(cid:228) 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1992 allekirjoi- tettu It(cid:228)meren alueen merellisen ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelua koskeva yleissopimus, jonka neuvosto on hyv(cid:228)ksynyt p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 94/157/EY (3), Pariisissa 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1992 allekirjoitettu Koillis-Atlantin meriymp(cid:228)rist(cid:246)n suo- (1) EYVL C 355, 25. 11. 1996, s. 1. (2) EYVL C 281, 26. 9. 1996, s. 3. (3) EYVL L 73, 16. 3. 1994, s. 19. 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/3 jelua koskeva yleissopimus, jonka neuvosto on hyv(cid:228)ksy- nyt p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 98/249/EY (1), sek(cid:228) Barcelonassa 16 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1976 allekirjoitettu V(cid:228)limeren suojele- mista pilaantumiselta koskeva yleissopimus, jonka neu- vosto on hyv(cid:228)ksynyt p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 77/585/ETY (2), ja siihen liittyv(cid:228) Ateenassa 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1980 allekirjoi- tettu V(cid:228)limeren suojelemista maalta per(cid:228)isin olevalta pilaantumiselta koskeva p(cid:246)yt(cid:228)kirja, jonka neuvosto on hyv(cid:228)ksynyt p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 83/101/ETY (3). T(cid:228)m(cid:228)n direktiivin on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) edist(cid:228)(cid:228) osaltaan sit(cid:228), ett(cid:228) yhteis(cid:246) ja sen j(cid:228)sen- valtiot kykenev(cid:228)t t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)m(cid:228) velvoitteet. 20) T(cid:228)m(cid:228)n direktiivin on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) vaikuttaa osaltaan haitallis- ten aineiden vesiin tapahtuvien p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen vaiheittaiseen v(cid:228)hent(cid:228)miseen. 21) Tarvitaan yhteisi(cid:228) periaatteita, jotta j(cid:228)senvaltioiden pyrki- mykset yhteis(cid:246)n alueen vesien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n ja laadun suojelun parantamiseksi voidaan sovittaa yhteen ja jotta voidaan edist(cid:228)(cid:228) kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228) vedenk(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), torjua useiden valtioiden alueelle vaikuttavia veteen liittyvi(cid:228) ongelmia, suojella vesiekosysteemej(cid:228) sek(cid:228) niihin suoraan yhteydess(cid:228) olevia maaekosysteemej(cid:228) ja kosteikkoja sek(cid:228) turvata ja kehitt(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n vesien k(cid:228)ytt(cid:246)mahdollisuuksia. 22) Olisi vahvistettava yhteiset m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t, jotka koskevat veden laatua ja, jos se on tarpeen ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelun kannalta, m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). Olisi asetettava ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteita, jotta voidaan taata pinta- ja pohjavesien hyv(cid:228)n tilan toteutuminen koko yhteis(cid:246)ss(cid:228). 23) 24) J(cid:228)senvaltioiden olisi pyritt(cid:228)v(cid:228) saavuttamaan v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n hyv(cid:228) vesien tila suunnittelemalla ja panemalla t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n yhdennettyjen toimenpideohjelmien avulla tarpeelliset toimenpiteet ottaen huomioon nykyiset yhteis(cid:246)n vaa- timukset. Vesien hyv(cid:228) tila olisi s(cid:228)ilytett(cid:228)v(cid:228) siell(cid:228) miss(cid:228) se jo vallitsee. Pohjavesien osalta olisi hyv(cid:228)n tilan vaatimi- sen lis(cid:228)ksi havaittava kaikki merkitykselliset ja pysyv(cid:228)t nousevat muutossuunnat pilaavien aineiden pitoisuuk- sissa ja ne pit(cid:228)isi k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)(cid:228) laskeviksi. Pinta- ja pohjavedet ovat periaatteessa uusiutuvia luon- nonvaroja. Erityisesti pohjaveden hyv(cid:228)n tilan turvaa- minen edellytt(cid:228)(cid:228) varhaisessa vaiheessa tapahtuvaa toi- mintaa ja suojelutoimien jatkuvaa pitk(cid:228)n ajan suunnitte- lua, koska pohjavesi muodostuu ja uusiutuu hitaasti. Tilan parantumiseen tarvittavan ajan pituus olisi otettava pohjavesien huomioon suuniteltaessa toimenpiteit(cid:228) (1) EYVL L 104, 3. 4. 1998, s. 1. (2) EYVL L 240, 19. 9. 1977, s. 1. (3) EYVL L 67, 12. 3. 1983, s. 1. 25) 26) 27) 28) hyv(cid:228)n tilan saavuttamiseksi sek(cid:228) pilaavien aineiden pitoi- suuksissa havaittujen merkityksellisten ja pysyvien nouse- vien muutossuuntien k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)miseksi laskeviksi. Pyrkiess(cid:228)(cid:228)n saavuttamaan t(cid:228)ss(cid:228) direktiiviss(cid:228) asetetut tavoitteet ja laatiessaan sit(cid:228) varten toimenpideohjelmia j(cid:228)senvaltiot voivat toteuttaa ne vaiheittain t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- nokustannusten jakamiseksi pidemm(cid:228)lle ajalle. T(cid:228)m(cid:228)n direktiivin t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen ja yhdenmukaisen t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon varmistamiseksi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikojen pident(cid:228)mi- sen olisi perustuttava asianmukaisiin, selviin ja avoimiin n(cid:228)k(cid:246)kohtiin, ja j(cid:228)senvaltioiden on vesipiirin hoitosuunni- telmassa osoitettava, ett(cid:228) pident(cid:228)minen on perusteltua. Jos vesimuodostuma on niin ihmistoiminnan muuttama tai sen luonnonolot ovat sellaiset, ett(cid:228) hyv(cid:228)n tilan saavut- taminen on mahdotonta tai kohtuuttoman kallista, voi- daan asettaa v(cid:228)hemm(cid:228)n vaativia ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteita asianmukaisten, selvien ja avoimien perusteiden mukai- sesti, ja kaikki k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) mahdolliset toimenpiteet olisi toteutettava vesien tilan edelleen huononemisen ehk(cid:228)ise- miseksi. Saattaa olla perusteltua poiketa tietyin edellytyksin vesien tilan edelleen huononemisen ehk(cid:228)isemist(cid:228) tai hyv(cid:228)n tilan saavuttamista koskevista vaatimuksista, jos ep(cid:228)onnistumi- nen johtuu ennalta arvaamattomista tai poikkeuksellisista oloista erityisesti tulvien ja kuivuuden aikana, tai jos pin- tavesimuodostuman fyysisi(cid:228) ominaisuuksia tai pohjavesi- muodostumien pohjaveden korkeutta on muutettava erit- t(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228)n yleisen edun vuoksi, edellytt(cid:228)en ett(cid:228) kaikki k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) mahdolliset toimenpiteet vesimuodostuman tilaan kohdistuvan haittavaikutuksen v(cid:228)hent(cid:228)miseksi on toteutettu. 29) Olisi pyritt(cid:228)v(cid:228) kaikkien vesist(cid:246)alueiden vesien hyv(cid:228)(cid:228)n tilaan sovittamalla yhteen samoihin ekologisiin ja hydro- logisiin j(cid:228)rjestelmiin kuuluvia pinta- ja pohjavesi(cid:228) koske- vat toimenpiteet. 30) 31) Ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelun vuoksi on tarpeen, ett(cid:228) aiempaa enemm(cid:228)n yhdennet(cid:228)(cid:228)n pinta- ja pohjavesien laatua ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) koskevia n(cid:228)k(cid:246)kohtia ottaen huomioon luonnolli- set virtausolot osana hydrologista kiertoa. T(cid:228)m(cid:228)n direktiivin mukaisten ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteiden saa- vuttamista koskevat vaatimukset ja erityisesti kaikki toi- menpideohjelmat olisi koordinoitava koko vesipiirin osalta niill(cid:228) vesist(cid:246)alueilla, joilla vedenk(cid:228)yt(cid:246)ll(cid:228) voi olla maasta toiseen ulottuvia vaikutuksia. Yhteis(cid:246)n rajojen ulkopuolelle ulottuvien vesist(cid:246)alueiden osalta j(cid:228)senval- C 343/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 tioiden olisi pyritt(cid:228)v(cid:228) asianmukaiseen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n kyseisten yhteis(cid:246)n ulkopuolisten valtioiden kanssa. T(cid:228)m(cid:228) direktiivi edist(cid:228)(cid:228) osaltaan kansainv(cid:228)listen vesiensuojelu- ja vesienhoitosopimuksien yhteis(cid:246)lle aiheuttamien vel- voitteiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa, erityisesti neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sell(cid:228) 95/308/EY (1) hyv(cid:228)ksytyn valtioiden rajat ylitt(cid:228)vien jokien ja useamman kuin yhden valtion alueelle ulottu- vien j(cid:228)rvien suojelua ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen ja sen soveltamisesta my(cid:246)- hemmin tehtyjen tai teht(cid:228)vien sopimusten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- noa. 32) On tarpeen ryhty(cid:228) analysoimaan vesist(cid:246)alueen ominais- piirteit(cid:228) ja ihmistoiminnan vaikutuksia samoin kuin laa- timaan taloudellista analyysi(cid:228) veden k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228). J(cid:228)senval- tioiden olisi seurattava veden tilan muutoksia j(cid:228)rjestel- m(cid:228)llisesti ja vertailukelpoisella tavalla koko yhteis(cid:246)n alu- jotta j(cid:228)senvaltioilla eella. Kyseiset olisi vankka perusta kehitt(cid:228)(cid:228) toimenpideohjelmia t(cid:228)ss(cid:228) direktiiviss(cid:228) asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. tiedot ovat tarpeen, 33) 34) J(cid:228)senvaltioiden olisi nimett(cid:228)v(cid:228) juomavedenottoon k(cid:228)ytet- t(cid:228)v(cid:228)t vedet ja huolehdittava siit(cid:228), ett(cid:228) juomaveden laa- dusta 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1980 annettua neuvoston direktiivi(cid:228) 80/778/ETY (2) noudatetaan. J(cid:228)senvaltioiden k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)t taloudelliset ohjauskeinot voi- vat soveltua osaksi toimenpideohjelmaa. Vesipalveluista aiheutuvien kustannusten kattamisen periaate, vesiymp(cid:228)- rist(cid:246)lle aiheutettuun vahinkoon tai haittavaikutukseen liittyv(cid:228)t ymp(cid:228)rist(cid:246)- ja luonnonvarakustannukset mukaan lukien, olisi otettava huomioon erityisesti saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti. T(cid:228)t(cid:228) varten tarvitaan vesipalvelujen taloudellista analyysi(cid:228), joka perustuu vesi- piirin alueen vedenhankintaa ja -tarvetta koskeviin pitk(cid:228)n ajan ennusteisiin. 35) On tarpeen ehk(cid:228)ist(cid:228) tai v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)vahinkojen aiheuttamaa vesien pilaantumista. Toimenpideohjelmaan olisi sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228) toimenpiteet, joilla t(cid:228)h(cid:228)n pyrit(cid:228)(cid:228)n. 38) 39) 40) 41) V(cid:228)himm(cid:228)isvaatimuksiksi olisi yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) asetettava tiettyj(cid:228) pilaavien aineiden ryhmi(cid:228) koskevia yhteisi(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n laatunormeja ja p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen raja-arvoja. N(cid:228)iden normien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto yhteis(cid:246)ss(cid:228) pit(cid:228)isi turvata s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksin. Erilaisten vaarallisten aineiden p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvaa pilaantumista on torjuttava. Neuvoston olisi p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)v(cid:228) komission ehdotuksesta, mihin aineisiin toiminta pit(cid:228)(cid:228) kohdistaa ensisijaisesti ja mit(cid:228) erityistoimenpiteit(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) toteuttaa n(cid:228)iden aineiden aiheuttaman vesien pilaantumi- sen ehk(cid:228)isemiseksi ottaen huomioon kaikki merkitt(cid:228)v(cid:228)t l(cid:228)hteet sek(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritellen kustannustehokas ja tasasuhtei- nen s(cid:228)(cid:228)ntelyj(cid:228)rjestelm(cid:228). toimenpiteit(cid:228), J(cid:228)senvaltioiden olisi joilla toteutettava ehk(cid:228)ist(cid:228)(cid:228)n prioriteettiaineiden aiheuttama pintavesien pilaantuminen ja joilla v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n vaiheittain muiden aineiden aiheuttamaa pilaantumista, joka muuten est(cid:228)isi j(cid:228)senvaltioita saavuttamasta pintavesimuodostumia kos- kevia tavoitteita. Sen varmistamiseksi, ett(cid:228) kansalaiset ja vedenk(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t voivat osallistua vesipiirin hoitosuunnitelman laatimiseen ja saattamiseen ajan tasalle, on tarpeen antaa asianmukai- sia tietoja suunnitelluista toimenpiteist(cid:228) ja tiedottaa nii- den toteuttamisen edistymisest(cid:228), jotta kansalaiset voivat osallistua valmisteluun ennen kuin lopulliset p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset toimenpiteist(cid:228) tehd(cid:228)(cid:228)n. 42) T(cid:228)ll(cid:228) direktiivill(cid:228) olisi luotava menettelyt sellaisten veden tilan parantamisen esteiden varalta, jotka j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t yhteis(cid:246)n vesilains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n soveltamisalueen ulkopuolelle, tarkoi- tuksena kehitt(cid:228)(cid:228) sopivia yhteis(cid:246)n strategioita t(cid:228)llaisten esteiden voittamiseksi. 36) 37) Pilaantumisen ehk(cid:228)isemisen ja valvonnan osalta yhteis(cid:246)n vesipolitiikan pit(cid:228)isi perustua pitaantumisen ehk(cid:228)isemi- seen l(cid:228)hteell(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)en yhdistetty(cid:228) l(cid:228)hestymistapaa, jossa asetetaan p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)raja-arvoja ja ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormeja. 43) Komission olisi esitett(cid:228)v(cid:228) vuosittain ajantasainen suunni- telma vesi(cid:228) koskevista aloitteista, joita se aikoo ehdottaa. Veden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kannalta olisi s(cid:228)(cid:228)dett(cid:228)v(cid:228) vedenoton ja patoamisen ennakkovalvonnan yleisperiaatteet, jotta tur- vataan kohteena olevien vesien ymp(cid:228)rist(cid:246)n(cid:228)k(cid:246)kohdiltaan kest(cid:228)v(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246). (1) EYVL L 186, 5. 8. 1995, s. 42. (2) EYVL L 229, 30. 8. 1980, s. 11, direktiivi sellaisena kuin se on vii- meksi muutettuna direktiivill(cid:228) 98/83/EY (EYVL L 330, 5. 12. 1998, s. 32). 44) Yhten(cid:228)isen l(cid:228)hestymistavan varmistamiseksi yhteis(cid:246)ss(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n direktiiviin pit(cid:228)isi liitt(cid:228)(cid:228) teknisi(cid:228) tarkennuksia. Vesien tilan arviointiperusteet ovat merkitt(cid:228)v(cid:228) edistys- askel. Tiettyjen teknisten osien mukauttamisessa teknii- kan kehitykseen sek(cid:228) seuranta-, n(cid:228)ytteenotto- ja analyy- simenetelmien yhten(cid:228)ist(cid:228)misess(cid:228) olisi noudatettava komi- teamenettely(cid:228). Edist(cid:228)(cid:228)kseen vesipiirien ominaispiirteiden arviointiperusteiden syv(cid:228)llist(cid:228) ymm(cid:228)rt(cid:228)mist(cid:228) ja yhten(cid:228)ist(cid:228) soveltamista komissio voi hyv(cid:228)ksy(cid:228) suuntaviivoja perus- teiden soveltamista varten. 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/5 45) 46) 47) T(cid:228)m(cid:228)n direktiivin soveltamisella on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) saavuttaa v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n tietyiss(cid:228) aiemmissa s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksiss(cid:228) vaadittua vas- taava vesiensuojelun taso, mink(cid:228) vuoksi aiemmat s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)k- set olisi kumottava, kun asianomaiset t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset on pantu t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. T(cid:228)m(cid:228)n direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksill(cid:228) korvataan ne vaarallisten aineiden aiheuttaman pilaantumisen torjunnan puitteet, joista on s(cid:228)(cid:228)detty tiettyjen yhteis(cid:246)n vesiymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)stettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamaa pilaantu- mista koskevassa neuvoston direktiiviss(cid:228) 76/464/ETY (1). Kyseinen direktiivi on n(cid:228)in ollen kumottava, kun t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset on pantu t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)i- sesti. Vesien suojelua koskevan voimassa olevan ymp(cid:228)rist(cid:246)lain- s(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano ja voimaan- saattaminen on varmistettava. On tarpeen varmistaa t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten asianmukainen soveltaminen koko yhteis(cid:246)n alueella j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)dettyjen asianmukais- ten seuraamusten avulla. Kyseisten seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja vakuuttavia, OVAT ANTANEET T˜M˜N DIREKTIIVIN: 1 artikla Tarkoitus T(cid:228)m(cid:228)n direktiivin tarkoituksena on luoda sis(cid:228)maan pintavesien, jokisuiden vaihettumisalueiden sek(cid:228) rannikko- ja pohjavesien suojelua varten puitteet, jotka a) vesiekosysteemien sek(cid:228) est(cid:228)v(cid:228)t vedentarpeen kannalta vesiekosysteemeist(cid:228) suoraan riippuvaisten maaekosystee- mien ja kosteikkojen edelleen huononemisen sek(cid:228) suojele- vat ja parantavat niiden tilaa; b) edist(cid:228)v(cid:228)t kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228), k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien vesivarojen pitk(cid:228)n ajan suojeluun perustuvaa vedenk(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228); c) my(cid:246)t(cid:228)vaikuttavat tulvien ja kuivuuden vaikutusten lievent(cid:228)- miseen, ja joiden avulla osaltaan (cid:151) turvataan hyv(cid:228)nlaatuisen pinta- ja pohjaveden riitt(cid:228)v(cid:228) saanti kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228), tasapainoista ja oikeudenmukaista veden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) varten, (1) EYVL L 129, 18. 5. 1976, s. 23, direktiivi sellaisena kuin se on muu- tettuna direktiivill(cid:228) 91/692/ETY (EYVL L 377, 31. 12. 1991, s. 48). (cid:151) suojellaan alue- ja merivesi(cid:228), (cid:151) edistet(cid:228)(cid:228)n asiaan liittyvien kansainv(cid:228)listen sopimusten tavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien sopimukset, joilla estet(cid:228)(cid:228)n ja v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n meriymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantu- mista, ja (cid:151) v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n vaiheittain vaarallisten aineiden p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228). 2 artikla M(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t T(cid:228)ss(cid:228) direktiiviss(cid:228) 1) 2) 3) 4) 5) 6) 7) 8) 9) (cid:146)Pintavedell(cid:228)(cid:146) tarkoitetaan sis(cid:228)maan vesi(cid:228) pohjavesi(cid:228) lukuun ottamatta sek(cid:228) jokisuiden vaihettumisalueita ja rannikkovesi(cid:228), kuitenkin niin, ett(cid:228) kemiallisen tilan osalta k(cid:228)sitteeseen sis(cid:228)ltyv(cid:228)t my(cid:246)s aluevedet. (cid:146)Pohjavedell(cid:228)(cid:146) tarkoitetaan kaikkia niit(cid:228) vesi(cid:228), jotka ovat maan pinnan alla kyll(cid:228)styneess(cid:228) vy(cid:246)hykkeess(cid:228) ja suorassa yhteydess(cid:228) kallio- tai maaper(cid:228)(cid:228)n. (cid:146)Sis(cid:228)maan vedell(cid:228)(cid:146) tarkoitetaan kaikkea maanpinnalla altaassa olevaa tai virtaavaa vett(cid:228) ja kaikkea pohjavett(cid:228), joka on aluevesien m(cid:228)(cid:228)rittelyyn k(cid:228)ytetyn perusviivan sis(cid:228)- maan puolella. (cid:146)Joella(cid:146) tarkoitetaan virtaavaa sis(cid:228)maan vesimuodostumaa, joka suurimmalta osin virtaa maan pinnalla, mutta joka voi osan matkaa virrata maan alla. (cid:146)J(cid:228)rvell(cid:228)(cid:146) tarkoitetaan altaassa olevaa sis(cid:228)maan pintavesi- muodostumaa. (cid:146)Jokisuiden vaihettumisalueilla(cid:146) tarkoitetaan pintavesimuo- dostumia, jotka jokisuiden l(cid:228)hist(cid:246)ll(cid:228) ovat osittain suolaisia johtuen niiden l(cid:228)heisyydest(cid:228) rannikkovesiin, mutta joihin merkitt(cid:228)v(cid:228)sti vaikuttavat suolattoman veden virtaukset. (cid:146)Rannikkovesill(cid:228)(cid:146) tarkoitetaan sellaisen viivan maanpuolei- sia pintavesi(cid:228), jonka jokainen piste on yhden meripenin- kulman et(cid:228)isyydell(cid:228) meren puolella sen perusviivan pisteest(cid:228), josta aluevesien leveys mitataan, ja jotka joissakin kohdissa rajoittuvat jokisuun vaihettumis- alueen ulkorajaan. l(cid:228)himm(cid:228)st(cid:228) (cid:146)Keinotekoisella vesimuodostumalla(cid:146) tarkoitetaan ihmisen rakentamaa pintavesimuodostumaa. (cid:146)Voimakkaasti muutetulla vesimuodostumalla(cid:146) tarkoitetaan pintavesimuodostumaa, jota ihmisen toiminta on merkit- t(cid:228)v(cid:228)sti muuttanut fyysisesti kuten j(cid:228)senvaltio on m(cid:228)(cid:228)ritel- lyt liitteen II vaatimusten mukaisesti. 10) 11) C 343/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 (cid:146)Pintavesimuodostumalla(cid:146) tarkoitetaan pintavesien erillist(cid:228) ja merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) osaa, kuten j(cid:228)rve(cid:228), tekoallasta, puroa, jokea tai kanavaa; puron, joen tai kanavan osaa; jokisuun vai- hettumisaluetta tai rannikkovesien osaa. 22) (cid:146)Hyv(cid:228)ll(cid:228) ekologisella tilalla(cid:146) tarkoitetaan liitteen V mukai- sesti sellaiseksi luokiteltua pintavesimuodostuman ekolo- gista tilaa. (cid:146)Akviferilla(cid:146) tarkoitetaan riitt(cid:228)v(cid:228)n huokoista ja l(cid:228)p(cid:228)isev(cid:228)(cid:228) maa- tai kallioper(cid:228)muodostumaa tai kerrosta, joka mah- dollistaa joko merkitt(cid:228)v(cid:228)n pohjaveden virtauksen tai mer- kitt(cid:228)v(cid:228)n pohjavedenoton. 12) (cid:146)Pohjavesimuodostumalla(cid:146) tarkoitetaan yhten(cid:228)isen(cid:228) vesi- massana akviferiin tai akvifereihin varastoitunutta pohja- vett(cid:228). 13) 14) 15) (cid:146)Vesist(cid:246)alueella(cid:146) tarkoitetaan aluetta, josta kaikki pintava- lunta virtaa purojen, jokien ja mahdollisesti j(cid:228)rvien kautta joen suualueen tai suisto- mereen yksitt(cid:228)isen jokisuun, alueen kautta. (cid:146)Vesist(cid:246)alueen osalla(cid:146) tarkoitetaan aluetta, josta kaikki pin- tavalunta virtaa purojen, j(cid:228)rvien kautta tiettyyn vesist(cid:246)n kohtaan (yleens(cid:228) j(cid:228)rvi tai jokien yhtym(cid:228)kohta). jokien ja mahdollisesti (cid:146)Vesipiirill(cid:228)(cid:146) tarkoitetaan maa- ja merialuetta, joka koostuu yhdest(cid:228) tai useasta l(cid:228)heisest(cid:228) vesist(cid:246)alueesta yhdess(cid:228) nii- hin yhteydess(cid:228) olevien pohjavesien ja rannikkovesien kanssa ja joka on m(cid:228)(cid:228)ritelty 3 artiklan 1 kohdan mukai- sesti perusyksik(cid:246)ksi vesist(cid:246)alueiden hoitoa varten. 16) (cid:146)Toimivaltaisella viranomaisella(cid:146) tarkoitetaan 3 artiklan 2 tai 3 kohdan mukaisesti nimetty(cid:228) viranomaista tai nimet- tyj(cid:228) viranomaisia. 23) (cid:146)Hyv(cid:228)ll(cid:228) ekologisella potentiaalilla(cid:146) tarkoitetaan liitteen V mukaisesti sellaiseksi luokiteltua voimakkaasti muutetun tai keinotekoisen vesimuodostuman tilaa. 24) (cid:146)Pintaveden hyv(cid:228)ll(cid:228) kemiallisella tilalla(cid:146) tarkoitetaan sel- laista pintavesimuodostuman kemiallista tilaa, jossa pilaa- vien aineiden pitoisuudet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) liitteess(cid:228) IX eiv(cid:228)tk(cid:228) 16 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja eiv(cid:228)tk(cid:228) yhteis(cid:246)n muun lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisia ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormeja. 25) (cid:146)Pohjaveden hyv(cid:228)ll(cid:228) kemiallisella tilalla(cid:146) tarkoitetaan liit- teen V taulukossa 2. 3. 2 m(cid:228)(cid:228)ritelty(cid:228) tilaa. 26) (cid:146)M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisell(cid:228) tilalla(cid:146) ilmaistaan, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin suora ja ep(cid:228)- suora vedenotto vaikuttavat pohjavesimuodostumaan. 27) (cid:146)K(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevilla pohjavesivaroilla(cid:146) tarkoitetaan poh- javesimuodostumaan muodostuvan vesim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n pitk(cid:228)n ajan vuosikeskiarvoja, v(cid:228)hennettyn(cid:228) sill(cid:228) vuotuisella vir- taamalla, joka tarvitaan, jotta pohjavesiin yhteydess(cid:228) ole- vien pintavesien 4 artiklan mukaiset ekologiset laatuta- voitteet saavutetaan, ja jotta n(cid:228)iden pintavesien ekologi- sen tilan merkitt(cid:228)v(cid:228) huononeminen ehk(cid:228)ist(cid:228)(cid:228)n sek(cid:228) v(cid:228)lte- t(cid:228)(cid:228)n merkitt(cid:228)v(cid:228)t haitat pohjavesiin yhteydess(cid:228) oleville maaekosysteemeille. 28) (cid:146)Hyv(cid:228)ll(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisell(cid:228) tilalla(cid:146) tarkoitetaan liitteen V taulu- kossa 2. 1. 2 m(cid:228)(cid:228)ritelty(cid:228) tilaa. 17) (cid:146)Pintaveden tilalla(cid:146) tarkoitetaan pintavesimuodostuman tilan yleisilmausta, joka on m(cid:228)(cid:228)ritelty pintavesien ekologi- sen ja kemiallisen tilan perusteella sen mukaan kumpi n(cid:228)ist(cid:228) on huonompi. 29) (cid:146)Pilaavalla aineella(cid:146) tarkoitetaan ainetta, joka voi aiheuttaa ymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantumista, erityisesti liitteess(cid:228) VIII luetel- tuja aineita. 18) (cid:146)Pintaveden hyv(cid:228)ll(cid:228) tilalla(cid:146) tarkoitetaan pintavesimuodos- tuman tilaa silloin, kun sen ekologinen ja kemiallinen tila ovat v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n hyvi(cid:228). 30) 19) (cid:146)Pohjaveden tilalla(cid:146) tarkoitetaan pohjavesimuodostuman tilan yleisilmausta, joka on m(cid:228)(cid:228)ritelty pohjavesimuodostu- man m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisen ja kemiallisen tilan perusteella sen mukaan kumpi n(cid:228)ist(cid:228) on huonompi. (cid:146)Pilaantumisella(cid:146) tarkoitetaan ihmisen toiminnasta suoraan tai v(cid:228)lillisesti aiheutuvaa aineiden tai l(cid:228)mm(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)mist(cid:228) ilmaan, veteen tai maaper(cid:228)(cid:228)n niin, ett(cid:228) siit(cid:228) voi aiheutua haittaa ihmisten terveydelle tai vesiekosysteemien laadulle tai vesiekosysteemeist(cid:228) suoraan riippuvaisten maaekosys- teemien laadulle tai ett(cid:228) se vahingoittaa aineellista omai- suutta tai heikent(cid:228)(cid:228) tai est(cid:228)(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n virkistysk(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) tai ymp(cid:228)rist(cid:246)n muuta oikeutettua k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). 20) (cid:146)Pohjaveden hyv(cid:228)ll(cid:228) tilalla(cid:146) tarkoitetaan pohjavesimuodos- tuman tilaa silloin, kun sen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llinen ja kemiallinen tila ovat v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n hyvi(cid:228). 31) (cid:146)Ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteilla(cid:146) tarkoitetaan 4 artiklassa asetettuja tavoitteita. 21) (cid:146)Ekologisella tilalla(cid:146) tarkoitetaan pintavesiekosysteemien rakenteen ja toiminnan kuvaamista liitteen V mukaisesti luokiteltuna. 32) (cid:146)Ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormilla(cid:146) tarkoitetaan sellaisia tiettyjen pilaavien aineiden pitoisuuksia vedess(cid:228), sedimentiss(cid:228) tai eli(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228), joita ei saa ylitt(cid:228)(cid:228) ihmisten terveyden tai ymp(cid:228)- rist(cid:246)n suojelemiseksi. 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/7 33) (cid:146)Ihmisen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tarkoitetulla vedell(cid:228)(cid:146) tarkoitetaan samaa kuin direktiiviss(cid:228) 80/778/ETY, sellaisena kuin se on muu- tettuna direktiivill(cid:228) 98/83/EY. 34) (cid:146)Vesipalveluilla(cid:146) tarkoitetaan: alueet voidaan tarvittaessa yhdist(cid:228)(cid:228) suuriin vesist(cid:246)alueisiin tai l(cid:228)heisiin pieniin vesist(cid:246)alueisiin yhdeksi vesipiiriksi. Pohjavedet, jotka eiv(cid:228)t noudata t(cid:228)ysin tietyn vesist(cid:246)alueen rajoja, yksil(cid:246)i- d(cid:228)(cid:228)n ja ne liitet(cid:228)(cid:228)n l(cid:228)himp(cid:228)(cid:228)n tai soveltuvimpaan vesipiiriin. Rannikkovedet yksil(cid:246)id(cid:228)(cid:228)n ja ne liitet(cid:228)(cid:228)n l(cid:228)himp(cid:228)(cid:228)n tai soveltu- vimpaan vesipiiriin tai -piireihin. a) pinta- tai pohjaveden ottoa, jakelua ja kulutusta tai k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) taloudellisessa toiminnassa; b) pilaavien aineiden johtamista pintavesiin sek(cid:228) j(cid:228)teve- sien ker(cid:228)(cid:228)mist(cid:228) ja k(cid:228)sittely(cid:228) harjoittaviin laitoksiin, jotka johtavat vett(cid:228) edelleen pintavesiin. 35) 36) (cid:146)Vedenk(cid:228)yt(cid:246)ll(cid:228)(cid:146) tarkoitetaan vesipalveluja ja kaikkia 5 artiklan ja liitteen II mukaisesti m(cid:228)(cid:228)riteltyj(cid:228) muita toimin- toja, joilla voi olla merkitt(cid:228)v(cid:228) vaikutus vesien tilaan. T(cid:228)t(cid:228) k(cid:228)sitett(cid:228) sovelletaan 1 artiklaa sovellettaessa sek(cid:228) 5 artik- lan liitteess(cid:228) III olevan b kohdan mukaisiin taloudellisiin analyyseihin. tarkoitetaan (cid:146)P(cid:228)(cid:228)st(cid:246)raja-arvoilla(cid:146) erityisill(cid:228) muuttujilla ilmaistua p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), pitoisuutta ja/tai tasoa, jota tie- tyn ajanjakson tai tiettyjen ajanjaksojen kuluessa ei saa ylitt(cid:228)(cid:228). P(cid:228)(cid:228)st(cid:246)raja-arvot voidaan m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) my(cid:246)s aineryh- mitt(cid:228)in tai aineluokittain, erityisesti 16 artiklan mukaisesti m(cid:228)(cid:228)riteltyjen aineiden osalta. Aineiden p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)raja-arvoja sovelletaan yleens(cid:228) kohdassa, jossa p(cid:228)(cid:228)st(cid:246) johdetaan laitoksesta, jolloin laimentumista ei oteta huomioon raja-arvoja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tt(cid:228)ess(cid:228). Ep(cid:228)suorien p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen osalta j(cid:228)tevedenpuhdistamon vaikutus voidaan ottaa huomioon kyseisten laitosten p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)raja-arvoja m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)tt(cid:228)ess(cid:228) edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) taataan ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelun vastaava taso kokonaisuutena eik(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) lis(cid:228)(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantumista. 37) tai p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen vaikutuksille, (cid:146)P(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen ennakkovalvonnalla(cid:146) tarkoitetaan tiettyj(cid:228) p(cid:228)(cid:228)s- t(cid:246)jen rajoittamistoimia, esimerkiksi p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen raja-arvojen laadulle tai m(cid:228)(cid:228)rittelemist(cid:228), muille ominaisuuksille tai p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ihin vaikuttaville toimin- taolosuhteille m(cid:228)(cid:228)riteltyj(cid:228) rajoja tai ehtoja. K(cid:228)sitteen (cid:146)p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen ennakkovalvonta(cid:146) k(cid:228)ytt(cid:228)mist(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) direktiiviss(cid:228) ei voida milt(cid:228)(cid:228)n osin pit(cid:228)(cid:228) muiden direktiivien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)s- ten uudelleentulkintana. 2. J(cid:228)senvaltioiden on toteutettava t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)s- ten soveltamiseksi kaikissa alueensa vesipiireiss(cid:228) aiheelliset hal- linnolliset j(cid:228)rjestelyt, mukaan lukien asianmukaisen toimivaltai- sen viranomaisen nime(cid:228)minen. J(cid:228)senvaltioiden on huolehdittava siit(cid:228), ett(cid:228) vesist(cid:246)alue, 3. joka ulottuu useamman kuin yhden j(cid:228)senvaltion alueelle, lii- tet(cid:228)(cid:228)n kansainv(cid:228)liseen vesipiiriin. Asianomaisten j(cid:228)senvaltioi- den pyynn(cid:246)st(cid:228) komissio avustaa t(cid:228)llaisen kansainv(cid:228)lisen vesi- piirin perustamista. Kunkin j(cid:228)senvaltion on toteutettava omalla alueellaan t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten soveltamiseksi aiheelliset hallinnolliset j(cid:228)rjestelyt kaikissa sinne ulottuvissa kansainv(cid:228)lisiss(cid:228) vesipii- reiss(cid:228), mukaan lukien asianmukaisen toimivaltaisen viranomai- sen nime(cid:228)minen. 4. J(cid:228)senvaltioiden on huolehdittava, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin vaatimukset 4 artiklassa m(cid:228)(cid:228)ritettyjen ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteiden saavuttamiseksi, ja erityisesti kaikki toimenpideohjelmat sovite- taan yhteen koko vesipiiriss(cid:228). Kansainv(cid:228)listen vesipiirien osalta kyseisten j(cid:228)senvaltioiden on yhdess(cid:228) huolehdittava yhteensovit- tamisesta. Kyseisten j(cid:228)senvaltioiden pyynn(cid:246)st(cid:228) komissio avustaa toimenpideohjelmien laatimista. 5. Kun vesipiiri ulottuu yhteis(cid:246)n alueen ulkopuolelle asian- omaisen j(cid:228)senvaltion tai asianomaisten j(cid:228)senvaltioiden on pyrit- t(cid:228)v(cid:228) aiheelliseen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n kyseess(cid:228) olevien unionin ulko- puolisten valtioiden kanssa, jotta t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin tavoitteet saavutetaan koko vesipiiriss(cid:228). J(cid:228)senvaltioiden on huolehdittava t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten soveltamisesta alueillaan. 6. J(cid:228)senvaltiot voivat nimet(cid:228) olemassa olevan kansallisen tai kansainv(cid:228)lisen toimielimen toimivaltaiseksi viranomaiseksi t(cid:228)t(cid:228) direktiivi(cid:228) sovellettaessa. 3 artikla J(cid:228)senvaltioiden on nimett(cid:228)v(cid:228) toimivaltainen viranomainen 7. 23 artiklassa mainittuun p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n menness(cid:228). Hallinnollisten j(cid:228)rjestelyjen yhteensovittaminen vesipiireiss(cid:228) J(cid:228)senvaltioiden on m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)v(cid:228) kansallisella alueellaan 1. olevat erilliset vesist(cid:246)alueet ja muodostettava niist(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin soveltamiseksi erillisi(cid:228) vesipiirej(cid:228). Pienet vesist(cid:246)- on toimitettava J(cid:228)senvaltioiden kuukauden 8. kuluessa 23 artiklassa mainitusta p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) komissiolle luettelo toimivaltaisista viranomaisistaan ja niiden kansainv(cid:228)lis- ten elinten toimivaltaisista viranomaisista, joiden toimintaan ne osallistuvat. Kustakin toimivaltaisesta viranomaisesta on toimi- tettava liitteess(cid:228) I vaaditut tiedot. kuuden C 343/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 9. J(cid:228)senvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 8 kohdan mukaisesti annettuihin tietoihin tehdyist(cid:228) muutoksista kolmen kuukauden kuluessa muutoksen voimaantulosta. tuullisesti saavuttaa 1 kohdassa s(cid:228)(cid:228)dettyjen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikojen puitteissa; 4 artikla Ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteet 1. J(cid:228)senvaltioiden on toteuttamalla vaiheittain 11 artiklan mukaiset toimenpiteet pyritt(cid:228)v(cid:228) saavuttamaan seuraavat tavoit- teet: a) kaikissa ehk(cid:228)ist(cid:228) pintavesien ekologisen tilan huonontumista ja vesien pilaantumista sek(cid:228) ennallistaa pintavesi(cid:228) tavoitteena saavuttaa viimeist(cid:228)(cid:228)n 16 vuoden kuluttua t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) pintavesimuodostumissa vesien hyv(cid:228) tila tai voimakkaasti muutetuissa ja keinotekoi- sissa vesimuodostumissa hyv(cid:228) ekologinen potentiaali ja pintaveden hyv(cid:228) kemiallinen tila liitteess(cid:228) V vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ottaen huomioon mahdollisuus soveltaa 3 kohdan mukaisia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikojen pident(cid:228)misi(cid:228) sek(cid:228) 4, 5 ja 6 kohtaa, edell(cid:228) sanotun kuitenkaan rajoitta- matta 1 artiklan tarkoittamien kansainv(cid:228)listen sopimusten soveltamista osapuoliin; b) ehk(cid:228)ist(cid:228) pohjaveden tilan huonontumista, ennallistaa poh- javesimuodostumia ja s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) tasapaino vedenoton ja poh- javeden muodostumisen v(cid:228)lill(cid:228) tavoitteena saavuttaa liitteen V vaatimusten mukainen pohjaveden hyv(cid:228) tila kaikissa pohjavesimuodostumissa viimeist(cid:228)(cid:228)n 16 vuoden kuluttua t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228), sek(cid:228) k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)(cid:228) laske- viksi merkitykselliset ja pysyv(cid:228)t pilaavien aineiden pitoi- suuksien nousevat muutossuunnat, jotka johtuvat ihmistoi- minnan vaikutuksesta ottaen huomioon mahdollisuus soveltaa 3 kohdan mukaisia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikojen pident(cid:228)misi(cid:228) sek(cid:228) 4, 5 ja 6 kohtaa; c) noudattaa kaikkia suojelualueisiin liittyvi(cid:228) normeja ja tavoitteita viimeist(cid:228)(cid:228)n 16 vuoden kuluessa t(cid:228)m(cid:228)n direktii- vin voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228), jollei siin(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)ss(cid:228), jonka mukaan kukin suojelualue on perustettu, toi- sin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228). b) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan pident(cid:228)minen ja sen perusteet selvitet(cid:228)(cid:228)n erityi- sesti 13 artiklassa edellytetyss(cid:228) vesipiirin hoitosuunnitel- massa; c) pidennetyt m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajat eiv(cid:228)t saa ylitt(cid:228)(cid:228) ajanjaksoa, jonka aikana kolme seuraavaa vesipiirin hoitosuunnitelmaa saa- tetaan ajan tasalle paitsi, jos luonnonolot ovat sellaiset, ett(cid:228) tavoitteita ei voida saavuttaa t(cid:228)n(cid:228) aikana. N(cid:228)it(cid:228) viimeksi mainittuja tapauksia lukuun ottamatta kolmannesta jatko- ajasta on toimitettava hakemus komissiolle, jonka on teh- t(cid:228)v(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s hakemuksesta kolmen kuukauden kuluessa; d) vesipiirin hoitosuunnitelmassa esitet(cid:228)(cid:228)n yhteenveto 11 artiklassa vaadituista toimenpiteist(cid:228), jotka ovat tarpeen vaa- ditun vesimuodostumien tilan vaiheittaiseksi saavuttami- seksi pidennetyn m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan kuluessa, sek(cid:228) toimenpiteiden todenn(cid:228)k(cid:246)inen toteuttamisaikataulu. Seuraavissa vesipiirin hoitosuunnitelmissa esitet(cid:228)(cid:228)n katsaus kyseisten toimenpitei- den toteuttamisesta sek(cid:228) yhteenveto mahdollisista lis(cid:228)toi- menpiteist(cid:228). 4. J(cid:228)senvaltiot voivat asettaa tietyille vesimuodostumille v(cid:228)hemm(cid:228)n vaativia ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteita kuin 1 kohdan a ja b alakohdassa vaaditut, kun molemmat seuraavat edellytykset t(cid:228)yttyv(cid:228)t: a) j(cid:228)senvaltiot toteavat, ett(cid:228) vesimuodostuma on niin ihmis- toiminnan muuttama tai sen luonnonolot ovat sellaiset, ett(cid:228) tilan parantaminen on mahdotonta tai kohtuuttoman kal- lista; ja b) v(cid:228)hemm(cid:228)n vaativien tavoitteiden asettaminen ja sen syyt esitet(cid:228)(cid:228)n erityisesti 13 artiklassa edellytetyss(cid:228) vesipiirin hoi- tosuunnitelmassa ja kyseiset tarkistetaan joka kuudes vuosi. tavoitteet Vesimuodostumien tilan huononemisen, 5. johtuu ennalta arvaamattomista tai poikkeuksellisista oloista, erityisesti tulvista ja kuivuudesta, ei katsota rikkovan t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin vaatimuksia, kun kaikki seuraavat edellytykset t(cid:228)yttyv(cid:228)t: joka Jos 2. tiettyyn vesimuodostumaan sovelletaan useampaa kuin yht(cid:228) edell(cid:228) 1 kohdassa olevista tavoitteista, on niist(cid:228) sovellettava kaikkein tiukinta. 3. Edell(cid:228) olevan 1 kohdan a ja b alakohdan mukaisia m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)aikoja voidaan pident(cid:228)(cid:228) 1 kohdan tavoitteiden vaiheittaiseksi joiden osalta kaikki seu- saavuttamiseksi vesimuodostumissa, raavat ehdot t(cid:228)yttyv(cid:228)t: a) kaikki k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) mahdolliset toimenpiteet on toteutettu tilan edelleen huononemisen est(cid:228)miseksi eik(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n direk- tiivin tavoitteiden saavuttamista haitata sellaisissa muissa vesimuodostumissa, joihin edell(cid:228) mainitut olot eiv(cid:228)t vai- kuta; a) j(cid:228)senvaltiot toteavat, ett(cid:228) n(cid:228)iden vesimuodostumien tilan tarpeellista paranemista ei kokonaisuudessaan voida koh- b) edellytykset, joiden perusteella t(cid:228)llaisten ennalta arvaamat- tomien tai poikkeuksellisten olojen katsotaan vallitsevan, sek(cid:228) soveltuvat indikaattorit esitet(cid:228)(cid:228)n vesipiirin hoitosuun- nitelmassa; 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/9 c) on joihin toimenpiteet, poikkeuksellisissa oloissa, sis(cid:228)llytet(cid:228)(cid:228)n toimenpideohjelmaan eiv(cid:228)tk(cid:228) ne est(cid:228) vesimuodostuman tilan ennallistamista sen j(cid:228)lkeen, kun tilanne on ohi; ryhdytt(cid:228)v(cid:228) (cid:151) ominaispiirteiden analysointi, (cid:151) tarkastelu ihmistoiminnan vaikutuksesta pintavesien ja pohjaveden tilaan, ja d) ennalta arvaamattomien ja poikkeuksellisten olojen vaiku- tuksia tarkastellaan vuosittain ja muiden tilanteiden kuin tulvien ja kuivuuden osalta ryhdyt(cid:228)(cid:228)n kaikkiin k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) mahdollisiin toimenpiteisiin vesimuodostuman ennallista- miseksi edelt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n tilaan niin pian kuin on k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) kohtuullista; ja (cid:151) vedenk(cid:228)yt(cid:246)n taloudellinen analyysi, liitteiss(cid:228) II ja III olevien teknisten m(cid:228)(cid:228)rittelyjen mukaisesti ja ett(cid:228) ne saatetaan valmiiksi viimeist(cid:228)(cid:228)n viiden vuoden kuluttua t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228). e) seuraavaan ajantasaistettuun vesipiirin hoitosuunnitelmaan liitet(cid:228)(cid:228)n yhteenveto olosuhteiden vaikutuksista sek(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n kohdan a ja d alakohdan mukaisista toteutetuista tai toteu- tettavista toimenpiteist(cid:228). Edell(cid:228) 1 kohdassa tarkoitetut analyysit ja tarkastelut on 2. tarkistettava ja tarvittaessa saatettava ajan tasalle viimeist(cid:228)(cid:228)n 13 vuoden kuluttua t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) ja sen j(cid:228)lkeen joka kuudes vuosi. 6. T(cid:228)m(cid:228)n direktiivin rikkomisena ei pidet(cid:228), jos pohjaveden hyv(cid:228)(cid:228) tilaa, pintavesimuodostuman hyv(cid:228)(cid:228) ekologista tilaa tai, jos siit(cid:228) on kyse, hyv(cid:228)(cid:228) ekologista potentiaalia ei saavuteta tai pintavesimuodostuman tai pohjavesimuodostuman tilan huo- nonemista ei voida est(cid:228)(cid:228) ja t(cid:228)m(cid:228) johtuu uusista pintavesimuo- dostuman fyysisi(cid:228) ominaisuuksia tai pohjavesimuodostumien pohjaveden korkeutta muuttavista toimenpiteist(cid:228), milloin j(cid:228)sen- valtiot p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228) yleinen etu vaatii n(cid:228)iden muutosten toteuttamista liitteess(cid:228) II olevassa 1. 6 kohdassa (Kei- notekoisten tai voimakkaasti muutettujen vesimuodostumien nime(cid:228)minen) tai 2. 4 kohdassa (Pohjavedenkorkeuden muutos- ten vaikutuksia koskeva tarkastelu) s(cid:228)(cid:228)dettyjen tarkoitusten toteuttamiseksi, jos seuraavat edellytykset t(cid:228)yttyv(cid:228)t: 6 artikla Suojelualueiden rekisteri 1. J(cid:228)senvaltioiden on huolehdittava, ett(cid:228) kaikista vesipiirei- hin kuuluvista, yhteis(cid:246)n pintavesi(cid:228) ja pohjavett(cid:228) tai vedest(cid:228) suoraan riippuvaisia elinymp(cid:228)rist(cid:246)j(cid:228) ja lajeja suojelemaan tar- koitetun lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n perusteella erityissuojeltaviksi osoite- tuista alueista laaditaan rekisteri tai useampia rekistereit(cid:228). J(cid:228)sen- valtioiden on huolehdittava, ett(cid:228) rekisteri on valmis viimeist(cid:228)(cid:228)n viiden vuoden kuluttua t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228). a) kaikki k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) mahdolliset toimenpiteet on toteutettu vesimuodostuman tilaan kohdistuvan haittavaikutuksen v(cid:228)hent(cid:228)miseksi; 2. Rekisteriss(cid:228) tai rekistereiss(cid:228) on oltava kaikki 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti yksil(cid:246)idyt vesimuodostumat ja liitteess(cid:228) IV mainittuihin tarkoituksiin perustetut suojelualueet. b) muutosten syyt on erityisesti lueteltu ja perusteltu 13 artik- lan edellytt(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) vesipiirin hoitosuunnitelmassa ja kyseiset tavoitteet tarkistetaan joka kuudes vuosi. Kaikkien vesipiirien suojelualuerekisterit on tarkistettava 3. ja pidett(cid:228)v(cid:228) ajan tasalla. J(cid:228)senvaltioiden on 3, 4, 5 ja 6 kohtaa soveltaessaan huo- 7. lehdittava, ett(cid:228) soveltaminen ei est(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin tavoittei- den saavuttamista muissa saman vesipiirin vesimuodostumissa ja ett(cid:228) se on sopusoinnussa yhteis(cid:246)n muun ymp(cid:228)rist(cid:246)lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)n t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon kanssa. 7 artikla Juomavedenottoon k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)t vedet 1. J(cid:228)senvaltioiden on yksil(cid:246)it(cid:228)v(cid:228) kaikissa vesipiireiss(cid:228) 5 artikla (cid:151) kaikki vesimuodostumat, joista otetaan vett(cid:228) ihmisten k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)n enemm(cid:228)n kuin keskim(cid:228)(cid:228)rin 10 m3 p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228) tai yli vii- denkymmenen ihmisen tarpeisiin, ja Vesipiirin ominaispiirteet, ihmistoiminnan ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutuksien tarkastelu ja vedenk(cid:228)yt(cid:246)n taloudellinen analyysi (cid:151) vesimuodostumat, jotka on tarkoitus ottaa t(cid:228)llaiseen k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)n. 1. Kunkin j(cid:228)senvaltion on huolehdittava siit(cid:228), ett(cid:228) kullekin vesipiirille tai sen alueella olevalle kansainv(cid:228)lisen vesipiirin osalle tehd(cid:228)(cid:228)n J(cid:228)senvaltioiden on seurattava liitteen V mukaisesti vesimuodos- tumia, joista mainitun liitteen mukaisesti otetaan vett(cid:228) keski- m(cid:228)(cid:228)rin yli 100 m3 p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228). C 343/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 2. J(cid:228)senvaltioiden on huolehdittava, ett(cid:228) kaikissa 1 kohdan saavutetaan 4 mukaisesti yksil(cid:246)idyiss(cid:228) vesimuodostumissa artiklan mukaiset tavoitteet ja ett(cid:228) ne t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t t(cid:228)m(cid:228)n direktii- vin vaatimukset sek(cid:228) pintavesimuodostumien osalta 16 artiklan mukaiset yhteis(cid:246)n ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormit ja ett(cid:228) niist(cid:228) asian- mukaisella vedenk(cid:228)sittelyll(cid:228) ja yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukai- sesti saatava vesi t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s direktiivin 80/778/ETY, sellai- sena kuin se on muutettuna direktiivill(cid:228) 98/83/EY, vaatimuk- set. J(cid:228)senvaltioiden on selostettava vesipiirin hoitosuunnitel- toteutetut 2. massa edell(cid:228) mainitun periaatteen soveltamiseksi k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n toimenpiteet. 3. T(cid:228)m(cid:228)n artiklan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset eiv(cid:228)t saa est(cid:228)(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n direktii- vin tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavien ennaltaehk(cid:228)ise- vien tai korjaavien toimenpiteiden rahoitusta. 3. J(cid:228)senvaltioiden on huolehdittava yksil(cid:246)ityjen vesist(cid:246)n osien riitt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) suojelusta niiden tilan huononemisen v(cid:228)ltt(cid:228)mi- seksi. J(cid:228)senvaltiot voivat perustaa suojavy(cid:246)hykkeit(cid:228) kyseisi(cid:228) vesimuodostumia varten. 10 artikla Piste- ja hajakuormitusta koskeva yhdistetty l(cid:228)hestymistapa 8 artikla Pintaveden ja pohjaveden tilan sek(cid:228) suojelualueiden seuranta 1. J(cid:228)senvaltioiden on huolehdittava, ett(cid:228) 2 kohdassa m(cid:228)(cid:228)- ritellyn mukaisesti hallittavia p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) valvotaan ennakolta t(cid:228)ss(cid:228) artiklassa tarkoitetulla tavalla. 2. J(cid:228)senvaltioiden on varmistettava, ett(cid:228): a) p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen hallinta perustuu parhaaseen k(cid:228)ytt(cid:246)kelpoiseen tekniikkaan; tai J(cid:228)senvaltioiden on huolehdittava, ett(cid:228) vesien tilan seuraa- laaditaan ohjelmia yhten(cid:228)isen ja monipuolisen koko- 1. miseksi naiskuvan saamiseksi vesien tilasta kussakin vesipiiriss(cid:228): b) asetetaan asianmukaisia p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)rajoja; tai (cid:151) pintavesien osalta ohjelmiin on kuuluttava ekologisen ja kemiallisen tilan seuranta, (cid:151) pohjavesien osalta ohjelmiin on kuuluttava kemiallisen ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisen tilan seuranta, c) hajakuormitusp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen hallinnassa sovelletaan, milloin mahdollista, ymp(cid:228)rist(cid:246)n kannalta parasta k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), siten kuin n(cid:228)ist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n: (cid:151) ymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantumisen ehk(cid:228)isemisen ja v(cid:228)hent(cid:228)misen yhten(cid:228)ist(cid:228)miseksi 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1996 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 96/61/EY (1) (cid:151) suojelualueiden osalta ohjelmia on t(cid:228)ydennett(cid:228)v(cid:228) sen yhtei- s(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n vaatimusten mukaan, jonka nojalla suo- jelualueet on perustettu. (cid:151) yhdyskuntaj(cid:228)tevesien k(cid:228)sittelyst(cid:228) 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1991 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 91/271/ETY (2) N(cid:228)m(cid:228) ohjelmat on k(cid:228)ynnistett(cid:228)v(cid:228) viimeist(cid:228)(cid:228)n seitsem(cid:228)n 2. vuoden kuluttua t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228), jollei asianomaisessa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) toisin s(cid:228)(cid:228)det(cid:228). Seurannan on oltava liitteess(cid:228) V olevien vaatimusten mukaista. 9 artikla Vesipalveluista aiheutuvien kustannusten kattaminen (cid:151) vesien suojelemisesta maataloudesta per(cid:228)isin olevien nit- raattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulu- kuuta direktiiviss(cid:228) 1991 91/676/ETY (3) neuvoston annetussa (cid:151) t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin 16 artiklan nojalla annettavissa direktii- veiss(cid:228) (cid:151) liitteess(cid:228) IX luetelluissa direktiiveiss(cid:228) (cid:151) muussa asiaa koskevassa yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) 1. J(cid:228)senvaltioiden on otettava huomioon vesipalveluista aiheutuvien kustannusten kattamisen periaate mukaan lukien ymp(cid:228)rist(cid:246)- ja luonnonvarakustannukset ja silloin on otettava huomioon litteen III mukainen taloudellinen analyysi ja erityi- sesti saastuttaja maksaa -periaate. J(cid:228)senvaltiot voivat niin teh- dess(cid:228)(cid:228)n ottaa huomioon kustannusten kattamisen sosiaaliset, ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n kohdistuvat ja taloudelliset vaikutukset samoin kuin kyseisen alueen tai alueiden maantieteelliset ja ilmasto- olot. viimeist(cid:228)(cid:228)n 13 vuoden kuluttua t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimaantulo- p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228), jollei asianomaisessa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) toisin s(cid:228)(cid:228)det(cid:228). (1) EYVL L 257, 10. 10. 1996, s. 26. (2) EYVL L 135, 30. 5. 1991, s. 40, direktiivi sellaisena kuin se on muu- tettuna komission direktiivill(cid:228) 98/15/EY (EYVL L 67, 7. 3. 1998, s. 29). (3) EYVL L 357, 31. 12. 1991, s. 1. 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/11 3. Jos t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin mukaisesti vahvistettu, liitteess(cid:228) IX luetelluissa direktiiveiss(cid:228) vahvistettu tai muun yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti vahvistettu laatutavoite tai laatunormi vaatii tiukempia ehtoja kuin 2 kohdan soveltamisesta johtuvat, on k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) tehokkaampia keinoja p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen v(cid:228)hent(cid:228)miseksi. aineiden p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen hallinnasta. N(cid:228)it(cid:228) menettelyj(cid:228) tarkiste- taan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisin v(cid:228)liajoin ja saatetaan tarvittaessa ajan tasalle; 11 artikla Toimenpideohjelma 1. Kunkin j(cid:228)senvaltion on huolehdittava, ett(cid:228) kullekin vesi- piirille tai j(cid:228)senvaltion alueella olevalle kansainv(cid:228)lisen vesipiirin osalle laaditaan toimenpideohjelma, jossa otetaan huomioon 5 artiklassa edellytettyjen analyysien ja tarkastelujen tulokset ja jonka tarkoituksena on saavuttaa vaiheittain 4 artiklan mukai- set tavoitteet. J(cid:228)senvaltiot voivat tarvittaessa toteuttaa toimenpi- teit(cid:228), joita sovelletaan kaikkiin vesipiireihin ja/tai kansainv(cid:228)lis- ten vesipiirien niihin osiin, jotka sijaitsevat j(cid:228)senvaltion alu- eella. 2. Jokaisen toimenpideohjelman on sis(cid:228)llett(cid:228)v(cid:228) 3 kohdassa yksil(cid:246)idyt (cid:148)perustoimenpiteet(cid:148) ja tarvittaessa (cid:148)t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t(cid:148) toi- menpiteet. (cid:148)Perustoimenpiteet(cid:148) ovat v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimuksia, 3. tulee t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228), ja niihin kuuluvat: jotka a) b) toimenpiteet, joita edellytet(cid:228)(cid:228)n vesien suojelua koskevan yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanemiseksi, mukaan lukien 10 artiklassa ja liitteess(cid:228) VI olevassa A osassa luetel- lussa yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) edellytetyt toimenpiteet; toimenpiteet, t(cid:246)(cid:246)npanemiseksi; joita pidet(cid:228)(cid:228)n aiheellisina 9 artiklan t(cid:228)yt(cid:228)n- c) toimenpiteet 7 artiklan mukaisten vaatimusten saavuttami- seksi; d) makean pintaveden ja pohjaveden oton sek(cid:228) makean pinta- veden patoamisen ennakkovalvonta, mukaan lukien veden- ottoa koskeva rekisteri tai rekisterit, ja vaatimus ennalta haettavasta vedenotto- ja patoamisluvasta. Kyseiset ennak- ja saa- kovalvontatoimenpiteet tetaan tarvittaessa ajan tasalle. J(cid:228)senvaltiot voivat vapauttaa ennakkovalvonnasta sellaisen vedenoton ja patoamisen, joilla ei ole merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) vaikutusta veden tilaan; tarkistetaan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti e) pilaantumista todenn(cid:228)k(cid:246)isesti aiheuttavien pistekuormitus- p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen osalta vaatimus ennalta annettavasta luvasta tai rekister(cid:246)intivelvoitteesta, joka perustuu yleisiin sitoviin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin, jossa yhteydess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n kyseisten pilaavien f) toimenpiteet sen varmistamiseksi, ett(cid:228) silloin, kun se on k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) mahdollista, valvotaan ja tarvittaessa ehk(cid:228)is- t(cid:228)(cid:228)n kaikkia sellaisia 5 artiklan ja liitteen II mukaisesti m(cid:228)(cid:228)- ritelt(cid:228)vi(cid:228) vesien tilaan vaikuttavia merkitt(cid:228)vi(cid:228) haittavaiku- jotka est(cid:228)isiv(cid:228)t 4 artiklan mukaisten tavoitteiden tuksia, saavuttamisen, esimerkiksi vaatimuksin ennalta tapahtu- vasta s(cid:228)(cid:228)ntelyst(cid:228) kuten pilaavien aineiden veteen p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)mi- sen kielt(cid:228)minen, ennalta annettavat luvat tai yleisiin, sito- viin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin perustuva rekister(cid:246)inti, milloin sellaisesta vaatimuksesta ei ole muuten s(cid:228)(cid:228)detty yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)ss(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) menettelyt tarkistetaan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisin v(cid:228)liajoin ja saatetaan tarvittaessa ajan tasalle; g) kielto p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)(cid:228) pilaavia aineita suoraan pohjaveteen paitsi seuraavien edellytysten vallitessa: J(cid:228)senvaltiot voivat sallia, ett(cid:228) samaan pohjavett(cid:228) johtavaan kerrokseen palautetaan geotermisiin tarkoituksiin k(cid:228)ytetty vesi. J(cid:228)senvaltiot voivat my(cid:246)s tietyin edellytyksin sallia: (cid:151) hiilivetyjen etsinn(cid:228)st(cid:228) ja niiden tuotannosta tai kaivos- toiminnasta per(cid:228)isin olevia aineita sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)n veden joh- tamisen tai teknisist(cid:228) syist(cid:228) tapahtuvan veden johtami- sen sellaisiin geologisiin muodostumiin, joista hiilivedyt tai muut aineet on otettu, tai geologisiin muodostu- miin, jotka ovat pysyv(cid:228)sti muihin tarkoituksiin soveltu- mattomia. N(cid:228)m(cid:228) johdettavat vedet eiv(cid:228)t saa sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) muita kuin edell(cid:228) mainituista toiminnoista per(cid:228)isin ole- via aineita, (cid:151) kaivoksista ja louhoksista tai maa- ja vesirakenteiden rakentamisen tai kunnossapidon vuoksi pumputun veden palauttamisen samaan pohjaveteen, (cid:151) maakaasun tai nestekaasun (LPG) johtamisen varastoin- jotka luon- titarkoituksessa geologisiin muodostumiin, taisesti ovat soveltumattomia muihin tarkoituksiin, (cid:151) maakaasun tai nestekaasun (LPG) johtamisen varastoin- titarkoituksessa muihin geologisiin muodostumiin, kun on eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228)n tarpeen vuoksi turvattava kaasun hankintavarmuus ja jos kaasun johtaminen tapahtuu siten, ett(cid:228) vastaanottavan pohjaveden laatua ei vaaran- neta nyt eik(cid:228) tulevaisuudessa, (cid:151) rakentamisen ja maa- ja vesirakentamisen tai vastaavan toiminnan sellaisella maalla tai maahan, joka on yhtey- dess(cid:228) pohjaveteen. J(cid:228)senvaltiot voivat t(cid:228)ll(cid:246)in m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) kyseisen toiminnan luvalliseksi edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) se tapahtuu j(cid:228)senvaltion kyseisi(cid:228) toimintoja koskevien yleisten sitovien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti, C 343/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 (cid:151) pienten pilaavien aineiden m(cid:228)(cid:228)rien p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)misen pohja- veteen tieteellist(cid:228) tarkoitusta varten sen ominaispiirtei- den selvitt(cid:228)miseksi tai sen suojelemiseksi tai ennallista- miseksi; n(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t eiv(cid:228)t saa ylitt(cid:228)(cid:228) kyseisiin tarkoi- tuksiin v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) tarvittavaa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), Jos n(cid:228)m(cid:228) syyt ovat ennalta arvaamattomia tai johtuvat poik- keuksellisista olosuhteista, mukaan lukien tulvat tai kuivuus, j(cid:228)senvaltio voi p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) lis(cid:228)toimenpiteet eiv(cid:228)t ole k(cid:228)y- t(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) mahdollisia. edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) t(cid:228)llainen johtaminen tai p(cid:228)(cid:228)st(cid:246) ei vaaranna kyseiselle pohjavesimuodostumalle asetettujen ymp(cid:228)rist(cid:246)ta- voitteiden saavuttamista. J(cid:228)senvaltiot voivat sallia tekopohjaveden muodostamisen. K(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) vesi voi olla per(cid:228)isin mist(cid:228) tahansa pintavedest(cid:228) tai pohjavedest(cid:228) edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) kyseisen veden k(cid:228)ytt(cid:246) ei est(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteiden saavuttamista tekopohjaveden raakaveden ottopaikassa tai muodostuvassa tekopohja- vedess(cid:228); 6. Toteutettaessa 3 kohdan e ja f alakohdan mukaisia toimia j(cid:228)senvaltioiden on toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet, jotta merivesien pilaantuminen ei lis(cid:228)(cid:228)nny. Toimenpiteet, jotka toteutetaan 3 kohdan mukaisesti, eiv(cid:228)t saa miss(cid:228)(cid:228)n tapauksessa suoraan tai v(cid:228)lillisesti lis(cid:228)t(cid:228) pintavesien pilaantumista, sanotun rajoittamatta voimassa olevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n soveltamista. T(cid:228)t(cid:228) vaatimusta ei sovelleta tapauksissa, joissa se johtaisi ymp(cid:228)rist(cid:246)n lis(cid:228)(cid:228)ntyneeseen pilaantumiseen kokonaisuudessaan. 7. Toimenpideohjelman on oltava valmiina viimeist(cid:228)(cid:228)n kymmenen vuoden kuluttua t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimaantulop(cid:228)i- v(cid:228)st(cid:228), ja kaikki toimenpiteet on k(cid:228)ynnistett(cid:228)v(cid:228) viimeist(cid:228)(cid:228)n 13 vuoden kuluttua kyseisest(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228). h) 16 artiklan nojalla toteutettujen toimien mukaisesti toimen- piteet, joilla estet(cid:228)(cid:228)n 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti sovi- tussa prioriteettiaineluettelossa mainittujen aineiden aiheut- tama pintavesien pilaantuminen ja joilla v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n vai- heittain muiden aineiden aiheuttamaa pilaantumista, joka muutoin est(cid:228)isi j(cid:228)senvaltioita saavuttamasta pintavesille 4 artiklassa asetettuja tavoitteita; 8. Toimenpideohjelmat on tarkistettava ja tarvittaessa ajan- tasaistettava viimeist(cid:228)(cid:228)n 16 vuoden kuluttua t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) ja sen j(cid:228)lkeen joka kuudes vuosi. Ajanta- saistetun ohjelman mukaiset uudet tai tarkistetut toimenpiteet on k(cid:228)ynnistett(cid:228)v(cid:228) kolmen vuoden kuluessa ohjelman valmistu- misesta. i) toimenpiteet, joita edellytet(cid:228)(cid:228)n pilaavien aineiden huomat- tavien vuotojen est(cid:228)miseksi teknisist(cid:228) laitteista tai ymp(cid:228)ris- t(cid:246)vahinkojen aiheuttaman pilaantumisen ehk(cid:228)isemiseksi ja/tai v(cid:228)hent(cid:228)miseksi esimerkiksi tulvien seurauksena, mu- kaan lukien kyseisten tapausten havaitsemiseen tai niist(cid:228) varoittamiseen liittyv(cid:228)t j(cid:228)rjestelm(cid:228)t. (cid:148)T(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t(cid:148) toimenpiteet ovat toimenpiteit(cid:228), 4. jotka on suunniteltu ja toteutettu perustoimenpiteiden lis(cid:228)ksi 4 artiklan mukaisesti asetettujen tavoitteiden ja normien saavuttamiseksi. Liitteess(cid:228) VI olevassa B osassa on alustava luettelo t(cid:228)llaisista toimenpiteist(cid:228). J(cid:228)senvaltiot voivat toteuttaa my(cid:246)s muita toimenpiteit(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin soveltamisalaan kuuluvien vesien suojelun tehosta- miseksi tai niiden tilan parantamiseksi, mukaan lukien 1 artik- lassa tarkoitettujen asiaa koskevien kansainv(cid:228)listen sopimusten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano. 5. Jos seurantatiedoista tai muista tiedoista k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) 4 artiklan mukaisesti asetettuja tavoitteita ei todenn(cid:228)k(cid:246)isesti saa- vuteta, j(cid:228)senvaltioiden on huolehdittava, ett(cid:228) (cid:151) syyt tutkitaan ja (cid:151) toteutetaan k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) mahdolliset lis(cid:228)toimenpiteet, jotta kyseiset tavoitteet saavutetaan. 12 artikla Seikat, joita ei voida k(cid:228)sitell(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden tasolla Jos j(cid:228)senvaltio havaitsee seikan, jolla on vaikutusta sen 1. vesien hoitoon, mutta jota kyseinen j(cid:228)senvaltio ei pysty ratkai- semaan, se voi ilmoittaa asiasta komissiolle ja mille tahansa muulle j(cid:228)senvaltiolle, jota asia koskee, ja tehd(cid:228) suosituksia sen ratkaisemiseksi. 2. Komission on vastattava j(cid:228)senvaltioilta sille tulleisiin ilmoituksiin tai suosituksiin viimeist(cid:228)(cid:228)n kuuden kuukauden kuluessa. 13 artikla Vesipiirin hoitosuunnitelmat 1. J(cid:228)senvaltioiden on huolehdittava, ett(cid:228) jokaiselle niiden alueella kokonaan sijaitsevalle vesipiirille laaditaan vesipiirin hoitosuunnitelma. Kun kyseess(cid:228) on kokonaan yhteis(cid:246)n alueella sijaitseva 2. kansainv(cid:228)linen vesipiiri, j(cid:228)senvaltioiden on huolehdittava yhteensovittamisesta yhden ainoan kansainv(cid:228)lisen vesipiirin hoitosuunnitelman laatimiseksi. Jos kyseist(cid:228) kansainv(cid:228)lisen vesi- j(cid:228)senvaltioiden on laadit- laadita, piirin hoitosuunnitelmaa ei 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/13 tava t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi vesipiirin hoitosuunnitelmat, alueella olevat kansainv(cid:228)listen vesipiirien osat. sellaiset jotka kattavat v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n niiden ja ett(cid:228) kansalaisilla, mukaan lukien veden k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t, on oltava mahdollisuus esitt(cid:228)(cid:228) niist(cid:228) huomautuksia. Kun kyse on kansainv(cid:228)lisest(cid:228) vesipiirist(cid:228), joka ulottuu 3. yhteis(cid:246)n rajojen ulkopuolelle, j(cid:228)senvaltioiden on pyritt(cid:228)v(cid:228) yhden ainoan vesipiirin hoitosuunnitelman laatimiseen, ja jos se ei ole mahdollista, suunnitelman on katettava v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n se joka on kyseisen j(cid:228)senvaltion osa kansainv(cid:228)lisest(cid:228) vesipiirist(cid:228), alueella. Vesipiirin hoitosuunnitelmaehdotuksen laatimisessa k(cid:228)ytettyjen tausta-asiakirjojen ja tietojen on oltava pyynn(cid:246)st(cid:228) saatavilla. 2. J(cid:228)senvaltioiden on annettava v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kuusi kuukautta aikaa toimittaa kirjallisia huomautuksia kyseisist(cid:228) asiakirjoista, jotta eri tahot saataisiin aktiivisesti mukaan ja niit(cid:228) voitaisiin kuulla. Vesipiirin hoitosuunnitelman on sis(cid:228)llett(cid:228)v(cid:228) liitteess(cid:228) VII 4. luetellut tiedot. 3. Mit(cid:228) 1 ja 2 kohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, sovelletaan my(cid:246)s ajanta- saistettuihin vesipiirin hoitosuunnitelmiin. 5. Vesipiirin hoitosuunnitelmia voidaan t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) vesist(cid:246)- alueen osaa, tietty(cid:228) toimialaa, tietty(cid:228) kysymyst(cid:228) tai vesityyppi(cid:228) koskevilla yksityiskohtaisemmilla ohjelmilla ja hoitosuunnitel- milla vesienhoidon erityispiirteiden huomioon ottamiseksi. N(cid:228)i- den toimien toteuttaminen ei vapauta j(cid:228)senvaltioita niiden t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin muiden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisista velvoitteista. Vesipiirin hoitosuunnitelmat on julkaistava viimeist(cid:228)(cid:228)n 6. 10 vuoden kuluttua t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228). 7. Vesipiirin hoitosuunnitelmia on tarkasteltava uudelleen ja ne on ajantasaistettava viimeist(cid:228)(cid:228)n 16 vuoden kuluttua t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) ja sen j(cid:228)lkeen joka kuudes vuosi. 14 artikla Kansalaisille tiedottaminen ja kansalaisten kuuleminen 1. J(cid:228)senvaltioiden on kannustettava kaikkia asianomaisia osapuolia osallistumaan t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon, erityisesti vesipiirin hoitosuunnitelmien laatimisen, tarkistami- sen ja ajantasaistamisen osalta. J(cid:228)senvaltioiden on huolehdit- tava, ett(cid:228) ne jokaisen vesipiirin osalta julkaisevat a) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kolme vuotta ennen hoitosuunnitelmakauden alkamista hoitosuunnitelman laatimisaikataulun ja sit(cid:228) kos- kevan ty(cid:246)ohjelman, mukaan lukien ilmoitus toteutettavista kuulemistoimista, 15 artikla Raportointi J(cid:228)senvaltioiden on toimitettava j(cid:228)ljenn(cid:246)kset vesipiirin hoi- 1. tosuunnitelmista ja kaikista niihin my(cid:246)hemmin tehdyist(cid:228) ajan- tasaistuksista komissiolle ja muille j(cid:228)senvaltioille, joita asia kos- kee, kolmen kuukauden kuluessa niiden julkaisemisesta seuraa- vasti: a) j(cid:228)senvaltion alueella kokonaan sijaitsevien vesipiirien osalta kaikkien vesipiirien hoitosuunnitelmat, jotka kattavat kan- sallisen alueen ja jotka on julkaistu 13 artiklan mukaisesti; b) kansainv(cid:228)listen vesipiirien osalta ainakin se osa kustakin joka koskee j(cid:228)senvaltion vesipiirin hoitosuunnitelmasta, aluetta. 2. J(cid:228)senvaltioiden on annettava kolmen kuukauden kuluessa niiden valmistumisesta yhteenveto ensimm(cid:228)ist(cid:228) vesipiirin hoi- tosuunnitelmaa varten laadituista: (cid:151) 5 artiklan nojalla vaadituista analyyseista ja tarkasteluista, ja (cid:151) 8 artiklan nojalla laadituista seurantaohjelmista. J(cid:228)senvaltioiden on annettava kolmen vuoden kuluessa 3. kunkin vesipiirin hoitosuunnitelman valmistumisesta tai 13 artiklan mukaisesta ajantasaistamisesta v(cid:228)liraportti, jossa selvi- tet(cid:228)(cid:228)n suunnitellun toimenpideohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa. b) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kaksi vuotta ennen hoitosuunnitelmakauden alkamista alustavan katsauksen t(cid:228)rkeist(cid:228) vesist(cid:246)alueen hoi- toa koskevista kysymyksist(cid:228), 16 artikla Strategiat vesien pilaantumisen ehk(cid:228)isemiseksi c) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n vuosi ennen hoitosuunnitelmakauden alkamista hoitosuunnitelmaehdotuksen, 1. Neuvosto antaa erityisi(cid:228) toimenpiteit(cid:228) sellaisten yksitt(cid:228)is- ten pilaavien aineiden tai aineryhmien aiheuttaman veden joista vesiymp(cid:228)rist(cid:246)lle tai vesi- pilaantumisen ehk(cid:228)isemiseksi, C 343/14 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 ymp(cid:228)rist(cid:246)n v(cid:228)lityksell(cid:228) aiheutuva riski ei ole hyv(cid:228)ksytt(cid:228)viss(cid:228), mukaan lukien juomavedenottoon k(cid:228)ytett(cid:228)viin vesiin kohdistu- vat riskit. N(cid:228)m(cid:228) toimenpiteet annetaan komission perustamis- sopimuksessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyjen menettelyjen mukaisesti tekemien ehdotusten pohjalta. 2. Komissio tekee ehdotuksen ensimm(cid:228)iseksi prioriteetti- aineluetteloksi 31 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n joulukuuta 1999 menness(cid:228). Aineet asetetaan toimia varten t(cid:228)rkeysj(cid:228)rjestykseen niiden vesiymp(cid:228)ris- t(cid:246)lle tai vesiymp(cid:228)rist(cid:246)n v(cid:228)lityksell(cid:228) aiheuttaman riskin mukaan, mik(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n tekem(cid:228)ll(cid:228) a) riskinarviointi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 (1), neuvoston direktiivin 91/414/ETY (2) ja Euroopan parla- mentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (3) mukaisesti, tai b) kohdennettu riskiin perustuva arviointi (k(cid:228)ytt(cid:228)en asetuksen (ETY) N:o 793/93 mukaisia menetelmi(cid:228)) keskittyen ainoas- taan vesiymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n kohdistuvaan myrkyllisyyteen ja vesi- ymp(cid:228)rist(cid:246)n v(cid:228)lityksell(cid:228) ihmisiin kohdistuvaan myrkyllisyy- teen, tai, jos t(cid:228)m(cid:228) ei ole mahdollista annetussa aikataulussa c) yksinkertaistettu, tieteellisiin periaatteisiin pohjautuva ris- kinarviointi, jossa otetaan erityisesti huomioon: i) tiedot kyseisen aineen haitallisista ominaisuuksista, eri- tyisesti sek(cid:228) aineen vesiymp(cid:228)rist(cid:246)n v(cid:228)lityksell(cid:228) ihmisille aiheutta- masta myrkyllisyydest(cid:228) ja sen myrkyllisyydest(cid:228) vesiymp(cid:228)rist(cid:246)lle ii) seurannasta saadut saastumisesta ja tiedot laaja-alaisesta ymp(cid:228)rist(cid:246)n iii) muut todennetut tekij(cid:228)t, jotka voivat viitata mahdolli- seen laaja-alaiseen ymp(cid:228)rist(cid:246)n saastumiseen, kuten kyseisen aineen tuotanto- tai k(cid:228)ytt(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) sek(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)- tavat. Komissio tarkistaa annetun prioriteettiaineluettelon viimeist(cid:228)(cid:228)n kuuden vuoden kuluttua t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) ja sen j(cid:228)lkeen v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n joka kuudes vuosi ja tekee aiheelliset ehdotukset. Ehdotustaan laatiessaan komissio ottaa huomioon suosi- 3. tukset, joita on saatu myrkyllisyytt(cid:228), ekomyrkyllisyytt(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)lt(cid:228) tiedekomitealta, j(cid:228)senvaltioilta, Euroo- pan parlamentilta, Euroopan ymp(cid:228)rist(cid:246)keskukselta, yhteis(cid:246)n joiden toimintaan tiedeohjelmista, kansainv(cid:228)lisilt(cid:228) j(cid:228)rjest(cid:246)ilt(cid:228), jotka yhteis(cid:246) osallistuu, Euroopan liike-el(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)rjest(cid:246)ilt(cid:228), (1) EYVL L 84, 5. 4. 1993, s. 1. (2) EYVL L 230, 19. 8. 1991, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on vii- meksi muutettuna direktiivill(cid:228) 98/47/EY (EYVL L 191, 7. 7. 1998, s. 50). (3) EYVL L 123, 24. 4. 1998, s. 1. edustavat my(cid:246)s pieni(cid:228) ja keskisuuria yrityksi(cid:228), Euroopan ymp(cid:228)- sek(cid:228) kaiken muun asiaankuuluvan tiedon, rist(cid:246)j(cid:228)rjest(cid:246)ilt(cid:228), jonka se saa tietoonsa. Komissio tekee ehdotuksia prioriteettiaineiden p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen 4. v(cid:228)hent(cid:228)miseksi merkitt(cid:228)vimmist(cid:228) p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)l(cid:228)hteist(cid:228). Ehdotuksia tehdess(cid:228)(cid:228)n se ottaa huomioon sek(cid:228) piste- ett(cid:228) hajakuormitus- l(cid:228)hteet sek(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) kustannustehokkaan ja tasasuhteisen tuo- tem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ja tuotannon p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)rajojen tason ja yhdistelm(cid:228)n. Tarvittaessa tuotantoa koskevat yhteis(cid:246)tason m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset voi- daan asettaa toimialoittain. Jos tuotem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin sis(cid:228)ltyy direk- tiivin 91/414/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direk- tiivin 98/8/EY mukaisesti annettujen lupien tarkistaminen, tar- kistukset on toteutettava mainittujen direktiivien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti. Jokaisessa n(cid:228)it(cid:228) menettelyj(cid:228) koskevassa ehdotuk- sessa on m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228), kuinka ne tarkistetaan ja ajantasaistetaan ja kuinka niiden tehokkuutta arvioidaan. Komissio tekee ehdotuksia laatunormeiksi, 5. joita sovelle- taan prioriteettiaineiden pitoisuuksiin pintavedess(cid:228), sedimen- tiss(cid:228) tai eli(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228). 6. Komissio tekee 4 ja 5 kohdan mukaisia ehdotuksia ja ainakin pistel(cid:228)hteiden osalta ehdotuksia p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen valvontatoi- mista ja ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormeista kahden vuoden kuluessa Jos kyseisen aineen sis(cid:228)llytt(cid:228)misest(cid:228) prioriteettiaineluetteloon. ensimm(cid:228)iseen prioriteettiaineluetteloon sis(cid:228)ltyvist(cid:228) aineista ei ole sovittu yhteis(cid:246)n tasolla seitsem(cid:228)n vuoden kuluessa t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228), j(cid:228)senvaltioiden on laadittava ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormit kyseisille aineille kaikkien niiden pinta- joihin kyseisten aineiden p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t vaikuttavat. vesien osalta, J(cid:228)senvaltioiden on my(cid:246)s asetettava kyseisi(cid:228) p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) koskevat p(cid:228)(cid:228)asiallisten l(cid:228)hteiden p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jenv(cid:228)hent(cid:228)mistoimet, jotka perus- tuvat muun muassa kaikkien teknisten v(cid:228)hent(cid:228)misvaihtoehto- Jos prioriteettiaineluetteloon my(cid:246)- jen huomioonottamiseen. hemmin lis(cid:228)ttyj(cid:228) aineita koskevista toimista ei ole sovittu yhtei- s(cid:246)n tasolla, j(cid:228)senvaltioiden on ryhdytt(cid:228)v(cid:228) vastaaviin toimiin vii- den vuoden kuluttua niiden luetteloon ottamisesta. Komissio voi 7. laatia strategioita my(cid:246)s muiden pilaavien aineiden tai aineryhmien aiheuttaman veden pilaantumisen ehk(cid:228)isemiseksi, mukaan lukien vahingoista aiheutuva veden pilaantuminen. 8. Laatiessaan 4 ja 5 kohdan mukaisia ehdotuksia komissio tarkistaa my(cid:246)s kaikki liitteess(cid:228) IX luetellut direktiivit. Se ehdot- taa 6 kohdassa tarkoitettuun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaan menness(cid:228) liitteess(cid:228) IX olevien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten tarkistusta kaikkien prioriteettiaineiden luetteloon sis(cid:228)ltyvien aineiden osalta sek(cid:228) tarvittavia toimenpi- teit(cid:228), mukaan lukien liitteen IX mukaisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mahdol- linen kumoaminen kaikkien muiden aineiden osalta. Kaikki liitteen IX mukaiset s(cid:228)(cid:228)telytoimet, joiden tarkistusta on ehdotettu, on kumottava tarkistusten voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) al- kaen. 9. Komission t(cid:228)m(cid:228)n artiklan nojalla ehdottamasta prioriteet- tiaineluettelosta tulee sen j(cid:228)lkeen, kun neuvosto on sen anta- nut, t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin liite X. 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/15 17 artikla Komission kertomus 18 artikla Suunnitelmat yhteis(cid:246)n tuleviksi toimenpiteiksi Komissio julkaisee t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa 1. koskevan kertomuksen viimeist(cid:228)(cid:228)n 12 vuoden kuluttua t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) ja sen j(cid:228)lkeen joka kuudes vuosi ja toimittaa sen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 2. Kertomuksessa on oltava: a) katsaus direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon edistymisest(cid:228); Komissio esitt(cid:228)(cid:228) 20 artiklassa tarkoitetulle komitealle tie- 1. doksi vuosittain alustavan suunnitelman toimenpiteist(cid:228), joilla on vaikutusta vesilains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n ja joista se aikoo tehd(cid:228) ehdo- tuksen l(cid:228)hiaikoina, mukaan lukien 16 artiklan mukaisesti laa- dittujen ehdotusten, hallintatoimien ja strategioiden pohjalta teht(cid:228)v(cid:228)t ehdotukset. Komissio esitt(cid:228)(cid:228) ensimm(cid:228)isen suunnitel- man viimeist(cid:228)(cid:228)n kahden vuoden kuluttua t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228). b) Euroopan ymp(cid:228)rist(cid:246)keskuksen kanssa yhteisty(cid:246)ss(cid:228) laadit- tava selvitys pinta- ja pohjaveden tilasta yhteis(cid:246)ss(cid:228); 2. Komissio tarkastelee uudelleen t(cid:228)t(cid:228) direktiivi(cid:228) viimeist(cid:228)(cid:228)n 19 vuoden kuluttua sen voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) ja ehdottaa siihen tarvittavia muutoksia. c) katsaus 15 artiklan mukaisesti toimitetuista vesipiirin hoi- tosuunnitelmista, mukaan lukien tulevien suunnitelmien parantamista koskevat suositukset; d) yhteenveto komission antamista vastauksista j(cid:228)senvaltioi- den 12 artiklan mukaisiin ilmoituksiin ja suosituksiin; e) yhteenveto 16 artiklan mukaisesti laadituista ehdotuksista, toimista ja strategioista; f) yhteenveto vastauksista Euroopan parlamentin ja neuvos- ton esitt(cid:228)miin huomautuksiin aiemmista t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevista selvityksist(cid:228). Komissio julkaisee lis(cid:228)ksi 3. j(cid:228)senvaltioiden 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimittamiin yhteenvetoihin perustuvan t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon edistymist(cid:228) koskevan kertomuksen ja toimittaa sen Euroopan parlamentille ja j(cid:228)senvaltioille viimeist(cid:228)(cid:228)n kah- den vuoden kuluttua 5 ja 8 artiklassa mainituista p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)- rist(cid:228). 4. Komissio julkaisee kolmen vuoden kuluessa kunkin 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen julkaisemisesta v(cid:228)liraportin, jossa selvitet(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon etenemist(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimittamien v(cid:228)liraporttien pohjalta. T(cid:228)m(cid:228) raportti toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Komissio kutsuu raportoinnin kannalta sopivana ajankoh- 5. tana koolle yhteis(cid:246)n vesipolitiikkaa k(cid:228)sittelev(cid:228)n konferenssin, johon osallistuu edustajia jokaisesta j(cid:228)senvaltiosta; konferenssin tarkoituksena on kommentoida komission t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevia kertomuksia ja vaihtaa kokemuksia. Kokouksen osallistujien olisi edustettava toimivaltaisia viran- omaisia, Euroopan parlamenttia, valtioista riippumattomia j(cid:228)r- jest(cid:246)j(cid:228), ty(cid:246)markkinaosapuolia ja talousel(cid:228)m(cid:228)(cid:228), kuluttajaj(cid:228)rjes- t(cid:246)j(cid:228), korkeakoulumaailmaa ja muita asiantuntijatahoja. 19 artikla Direktiivin tekninen mukauttaminen III Liitteet I, 1. ja liitteess(cid:228) V oleva 1. 3. 6 kohta voidaan mukauttaa tieteelliseen ja tekniseen kehitykseen 20 artiklassa s(cid:228)(cid:228)dettyjen menettelyjen mukaisesti, ottaen huomioon 13 artik- lassa tarkoitetut ajanjaksot vesipiirin hoitosuunnitelmien tarkis- tamiseksi ja ajantasaistamiseksi. Komissio voi tarvittaessa antaa ohjeita liitteiden II ja V t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanemiseksi 20 artiklassa s(cid:228)(cid:228)dettyjen menettelyjen mukaisesti. Ensimm(cid:228)isen kohdan soveltamiseksi tarvittavia teknisi(cid:228) 2. menettelyj(cid:228) tietojen siirt(cid:228)miseksi ja k(cid:228)sittelemiseksi, mukaan lukien tilastot ja karttamuotoiset tiedot, voidaan hyv(cid:228)ksy(cid:228) 20 artiklassa s(cid:228)(cid:228)dettyjen menettelyjen mukaisesti. 20 artikla S(cid:228)(cid:228)ntelykomitea Komissiota avustaa s(cid:228)(cid:228)ntelykomitea, 1. joka muodostuu j(cid:228)senvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komis- sion edustaja. 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen toteutet- tavista toimenpiteist(cid:228). Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyy- den mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa niiden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten edellytykseksi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyll(cid:228) enemmist(cid:246)ll(cid:228), jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien j(cid:228)senvaltioiden edustajien (cid:228)(cid:228)net painote- taan mainitussa artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyll(cid:228) tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu (cid:228)(cid:228)nestykseen. C 343/16 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 3. Jos Euroopan parlamentti ilmaisee perustellulla p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slau- selmalla, ett(cid:228) hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)ksi aiottu ehdotus t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano- toimenpiteiksi, joka on t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin nojalla j(cid:228)tetty s(cid:228)(cid:228)nte- lykomitean k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi, ylitt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) direktiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)detyn t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanovallan, komissio tarkastelee ehdotusta uudelleen. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman huomioon ottaen ja k(cid:228)ynniss(cid:228) olevan menette- lyn m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikoja noudattaen komissio voi joko tehd(cid:228) komitealle uuden ehdotuksen toimenpiteiksi, jatkaa menettely(cid:228) tai antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle perustamissopimukseen perustuvan ehdotuksen. Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja komitealle toi- mista, joita se aikoo toteuttaa Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slau- selman johdosta, sek(cid:228) menettelyns(cid:228) perustelut. Komissio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) suunnitelluista toimenpiteist(cid:228), 4. jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset, t(cid:228)m(cid:228)n kuitenkaan rajoitta- matta 3 kohdan soveltamista. Jos toimenpiteet eiv(cid:228)t ole komitean lausunnon mukaisia 5. tai jos lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipym(cid:228)tt(cid:228) neu- vostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteist(cid:228) ja antaa siit(cid:228) tiedon Euroopan parlamentille. 6. Jos Euroopan parlamentti katsoo, ett(cid:228) komission t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin nojalla tekem(cid:228) ehdotus ylitt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) direktiiviss(cid:228) annetun t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanovallan, se ilmoittaa neuvostolle kan- tansa. 7. Neuvosto voi t(cid:228)llaisen kannan asianmukaisesti huomioon ottaen tehd(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)enemmist(cid:246)ll(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen ehdotuksesta kol- men kuukauden kuluessa siit(cid:228), kun asia on tullut vireille neu- vostossa. Jos neuvosto on t(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa ilmaissut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)enemmist(cid:246)ll(cid:228) vastustavansa ehdotusta, komissio tarkastelee sit(cid:228) uudelleen. Se voi tehd(cid:228) neuvostolle muutetun ehdotuksen, tehd(cid:228) ehdotuk- sensa uudelleen tai antaa perustamissopimukseen perustuvan s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sehdotuksen. Jos neuvosto ei ole t(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa antanut ehdotettua t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanos(cid:228)(cid:228)d(cid:246)st(cid:228) eik(cid:228) ilmoittanut vastustavansa ehdotusta t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanotoimenpiteiksi, komissio antaa ehdotetun t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanos(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksen. (cid:151) j(cid:228)senvaltioissa juomaveden valmistamiseen tarkoitetun pin- taveden laatuvaatimuksista 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1975 annettu neuvoston direktiivi 75/440/ETY (1), (cid:151) yhteis(cid:246)n makean pintaveden laatua koskevasta yhteisest(cid:228) tietojenvaihtomenettelyst(cid:228) 12 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1977 tehty neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 77/795/ETY (2), (cid:151) j(cid:228)senvaltioissa sovellettavista juomaveden valmistamiseen tarkoitetun pintaveden m(cid:228)(cid:228)ritysmenetelmist(cid:228) sek(cid:228) n(cid:228)ytteen- otto- ja analysointitiheydest(cid:228) 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1979 annettu neuvoston direktiivi 79/869/ETY (3). Kumotaan seuraavat s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset 13 vuoden kuluttua t(cid:228)m(cid:228)n 2. direktiivin voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228): (cid:151) suojelua ja parantamista edellytt(cid:228)vien makeiden vesien laa- dusta kalojen el(cid:228)m(cid:228)n turvaamiseksi 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1978 annettu neuvoston direktiivi 78/659/ETY (4), (cid:151) simpukkavesilt(cid:228) vaadittavasta laadusta 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) loka- kuuta 1979 annettu neuvoston direktiivi 79/923/ETY (5), (cid:151) pohjaveden suojelemisesta tiettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamalta pilaantumiselta 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1979 annettu neuvoston direktiivi 80/68/ETY (6), (cid:151) direktiivi 76/464/ETY tiettyjen yhteis(cid:246)n vesiymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)stettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamasta pilaantumi- sesta, joka kumotaan t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin tullessa voimaan. lukuun ottamatta 6 artiklaa, Direktiivin 76/464/ETY osalta sovelletaan seuraavia siirty- 3. m(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228): a) 16 artiklan mukainen prioriteettiaineluettelo korvaa komis- sion neuvostolle 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1982 antamaan tie- donantoon sis(cid:228)ltyv(cid:228)n prioriteettiaineluettelon; b) direktiivin 76/464/ETY 7 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) tarkoitusta varten j(cid:228)senvaltiot voivat soveltaa pilaantumisongelmien ja niit(cid:228) aiheuttavien aineiden m(cid:228)(cid:228)rittelemiseen, laatunormien laatimiseen ja toimenpiteiden toteuttamiseen liittyvi(cid:228) peri- aatteita, joista on s(cid:228)(cid:228)detty t(cid:228)ss(cid:228) direktiiviss(cid:228). (1) EYVL L 194, 25. 7. 1975, s. 26, direktiivi sellaisena kuin se on vii- L 377, direktiivill(cid:228) 91/692/ETY (EYVL meksi muutettuna 31. 12. 1991, s. 48). 21 artikla Kumoaminen ja siirtym(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset (2) EYVL L 334, 24. 12. 1977, s. 29, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s sellaisena kuin se on vii- meksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla. (3) EYVL L 271, 29. 10. 1979, s. 44, direktiivi sellaisena kuin se on vii- meksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla. (4) EYVL L 222, 14. 8. 1978, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on vii- meksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla. Kumotaan seuraavat s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset seitsem(cid:228)n vuoden kuluttua 1. t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228): (5) EYVL L 281, 10. 11. 1979, s. 47, direktiivi sellaisena kuin se on vii- L 377, direktiivill(cid:228) 91/692/ETY (EYVL meksi muutettuna 31. 12. 1991, s. 48). (6) EYVL L 20, 26. 1. 1980, s. 43. 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/17 Ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteita, 4. joista s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n 4 artiklassa, sek(cid:228) jotka on vahvistettu liitteess(cid:228) IX tai ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormeja, 16 artiklan 5 kohdan mukaisesti tai jotka j(cid:228)senvaltiot vahvista- vat prioriteettiaineluetteloon kuulumattomien aineiden osalta liitteen V mukaisesti tai 16 artiklan 6 kohdan mukaisesti priori- joille ei viel(cid:228) ole asetettu yhteis(cid:246)n nor- teettiaineiden osalta, meja, on pidett(cid:228)v(cid:228) direktiivin 96/61/EY 2 artiklan 7 kohdan ja 10 artiklan mukaisina ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormeina. 5. Jos jokin 16 artiklan nojalla hyv(cid:228)ksytyss(cid:228) luettelossa oleva aine ei sis(cid:228)lly t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin liitteeseen VIII tai direktii- vin 96/61/EY liitteeseen III, kyseinen aine on lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) niihin. 6. T(cid:228)m(cid:228)n direktiivin edellytt(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) ensimm(cid:228)isess(cid:228) vesipiirin hoitosuunnitelmassa esitettyjen ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteiden perus- teella pintavesimuodostumille laadittavien laatunormien on oltava v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n yht(cid:228) vaativia kuin direktiivin 76/464/ETY t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon edellytt(cid:228)m(cid:228)t laatunormit. 22 artikla Seuraamukset J(cid:228)senvaltioiden on s(cid:228)(cid:228)dett(cid:228)v(cid:228) seuraamuksista, joita sovelletaan t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin nojalla s(cid:228)(cid:228)dettyjen kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten rikkomuksiin. S(cid:228)(cid:228)dettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja vakuuttavia. N(cid:228)iss(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden antamissa s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksiss(cid:228) on viitattava t(cid:228)h(cid:228)n direktiiviin tai niihin on liitett(cid:228)v(cid:228) t(cid:228)llainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. J(cid:228)senvaltioiden on s(cid:228)(cid:228)dett(cid:228)v(cid:228) siit(cid:228), miten viittaukset tehd(cid:228)(cid:228)n. J(cid:228)senvaltioiden on toimitettava kirjallisina komissiolle 2. t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin alalta antamansa keskeiset kansalliset s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)kset. Komissio ilmoittaa niist(cid:228) muille j(cid:228)senvaltioille. 24 artikla Voimaantulo T(cid:228)m(cid:228) direktiivi Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). tulee voimaan p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228), jona se julkaistaan 25 artikla Osoitus T(cid:228)m(cid:228) direktiivi on osoitettu kaikille j(cid:228)senvaltioille. 23 artikla T(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano Tehty (cid:133) 1. J(cid:228)senvaltioiden on saatettava t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin noudatta- misen edellytt(cid:228)m(cid:228)t lait, asetukset ja hallinnolliset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset voimaan viimeist(cid:228)(cid:228)n (*). Niiden on ilmoitettava t(cid:228)st(cid:228) komis- siolle viipym(cid:228)tt(cid:228). Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta (cid:133) Puhemies (cid:133) Puheenjohtaja (*) Kolme vuotta t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228). C 343/18 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 TOIMIVALTAISTEN VIRANOMAISTEN LUETTELOA VARTEN TARVITTAVAT TIEDOT LIITE I Direktiivin 3 artiklan 8 kohdan mukaisesti j(cid:228)senvaltioiden on toimitettava seuraavat tiedot kaikista toimivaltaisista viran- omaisista kussakin omassa vesipiiriss(cid:228)(cid:228)n sek(cid:228) niiss(cid:228) kansainv(cid:228)listen vesipiirien osissa, jotka sijaitsevat j(cid:228)senvaltion alu- eella: i) ii) toimivaltaisen viranomaisen nimi ja osoite: 3 artiklan 2 kohdan nojalla nimetyn viranomaisen virallinen nimi ja osoite; vesipiirin maantieteellinen alue: vesipiiriin kuuluvien suurimpien jokien nimet sek(cid:228) vesipiirin rajojen t(cid:228)sm(cid:228)llinen sijainti. Tietojen on mahdollisuuksien mukaan oltava k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) maantieteellisiss(cid:228) paikkatietoj(cid:228)rjestelmiss(cid:228) (GIS) ja/tai komission maantieteellisess(cid:228) paikkatietoj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) (GISCO); iii) toimivaltaisen viranomaisen oikeudellinen asema: selvitys toimivaltaisen viranomaisen oikeudellisesta asemasta ja tarvittaessa ote tai j(cid:228)ljenn(cid:246)s sen perustamiss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksest(cid:228), perustamissopimuksesta tai vastaavasta oikeudellisesta asia- kirjasta; iv) vastuut: selvitys kunkin toimivaltaisen viranomaisen oikeudellisista ja hallinnollisista vastuista ja teht(cid:228)vist(cid:228) kussakin vesipiiriss(cid:228); v) osallisuus: jos toimivaltainen viranomainen toimii muita toimivaltaisia viranomaisia koordinoivana elimen(cid:228), vaa- ditaan luettelo kyseisist(cid:228) elimist(cid:228) sek(cid:228) selvitys yhteisty(cid:246)n varmistamiseksi luoduista suhteista instituutioiden v(cid:228)lill(cid:228); vi) kansainv(cid:228)liset yhteydet: jos vesipiiri sijaitsee useamman kuin yhden j(cid:228)senvaltion alueella tai siihen kuuluu alueita valtioista, jotka eiv(cid:228)t ole j(cid:228)senvaltioita, vaaditaan selvitys yhteisty(cid:246)n varmistamiseksi luoduista suhteista instituutioi- den v(cid:228)lill(cid:228). 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/19 LIITE II 1 PINTAVEDET 1. 1 Pintavesimuodostumatyyppien ominaispiirteiden tarkastelu J(cid:228)senvaltiot m(cid:228)(cid:228)rittelev(cid:228)t pintavesimuodostumien sijainnin ja rajat ja tekev(cid:228)t n(cid:228)iden muodostumien ominaispiir- teiden tarkastelun seuraavan menetelm(cid:228)n mukaisesti. T(cid:228)t(cid:228) ominaispiirteiden alkutarkastelua varten j(cid:228)senvaltiot voivat yhdist(cid:228)(cid:228) pintavesimuodostumia ryhmiksi. i) Vesipiirin pintavesimuodostumat m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n kuuluviksi joko yhteen seuraavista pintavesijaotteluryhmist(cid:228) (cid:151) joet, j(cid:228)rvet, jokisuiden vaihettumisalueet tai rannikkovedet (cid:151) tai keinotekoisiksi pintavesimuodostumiksi tai voimakkaasti muutetuiksi pintavesimuodostumiksi. ii) Vesipiirin kaikkien pintavesijaotteluryhmien vesimuodostumat erotellaan tyyppeihin. N(cid:228)m(cid:228) tyypit m(cid:228)(cid:228)ritel- l(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:228)en j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) 1. 2 kohdassa kuvattua A-j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) tai B-j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228). iii) A-j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)ess(cid:228) vesipiirin vesimuodostumat erotellaan ensin luonnonmaantieteellisiin alueisiin kuuluviksi j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) 1. 2 kohdassa m(cid:228)(cid:228)riteltyjen ja liitteen XI karttaan merkittyjen alueiden mukaisesti. Kunkin luonnonmaantieteellisen alueen vesimuodostumat erotellaan sen j(cid:228)lkeen pintavesimuodostumatyyp- peihin A-j(cid:228)rjestelm(cid:228)n taulukoissa olevien kuvaajien mukaisesti. iv) Jos k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n B-j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228), j(cid:228)senvaltioiden on saavutettava v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n sama erottelutarkkuus kuin A-j(cid:228)rjes- telm(cid:228)(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)ess(cid:228). B-j(cid:228)rjestelm(cid:228)n mukaan vesipiirin vesimuodostumat erotellaan tyyppeihin k(cid:228)ytt(cid:228)en pakollisten kuvaajien arvoja ja sellaisia valinnaisia kuvaajia tai kuvaajien yhdistelmi(cid:228), joita tarvitaan, jotta tyypille ominaiset biologiset vertailuolot voidaan m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) luotettavasti. v) Keinotekoiset tai voimakkaasti muutetut pintavesimuodostumat erotellaan kyseess(cid:228) olevaa voimakkaasti muutettua tai keinotekoista pintavesimuodostumaa eniten muistuttavan pintavesijaotteluryhm(cid:228)n kuvaajien mukaisesti. vi) J(cid:228)senvaltioiden on toimitettava komissiolle tyyppien maantieteellisest(cid:228) sijainnista kartta tai karttoja (GIS- muodossa), joissa erottelun taso on sama kuin A-j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)ess(cid:228). 1. 2 Luonnonmaantieteelliset alueet ja pintavesimuodostumatyypit 1. 2. 1 Joet A - j (cid:228) r j e s t e l m (cid:228) Vahvistettu typologia Kuvaajat Luonnonmaantieteelliset alueet Liitteess(cid:228) XI olevan kartan A osoittamat luonnonmaantieteelliset alueet Tyyppi Korkeussuhteet korkea: > 800 m keskitaso: 200(cid:151)800 m alava: < 200 m Valuma-alueen koko pieni: 10(cid:151)100 km2 keskikokoinen: > 100(cid:151)1 000 km2 suuri: > 1 000(cid:151)10 000 km2 hyvin suuri: > 10 000 km2 Geologia kalkkipitoinen kvartsipitoinen orgaaninen C 343/20 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 Vaihtoehtoinen tarkastelutapa Pakolliset tekij(cid:228)t B - j (cid:228) r j e s t e l m (cid:228) Fysikaaliset ja kemialliset tekij(cid:228)t, jotka m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t joen tai joen osan ominais- piirteet ja siten eli(cid:246)yhteis(cid:246)n rakenteen ja koostumuksen korkeus leveysaste pituusaste geologia koko Valinnaiset tekij(cid:228)t et(cid:228)isyys joen alkupisteest(cid:228) virtauksen energia (riippuvainen virtaamasta ja kaltevuudesta) keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen vedenpinnan leveys keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen vedensyvyys keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen vedenpinnan kaltevuus p(cid:228)(cid:228)uoman muoto joen virtaamaluokka jokilaakson muoto kiintoaineen kulkeutuminen happamuuden neutraloimiskyky keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen pohjan laatu kloridi ilman l(cid:228)mp(cid:246)tilan vaihteluv(cid:228)li ilman keskil(cid:228)mp(cid:246)tila sadem(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 1. 2. 2 J(cid:228)rvet A - j (cid:228) r j e s t e l m (cid:228) Vahvistettu typologia Kuvaajat Luonnonmaantieteellinen alue Liitteess(cid:228) XI olevan kartan A osoittamat luonnonmaantieteelliset alueet Tyyppi korkeussuhteet korkea: > 800 m keskitaso: 200(cid:151)800 m alava: < 200 m keskisyvyys < 3 m 3(cid:151)15 m > 15 m j(cid:228)rven pinta-ala 0,5(cid:151)1 km2 1(cid:151)10 km2 10(cid:151)100 km2 > 100 km2 geologia kalkkipitoinen kvartsipitoinen orgaaninen 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/21 Vaihtoehtoinen tarkastelutapa Pakolliset tekij(cid:228)t B - j (cid:228) r j e s t e l m (cid:228) Fysikaaliset ja kemialliset tekij(cid:228)t, siten eli(cid:246)yhteis(cid:246)n rakenteen ja koostumuksen jotka m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t j(cid:228)rven ominaispiirteet ja korkeus leveysaste pituusaste syvyys geologia koko Valinnaiset tekij(cid:228)t keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen vedensyvyys j(cid:228)rven muoto viipym(cid:228) ilman keskil(cid:228)mp(cid:246)tila ilman l(cid:228)mp(cid:246)tilan vaihteluv(cid:228)li kerrostuneisuustyyppi (esim. monomiktinen, dimiktinen, polymiktinen) happamuuden neutraloimiskyky ravinteiden taustapitoisuudet keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen pohjan laatu vedenkorkeuden vaihtelu 1. 2. 3 Jokisuiden vaihettumisalueet A - j (cid:228) r j e s t e l m (cid:228) Vahvistettu typologia Kuvaajat Luonnonmaantieteellinen alue Liitteess(cid:228) XI olevan kartan B mukaisesti: It(cid:228)meri Barentsinmeri Norjanmeri Pohjanmeri Pohjois-Atlantti V(cid:228)limeri Tyyppi Keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen vuosittainen suolaisuus < 0,5 (cid:137): makea vesi 0,5(cid:151)< 5 (cid:137): oligohaliininen 5(cid:151)< 18 (cid:137): mesohaliininen 18(cid:151)< 30 (cid:137): polyhaliininen 30(cid:151)< 40 (cid:137): euhaliininen Keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen vuoroveden vaihteluv(cid:228)li < 2 m: v(cid:228)h(cid:228)inen vuorovesi 2(cid:151)4 m: melko suuri vuorovesi > 4 m: suuri vuorovesi C 343/22 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 Vaihtoehtoinen tarkastelutapa Pakolliset tekij(cid:228)t B - j (cid:228) r j e s t e l m (cid:228) Fysikaaliset ja kemialliset tekij(cid:228)t, jotka m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t jokisuiden vaihettumisaluei- den ominaispiirteet ja siten eli(cid:246)yhteis(cid:246)n rakenteen ja koostumuksen leveysaste pituusaste vuoroveden vaihteluv(cid:228)li suolaisuus Valinnaiset tekij(cid:228)t syvyys virtausnopeus aallokon vaikutus viipym(cid:228) veden keskil(cid:228)mp(cid:246)tila sekoittumisolot sameus keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen pohjan laatu muoto veden l(cid:228)mp(cid:246)tilan vaihteluv(cid:228)li 1. 2. 4 Rannikkovedet A - j (cid:228) r j e s t e l m (cid:228) Vahvistettu typologia Kuvaajat Luonnonmaantieteellinen alue Liitteess(cid:228) XI olevan kartan B mukaisesti: It(cid:228)meri Barentsinmeri Norjanmeri Pohjanmeri Pohjois-Atlantti V(cid:228)limeri Tyyppi Keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen vuosittainen suolaisuus < 0,5 (cid:137): makea vesi 0,5(cid:151)< 5 (cid:137): oligohaliininen 5(cid:151)< 18 (cid:137): mesohaliininen 18(cid:151)< 30 (cid:137): polyhaliininen 30(cid:151)< 40 (cid:137): euhaliininen Keskisyvyys matalat vedet: < 30 m keskisyv(cid:228)t vedet: (30(cid:151)200 m) syv(cid:228)t vedet: > 200 m 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/23 Vaihtoehtoinen tarkastelutapa Pakolliset tekij(cid:228)t B - j (cid:228) r j e s t e l m (cid:228) Fysikaaliset ja kemialliset tekij(cid:228)t, jotka m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t rannikkovesien ominaispiir- teet ja siten eli(cid:246)yhteis(cid:246)n rakenteen ja koostumuksen leveysaste pituusaste vuoroveden vaihteluv(cid:228)li suolaisuus Valinnaiset tekij(cid:228)t virtauksen nopeus aallokon vaikutus veden keskil(cid:228)mp(cid:246)tila kerrostuneisuustyyppi sameus suljettujen lahtien veden retentioaika keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen pohjan laatu veden l(cid:228)mp(cid:246)tilan vaihteluv(cid:228)li 1. 3 Tyypille ominaisten vertailuolojen m(cid:228)(cid:228)ritteleminen pintavesimuodostumille i) Kullekin 1. 1 kohdan mukaisesti kuvatulle pintavesimuodostumatyypille on m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) tyypille ominaiset hydrologis-morfologiset ja fysikaalis-kemialliset olot, jotka edustavat liitteess(cid:228) V olevassa 1. 1 kohdassa m(cid:228)(cid:228)- ritellyille hydrologis-morfologisille ja fysikaalis-kemiallisille laatutekij(cid:246)ille liitteess(cid:228) V olevan 1. 2 kohdan tau- lukossa m(cid:228)(cid:228)riteltyj(cid:228) kyseisen pintavesimuodostumatyypin erinomaisen ekologisen tilan arvoja. Tyypille omi- naiset biologiset vertailuolot on m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) liitteess(cid:228) V olevassa 1. 1 kohdassa yksil(cid:246)idyille biologisille laa- tutekij(cid:246)ille liitteess(cid:228) V olevan 1. 2 kohdan taulukossa m(cid:228)(cid:228)ritellyn kyseisen pintavesimuodostumatyypin erin- omaisen ekologisen tilan arvojen mukaisesti. ii) Sovellettaessa t(cid:228)ss(cid:228) osassa esitettyj(cid:228) menetelmi(cid:228) voimakkaasti muutettuihin tai keinotekoisiin pintavesimuo- dostumiin viittauksia erinomaiseen ekologiseen tilaan pidet(cid:228)(cid:228)n viittauksina parhaaseen mahdolliseen ekolo- giseen potentiaaliin, joka on m(cid:228)(cid:228)ritelty liitteess(cid:228) V olevassa 1. 2. 5 taulukossa. Vesimuodostuman parasta mahdollista ekologista potentiaalia koskevat arvot on tarkistettava joka kuudes vuosi. iii) Edell(cid:228) i ja ii kohdassa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) tarkoitusta varten m(cid:228)(cid:228)ritellyt tyypille ominaiset olot sek(cid:228) tyypille ominaiset biologiset vertailuolot voivat perustua joko vertailualueisiin tai mallintamiseen tai n(cid:228)iden menetelmien yhdistelm(cid:228)(cid:228)n. Jos n(cid:228)it(cid:228) menetelmi(cid:228) ei voida k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228), j(cid:228)senvaltiot voivat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) asiantuntijoiden arvioita olo- jen m(cid:228)(cid:228)rittelemiseksi. Tiettyjen synteettisten pilaavien aineiden pitoisuuksien osalta erinomaisen ekologisen tilan m(cid:228)(cid:228)rittelemisess(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)ritysrajoja, jotka voidaan saavuttaa tyypille ominaisten olojen m(cid:228)(cid:228)rit- telyajankohtana k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien tekniikoiden avulla. iv) Vertailualueisiin perustuvien tyypille ominaisten biologisten vertailuolojen m(cid:228)(cid:228)rittelemiseksi j(cid:228)senvaltioiden on muodostettava jokaiselle pintavesimuodostumatyypille vertailualueverkko. Verkossa on oltava riitt(cid:228)v(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) erinomaista tilaa edustavia paikkoja, jotta vertailuarvojen luotettavuustaso on riitt(cid:228)v(cid:228), ottaen huo- mioon kyseisen pintavesimuodostumatyypin erinomaista ekologista tilaa osoittavien laatutekij(cid:246)iden arvojen vaihtelu sek(cid:228) mallintamistekniikat, joita sovelletaan v kohdan mukaisesti. v) Mallintamiseen perustuvat tyypille ominaiset biologiset vertailuolot voidaan m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)en ennustavaa mallinnusta tai takautuvia menetelmi(cid:228). Menetelmiss(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n historiallista, paleolimnologista ja muuta saatavilla olevaa tietoa, ja niill(cid:228) on saavutettava riitt(cid:228)v(cid:228) vertailuarvojen luotettavuustaso sen varmistamiseksi, ett(cid:228) n(cid:228)in m(cid:228)(cid:228)ritellyt olot ovat yhdenmukaisia ja soveltuvia kullekin pintavesimuodostumatyypille. vi) Jos pintavesimuodostumatyypin laatutekij(cid:228)lle ei ole mahdollista m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) luotettavia tyypille ominaisia ver- tailuoloja johtuen laatutekij(cid:228)n suuresta luontaisesta vaihtelusta, joka ei ole vain vuodenaikojen vaihtelun aiheuttamaa, voidaan t(cid:228)m(cid:228) tekij(cid:228) poistaa kyseisen pintavesimuodostumatyypin ekologisen tilan arvioinnista. T(cid:228)llaisissa tapauksissa j(cid:228)senvaltioiden on esitett(cid:228)v(cid:228) vesipiirin hoitosuunnitelmassa laatutekij(cid:228)n poisj(cid:228)tt(cid:228)mi- sen perusteet. C 343/24 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 1. 4 Paineiden tunnistaminen J(cid:228)senvaltioiden on ker(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) ja yll(cid:228)pidett(cid:228)v(cid:228) tietoja kunkin vesipiirin pintavesimuodostumille ihmistoiminnasta mahdollisesti aiheutuvien merkitt(cid:228)vien paineiden tyypist(cid:228) ja suuruudesta, erityisesti: yhdyskunnista, teollisuudesta, maataloudesta ja muista laitoksista ja toiminnoista per(cid:228)isin olevan, erityisesti liit- teess(cid:228) VIII lueteltujen aineiden aiheuttaman merkitt(cid:228)v(cid:228)n pistekuormituksen arviointi ja tunnistaminen muun muassa seuraavien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten nojalla ker(cid:228)ttyjen tietojen perusteella: i) direktiivin 91/271/ETY (1) 15 ja 17 artikla, ii) direktiivin 96/61/EY 9 ja 15 artikla, ja ensimm(cid:228)ist(cid:228) vesipiirin hoitosuunnitelmaa varten seuraavien direktiivien nojalla: iii) direktiivin 76/464/ETY 11 artikla, iv) direktiivit 75/440/ETY, 76/160/ETY (2), 78/659/ETY ja 79/923/ETY (3), yhdyskunnista, teollisuudesta, maataloudesta ja muista laitoksista ja toiminnoista per(cid:228)isin olevan, erityisesti liit- teess(cid:228) VIII lueteltujen aineiden aiheuttaman merkitt(cid:228)v(cid:228)n hajakuormituksen arviointi ja tunnistaminen muun muassa seuraavien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten nojalla ker(cid:228)ttyjen tietojen perusteella: i) direktiivin 91/676/ETY (4) 3, 5 ja 6 artikla, ii) direktiivin 91/414/ETY 7 ja 17 artikla, iii) direktiivi 98/8/EY, ja ensimm(cid:228)ist(cid:228) vesipiirin hoitosuunnitelmaa varten seuraavien direktiivien nojalla: iv) direktiivit 75/440/ETY, 76/160/ETY, 76/464/ETY, 78/659/ETY ja 79/923/ETY, yhdyskuntien, teollisuuden ja maatalouden tarpeisiin sek(cid:228) muihin tarkoituksiin tapahtuvan merkitt(cid:228)v(cid:228)n veden- oton arviointi ja tunnistaminen, mukaan lukien vuodenaikaisvaihtelut ja vuosittainen kokonaistarve sek(cid:228) veden h(cid:228)vikki jakeluj(cid:228)rjestelmiss(cid:228), merkitt(cid:228)v(cid:228)n veden juoksun s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)stelyn, mukaan lukien veden siirt(cid:228)minen ja johtaminen muualle, virtausoloi- hin ja vesitaseisiin aiheuttaman vaikutuksen arviointi ja tunnistaminen, vesimuodostumiin kohdistuvien merkitt(cid:228)vien morfologisten muutosten tunnistaminen, muiden merkitt(cid:228)vien pintavesien tilaan kohdistuvien ihmistoiminnan vaikutusten arviointi ja tunnistaminen, ja maank(cid:228)yt(cid:246)n selvitt(cid:228)minen, mukaan lukien yhdyskunnat, teollisuus- ja maatalousalueet sek(cid:228) tarvittaessa kala- talous- ja mets(cid:228)alueet. 1. 5 Vaikutusten arviointi J(cid:228)senvaltioiden on arvioitava pintavesimuodostumien vesien herkkyys edell(cid:228) tunnistetuille paineille. (1) EYVL L 135, 30. 5. 1991, s. 40, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivill(cid:228) 98/15/EY (EYVL L 67, 7. 3. 1998, s. 29). (2) EYVL L 31, 5. 2. 1976, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla. (3) EYVL L 281, 10. 11. 1979, s. 47, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivill(cid:228) 91/692/ETY (EYVL L 377, 31. 12. 1991, s. 48). (4) EYVL L 375, 31. 12. 1991, s. 1. 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/25 J(cid:228)senvaltioiden on k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) edell(cid:228) mainitulla tavalla ker(cid:228)tty(cid:228) tietoa sek(cid:228) muita asiaankuuluvia tietoja, mukaan lukien olemassa olevat ymp(cid:228)rist(cid:246)nseurantatiedot, arvioidakseen todenn(cid:228)k(cid:246)isyytt(cid:228) sille, ett(cid:228) vesipiirin pintavesi- muodostumat eiv(cid:228)t saavuta niille 4 artiklan mukaisesti asetettuja ymp(cid:228)rist(cid:246)n laatutavoitteita. J(cid:228)senvaltiot voivat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) mallintamistekniikoita t(cid:228)ss(cid:228) arvioinnissa. Niille vesimuodostumille, jotka on tunnistettu sellaisiksi, etteiv(cid:228)t ne todenn(cid:228)k(cid:246)isesti saavuta ymp(cid:228)rist(cid:246)n laatuta- voitteita, tehd(cid:228)(cid:228)n tarvittaessa lis(cid:228)tarkastelu, jotta 8 artiklan edellytt(cid:228)m(cid:228)t seurantaohjelmat ja 11 artiklan edellyt- t(cid:228)m(cid:228)t toimenpideohjelmat voidaan suunnitella parhaalla mahdollisella tavalla. 1. 6 Keinotekoisten ja voimakkaasti muutettujen pintavesimuodostumien nime(cid:228)minen J(cid:228)senvaltiot voivat nimet(cid:228) pintavesimuodostuman keinotekoiseksi tai voimakkaasti muutetuksi, kun muutosten tekeminen sen keinotekoisiin tai voimakkaasti muutettuihin ominaispiirteisiin vaikuttaa: i) ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n laajemmin ii) vesiliikenteeseen tai virkistysk(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n iii) toimintoihin, joihin vett(cid:228) varastoidaan (esimerkiksi energian tuotantoon, juomaveden hankintaan) iv) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)stelyyn, tulvasuojeluun, kasteluun tai maankuivatukseen v) ihmisten elinolojen kehitykseen. 2 POHJAVEDET 2. 1 Ominaispiirteiden alkutarkastelu J(cid:228)senvaltioiden on aluksi tarkasteltava kaikkien pohjavesimuodostumien ominaispiirteit(cid:228) arvioidakseen niiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) sek(cid:228) sit(cid:228), miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin on mahdollista, ett(cid:228) kullekin pohjavesimuodostumalle 4 artiklan mukaan asetet- tuja tavoitteita ei saavuteta. J(cid:228)senvaltiot voivat t(cid:228)t(cid:228) alustavaa tarkastelua varten yhdist(cid:228)(cid:228) pohjavesimuodostumia ryhmiksi. T(cid:228)ss(cid:228) analyysiss(cid:228) voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) olemassa olevia hydrologisia, geologisia, pedologisia, maank(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, vesim(cid:228)(cid:228)riin ja vedenottoon liittyvi(cid:228) sek(cid:228) muita tietoja, mutta siin(cid:228) on m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228): (cid:151) pohjavesimuodostuman tai -muodostumien sijainti ja rajat (cid:151) kuhunkin pohjavesimuodostumaan mahdollisesti kohdistuvat paineet, mukaan lukien: (cid:151) hajakuormitus (cid:151) pistekuormitus (cid:151) vedenotto (cid:151) tekopohjaveden muodostaminen (cid:151) pohjaveden muodostumisalueen maa- ja kallioper(cid:228)n yleispiirteet (cid:151) ne pohjavesimuodostumat, joista pintavesien ekosysteemit ja maaekosysteenmit ovat suoraan riippuvaisia. 2. 2 Ominaispiirteiden lis(cid:228)tarkastelu T(cid:228)m(cid:228)n ominaispiirteiden alkutarkastelun j(cid:228)lkeen j(cid:228)senvaltioiden on teht(cid:228)v(cid:228) ominaispiirteiden lis(cid:228)tarkastelu niille pohjavesimuodostumille tai -muodostumaryhmille, joiden osalta on mahdollista, ett(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteita ei saa- vuteta, t(cid:228)sm(cid:228)llisemm(cid:228)n arvioinnin tekemiseksi riskin suuruudesta, sek(cid:228) kartoitettava 11 artiklan nojalla vaaditta- vat toimenpiteet. Lis(cid:228)ksi kyseisen kartoituksen on sis(cid:228)llett(cid:228)v(cid:228) olennaiset tiedot ihmistoiminnan vaikutuksesta ja tarvittaessa seuraavat tiedot: (cid:151) pohjavesimuodostuman geologiset ominaispiirteet, mukaan lukien geologisen muodostuman laajuus ja tyyppi, C 343/26 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 (cid:151) pohjavesimuodostuman hydrogeologiset ominaispiirteet, mukaan lukien hydraulinen johtavuus, huokoisuus ja paineellisuus, (cid:151) maaper(cid:228)n ominaispiirteet pohjaveden muodostumisalueella, mukaan lukien kerrostumien ja maaper(cid:228)n pak- suus, huokoisuus, hydraulinen johtavuus ja imeytymisominaisuudet, (cid:151) pohjaveden kerrostuneisuuspiirteet tietyss(cid:228) pohjavesimuodostumassa, (cid:151) pohjavesimuodostumiin dynaamisesti yhteydess(cid:228) olevien maaekosysteemien ja pintavesien luettelointi, (cid:151) pohjavesimuodostuman ja siihen liittyvien maaekosysteemien ja pintavesien v(cid:228)lisen veden vaihdon suuntaa ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) koskevat arviot, ja (cid:151) riitt(cid:228)v(cid:228)t tiedot pitk(cid:228)n ajan keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen vuotuisen muodostumism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n laskemiseksi. 2. 3 Ihmistoiminnan pohjavesivaikutuksia koskeva tarkastelu Niiden pohjavesimuodostumien osalta, jotka ulottuvat kahden tai useamman j(cid:228)senvaltion v(cid:228)lisen rajan yli tai joiden osalta katsotaan edell(cid:228) 2. 1 kohdan mukaisesti tehdyn alustavan ominaispiirteiden tarkastelun perusteella olevan mahdollista, ett(cid:228) ne eiv(cid:228)t saavuta 4 artiklan mukaan kullekin pohjavesimuodostumalle asetettuja tavoit- teita, ker(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n ja yll(cid:228)pidet(cid:228)(cid:228)n kustakin pohjavesimuodostumasta soveltuvin osin seuraavat tiedot: (cid:151) sellaisten pohjavedenottamoiden sijainti, joita k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n ihmisten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tarkoitetun veden ottoon ja joista saadaan vett(cid:228) keskim(cid:228)(cid:228)rin enemm(cid:228)n kuin 10 m3 vuorokaudessa tai joista yli 50 henkil(cid:246)(cid:228) saa vett(cid:228), (cid:151) keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen vuotuinen vedenotto kyseisist(cid:228) paikoista, (cid:151) pohjavesimuodostumasta otetun veden kemiallinen koostumus, (cid:151) niiden paikkojen sijainti, joissa pohjavesimuodostumaan p(cid:228)(cid:228)stet(cid:228)(cid:228)n suoraan vesi(cid:228), (cid:151) p(cid:228)(cid:228)stetyn veden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kyseisiss(cid:228) paikoissa, (cid:151) pohjavesiin p(cid:228)(cid:228)stett(cid:228)vien vesien kemiallinen koostumus, ja (cid:151) maank(cid:228)ytt(cid:246) pohjaveden muodostumisalueella tai -alueilla mukaan lukien pohjaveden muodostumiselle ihmistoiminnasta aiheutuvat muutokset, kuten sade- ja valumavesien johtaminen muualle vett(cid:228) l(cid:228)p(cid:228)isem(cid:228)t- t(cid:246)min rakentein, imeytt(cid:228)minen maaper(cid:228)(cid:228)n, patoaminen tai kuivatus. 2. 4 Pohjavedenkorkeuden muutosten vaikutuksia koskeva tarkastelu J(cid:228)senvaltioiden on my(cid:246)s tunnistettava ne pohjavesimuodostumat, joille on 4 artiklan mukaisesti m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) v(cid:228)hemm(cid:228)n vaativat tavoitteet, mukaan lukien veden tilaan kohdistuvien vaikutusten arvioinnin j(cid:228)lkeen ne poh- javesimuodostumat, joilla on vaikutusta: i) pintavesiin ja niihin yhteydess(cid:228) oleviin maaekosysteemeihin ii) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)stelyyn, tulvasuojeluun tai maankuivatukseen iii) ihmisten elinolojen kehitykseen. 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/27 LIITE III TALOUDELLINEN ANALYYSI Taloudellisen analyysin sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)n tiedon on oltava riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ja riitt(cid:228)v(cid:228)n yksityiskohtaista (ottaen huomioon tarpeellisten tietojen ker(cid:228)(cid:228)miseen liittyv(cid:228)t kustannukset), jotta voidaan: a) laatia tarpeelliset laskelmat vesipalveluista aiheutuvien kustannusten kattamisen periaatteen huomioon ottamiseksi ottaen 9 artiklan mukaisesti huomioon vedenhankinnan ja tarpeen pitk(cid:228)n ajan ennusteet vesipiiriss(cid:228) sek(cid:228) tarvitta- essa: (cid:151) arviot vesipalveluihin liittyvist(cid:228) vesim(cid:228)(cid:228)rist(cid:228), hinnoista ja kustannuksista, ja (cid:151) arviot tarpeellisista investoinneista sek(cid:228) niit(cid:228) koskevat ennusteet, b) arvioida toimien mahdollisten kustannusten perusteella kustannustehokkaimmat yhdistelm(cid:228)t niist(cid:228) veden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevista toimenpiteist(cid:228), jotka sis(cid:228)llytet(cid:228)(cid:228)n 11 artiklan mukaisiin toimenpideohjelmiin. C 343/28 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 LIITE IV SUOJELUALUEET 1. Direktiivin 6 artiklassa edellytettyyn suojelualueiden rekisteriin on sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228) seuraavan tyyppiset suojelualueet: i) 7 artiklan nojalla nimetyt ihmisten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tarkoitetun veden ottopaikat; ii) taloudellisesti merkitt(cid:228)vien vedess(cid:228) el(cid:228)vien lajien suojeluun m(cid:228)(cid:228)ritellyt alueet; iii) virkistysk(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tarkoitetut vesimuodostumat, mukaan lukien direktiivin 76/160/ETY nojalla uimavesiksi m(cid:228)(cid:228)- ritellyt alueet; iv) v) ravinneherk(cid:228)t alueet, mukaan lukien direktiivin 91/676/ETY nojalla pilaantumisherkiksi vy(cid:246)hykkeiksi m(cid:228)(cid:228)ritel- lyt alueet ja direktiivin 91/271/ETY nojalla haavoittumiselle alttiiksi alueiksi m(cid:228)(cid:228)ritellyt alueet; ja sellaiset elinymp(cid:228)rist(cid:246)n tai lajien suojeluun m(cid:228)(cid:228)ritellyt alueet, joilla veden tilan yll(cid:228)pito tai parantaminen ovat t(cid:228)rkeit(cid:228) tekij(cid:246)it(cid:228) niiden suojelun kannalta, mukaan lukien direktiivin 92/43/ETY (1) ja direktiivin 79/409/ETY (2) nojalla m(cid:228)(cid:228)ritellyt keskeiset Natura 2000 -alueet. 2. Osana vesipiirin hoitosuunnitelmaa vaadittavaan rekisteritiivistelm(cid:228)(cid:228)n on sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228) kartat, joihin on merkitty kunkin suojelualueen sijainti, sek(cid:228) selvitys siit(cid:228) yhteis(cid:246)n, kansallisesta tai paikallisesta lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228), jonka nojalla alueet on m(cid:228)(cid:228)ritelty. (1) EYVL L 206, 22. 7. 1992, s. 7, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivill(cid:228) 97/62/EY (EYVL L 305, 8. 11. 1997, s. 42). (2) EYVL L 103, 25. 4. 1979, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivill(cid:228) 97/49/EY (EYVL L 223, 13. 8. 1997, s. 9). 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/29 1 PINTAVESIEN TILA LIITE V 1. 1 1. 1. 1 1. 1. 2 1. 1. 3 1. 1. 4 1. 1. 5 1. 2 1. 2. 1 1. 2. 2 1. 2. 3 1. 2. 4 1. 2. 5 Ekologisen tilan luokittelua koskevat laadulliset tekij(cid:228)t Joet J(cid:228)rvet Jokisuiden vaihettumisalueet Rannikkovedet Keinotekoiset ja voimakkaasti muutetut pintavesimuodostuman osat Ekologisen tilan luokittelun normatiiviset m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t Jokien erinomaista, hyv(cid:228)(cid:228) ja tyydytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ekologista tilaa koskevat m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t J(cid:228)rvien erinomaista, hyv(cid:228)(cid:228) ja tyydytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ekologista tilaa koskevat m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t Jokisuiden vaihettumisalueiden erinomaista, hyv(cid:228)(cid:228) ja tyydytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ekologista tilaa koskevat m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t Rannikkovesien erinomaista, hyv(cid:228)(cid:228) ja tyydytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ekologista tilaa koskevat m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t Voimakkaasti muutettujen tai keinotekoisten vesimuodostumien parasta mahdollista, hyv(cid:228)(cid:228) ja tyydytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) eko- logista potentiaalia koskevat m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t 1. 2. 6 J(cid:228)senvaltioiden k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228) kemiallisten laatunormien asettamismenettely 1. 3 1. 3. 1 1. 3. 2 1. 3. 3 1. 3. 4 1. 3. 5 1. 3. 6 1. 4 1. 4. 1 1. 4. 2 1. 4. 3 2 2. 1 Pintavesien ekologisen ja kemiallisen tilan seuranta Perusseurannan rakenne Toiminnallisen seurannan rakenne Tutkinnallisen seurannan rakenne Seurantatiheys Suojelualueiden lis(cid:228)seurantaa koskevat vaatimukset Laatutekij(cid:246)iden seurantaa koskevat standardit Ekologisen tilan luokittelu ja esitt(cid:228)minen Biologisten seurantatulosten vertailtavuus Seurantatulosten esitt(cid:228)minen sek(cid:228) ekologisen tilan ja ekologisen potentiaalin luokitteleminen Seurantatulosten ja kemiallisen tilan esitt(cid:228)minen POHJAVESI Pohjaveden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llinen tila 2. 1. 1 Pohjaveden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisen tilan luokittelumuuttuja 2. 1. 2 M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisen tilan m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) 2. 2 2. 2. 1 2. 2. 2 2. 2. 3 2. 2. 4 2. 3 2. 3. 1 2. 3. 2 2. 4 2. 4. 1 2. 4. 2 2. 4. 3 2. 4. 4 2. 4. 5 Pohjaveden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisen tilan seuranta Pohjavedenkorkeuden seurantaverkko Seurantapaikkojen sijoitus Seurantatiheys Pohjaveden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisen tilan tulkinta ja esitt(cid:228)minen Pohjaveden kemiallinen tila Pohjaveden kemiallista tilaa kuvaavat muuttujat Pohjaveden hyv(cid:228)n kemiallisen tilan m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) Pohjaveden kemiallisen tilan seuranta Pohjaveden seurantaverkko Perusseuranta Toiminnallinen seuranta Pilaavien aineiden muutossuuntien havaitseminen Pohjaveden kemiallisen tilan tulkinta ja esitt(cid:228)minen 2. 5 Pohjaveden tilan esitt(cid:228)minen C 343/30 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 1 PINTAVESIEN TILA 1. 1 Ekologisen tilan luokittelua koskevat laadulliset tekij(cid:228)t 1. 1. 1 Joet B i o l o g i s e t t e k i j (cid:228) t Vesikasvillisuuden koostumus ja runsaussuhteet Pohjael(cid:228)imist(cid:246)n koostumus ja runsaussuhteet Kalaston koostumus, runsaussuhteet ja ik(cid:228)rakenne B i o l o g i s i a t e k i j (cid:246) i t (cid:228) t u k e v a t h y d r o l o g i s - m o r f o l o g i s e t t e k i j (cid:228) t Hydrologinen j(cid:228)rjestelm(cid:228) (cid:151) virtauksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja dynamiikka (cid:151) yhteys pohjavesimuodostumiin Joen esteett(cid:246)myys Morfologiset tekij(cid:228)t (cid:151) joen syvyyden ja leveyden vaihtelu (cid:151) pohjan rakenne ja laatu (cid:151) rantavy(cid:246)hykkeen rakenne B i o l o g i s i a t e k i j (cid:246) i t (cid:228) t u k e v a t k e m i a l l i s e t j a f y s i k a a l i s - k e m i a l l i s e t t e k i j (cid:228) t Yleiset tekij(cid:228)t (cid:151) L(cid:228)mp(cid:246)olot (cid:151) Happitilanne (cid:151) Suolaisuus (cid:151) Happamoitumistilanne (cid:151) Ravinneolot Erityiset pilaavat aineet (cid:151) Prioriteettiaineiksi m(cid:228)(cid:228)riteltyjen aineiden vesimuodostumaan p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)misest(cid:228) aiheutuva pilaantuminen (cid:151) Muiden aineiden merkitt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) vesimuodostumaan p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)misest(cid:228) aiheutuva pilaantuminen 1. 1. 2 J(cid:228)rvet B i o l o g i s e t t e k i j (cid:228) t Kasviplanktonin koostumus, runsaussuhteet ja biomassa Muun vesikasvillisuuden koostumus ja runsaussuhteet Pohjael(cid:228)imist(cid:246)n koostumus ja runsaussuhteet Kalaston koostumus, runsaussuhteet ja ik(cid:228)rakenne 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/31 B i o l o g i s i a t e k i j (cid:246) i t (cid:228) t u k e v a t h y d r o l o g i s - m o r f o l o g i s e t t e k i j (cid:228) t Hydrologinen j(cid:228)rjestelm(cid:228) (cid:151) virtauksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja dynamiikka (cid:151) viipym(cid:228) (cid:151) yhteys pohjavesimuodostumaan Morfologiset tekij(cid:228)t (cid:151) j(cid:228)rven syvyyden vaihtelu (cid:151) pohjasedimentin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), pohjan rakenne ja laatu (cid:151) rantavy(cid:246)hykkeen rakenne B i o l o g i s i a t e k i j (cid:246) i t (cid:228) t u k e v a t k e m i a l l i s e t j a f y s i k a a l i s - k e m i a l l i s e t t e k i j (cid:228) t Yleiset tekij(cid:228)t (cid:151) N(cid:228)k(cid:246)syvyys (cid:151) L(cid:228)mp(cid:246)olot (cid:151) Happitilanne (cid:151) Suolaisuus (cid:151) Happamoitumistilanne (cid:151) Ravinneolot Erityiset pilaavat aineet (cid:151) Prioriteettiaineiksi m(cid:228)(cid:228)riteltyjen aineiden vesimuodostumaan p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)misest(cid:228) aiheutuva pilaantuminen (cid:151) Muiden aineiden merkitt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) vesimuodostumaan p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)misest(cid:228) aiheutuva pilaantuminen 1. 1. 3 Jokisuiden vaihettumisalueet B i o l o g i s e t t e k i j (cid:228) t Kasviplanktonin koostumus, runsaussuhteet ja biomassa Muun vesikasvillisuuden koostumus ja runsaussuhteet Pohjael(cid:228)imist(cid:246)n koostumus ja runsaussuhteet Kalaston koostumus ja runsaussuhteet B i o l o g i s i a t e k i j (cid:246) i t (cid:228) t u k e v a t h y d r o l o g i s - m o r f o l o g i s e t t e k i j (cid:228) t Morfologiset tekij(cid:228)t (cid:151) syvyyden vaihtelu (cid:151) pohjasedimentin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), pohjan rakenne ja laatu (cid:151) vuorovesivy(cid:246)hykkeen rakenne C 343/32 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 Vuorovesi (cid:151) suolattoman veden virtaus (cid:151) aaltojen vaikutus B i o l o g i s i a t e k i j (cid:246) i t (cid:228) t u k e v a t k e m i a l l i s e t j a f y s i k a a l i s - k e m i a l l i s e t t e k i j (cid:228) t Yleiset tekij(cid:228)t (cid:151) N(cid:228)k(cid:246)syvyys (cid:151) L(cid:228)mp(cid:246)olot (cid:151) Happitilanne (cid:151) Suolaisuus (cid:151) Ravinneolot Erityiset pilaavat aineet (cid:151) Prioriteettiaineiksi m(cid:228)(cid:228)riteltyjen aineiden vesimuodostumaan p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)misest(cid:228) aiheutuva pilaantuminen (cid:151) Muiden aineiden merkitt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) vesimuodostumaan p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)misest(cid:228) aiheutuva pilaantuminen 1. 1. 4 Rannikkovedet B i o l o g i s e t t e k i j (cid:228) t Kasviplanktonin koostumus, runsaussuhteet ja biomassa Muun vesikasvillisuuden koostumus ja runsaussuhteet Pohjael(cid:228)imist(cid:228)n koostumus ja runsaussuhteet B i o l o g i s i a t e k i j (cid:246) i t (cid:228) t u k e v a t h y d r o l o g i s - m o r f o l o g i s e t t e k i j (cid:228) t Morfologiset tekij(cid:228)t (cid:151) syvyyden vaihtelu (cid:151) pohjan rakenne ja laatu rannikolla (cid:151) vuorovesivy(cid:246)hykkeen rakenne Vuorovesi (cid:151) p(cid:228)(cid:228)virtausten suunta (cid:151) aaltojen vaikutus B i o l o g i s i a t e k i j (cid:246) i t (cid:228) t u k e v a t k e m i a l l i s e t j a f y s i k a a l i s - k e m i a l l i s e t t e k i j (cid:228) t Yleiset tekij(cid:228)t (cid:151) N(cid:228)k(cid:246)syvyys (cid:151) L(cid:228)mp(cid:246)olot (cid:151) Happitilanne (cid:151) Suolaisuus (cid:151) Ravinneolot 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/33 Erityiset pilaavat aineet (cid:151) Prioriteettiaineiksi m(cid:228)(cid:228)riteltyjen aineiden vesimuodostumaan p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)misest(cid:228) aiheutuva pilaantuminen (cid:151) Muiden aineiden merkitt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) vesimuodostumaan p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)misest(cid:228) aiheutuva pilaantuminen 1. 1. 5 Keinotekoiset ja voimakkaasti muutetut pintavesimuodostumat Keinotekoisiin ja voimakkaasti muutettuihin pintavesimuodostumiin sovellettavien laatutekij(cid:246)iden on oltava samoja, joita sovelletaan edell(cid:228) mainituista nelj(cid:228)st(cid:228) luonnollisesta pintavesijaotteluryhm(cid:228)st(cid:228) siihen, joka vastaa l(cid:228)himmin kyseist(cid:228) keinotekoista tai voimakkaasti muutettua vesimuodostumaa. 1. 2 Ekologisen tilan luokittelun normatiiviset m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t Jokia, j(cid:228)rvi(cid:228), jokisuiden vaihettumisalueita ja rannikkovesi(cid:228) koskevat yleiset m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t Taulukko 1. 2 Seuraava teksti sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) ekologisen laadun yleism(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n. Arvot, joilla luokitellaan kunkin pintavesijaotteluryhm(cid:228)n ekologisen tilan laatutetekij(cid:228)t, ovat j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) taulukoissa 1. 2. 1(cid:151)1. 2. 4. Tekij(cid:228) Erinomainen tila Hyv(cid:228) tila Tyydytt(cid:228)v(cid:228) tila Yleist(cid:228) fysikaalis-kemiallisten Pintavesimuodostumatyypin ja hydrologis-morfologisten laatukij(cid:246)iden arvoissa ei ole lainkaan tai on hyvin v(cid:228)h(cid:228)n ihmistoiminnasta johtuvia muutoksia verrattuna niihin arvoihin, jotka tavallisesti lii- tet(cid:228)(cid:228)n kyseisen pintavesimuodostumatyypin h(cid:228)iriintym(cid:228)t- t(cid:246)miin oloihin. Kyseist(cid:228) pintavesimuodostumatyyppi(cid:228) koskevat biologis- ten laatutekij(cid:246)iden arvot osoittavat merkkej(cid:228) ihmistoi- minnasta johtuvista v(cid:228)h(cid:228)isist(cid:228) muutoksista, mutta eroavat ainoastaan v(cid:228)h(cid:228)n niist(cid:228) arvoista, jotka tavallisesti liitet(cid:228)(cid:228)n kyseisen pintavesimuodostumatyypin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin olosuhteisiin. Pintavesimuodostumatyyppin biologisten laatutekij(cid:246)iden arvot vastaavat kyseiseen pintavesimuodostumatyyppiin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miss(cid:228) liitettyj(cid:228) olosuhteissa arvoja ja niiss(cid:228) ei ole lainkaan tai on hyvin v(cid:228)h(cid:228)n merk- kej(cid:228) muutoksista. tavallisesti Yhteis(cid:246)t ja olot ovat tyypille ominaiset. Vedet, jotka eiv(cid:228)t saavuta tyydytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) tilaa, luokitellaan v(cid:228)ltt(cid:228)viksi tai huonoiksi: Kyseist(cid:228) pintavesimuodostumatyyppi(cid:228) koskevat biologisten laatutekij(cid:246)iden arvot eroavat kohtalaisesti niist(cid:228), jotka taval- liitet(cid:228)(cid:228)n kyseisen pintavesimuodostumatyypin h(cid:228)i- lisesti riintym(cid:228)tt(cid:246)miin olosuhteisiin. Arvot osoittavat kohtalaisesti ihmistoiminnasta johtuvia muutoksia ja ne ovat muuttu- neet selv(cid:228)sti enemm(cid:228)n kuin hyv(cid:228)(cid:228) tilaa vastaavissa olosuh- teissa. Vedet, joissa ilmenee suurehkoja muutoksia kyseisen pintavesimuodostumatyypin biologisten laatutekij(cid:246)iden arvoissa ja joissa kyseiset eli(cid:246)yhteis(cid:246)t eroavat merkitt(cid:228)v(cid:228)sti niist(cid:228), jotka tavallisesti liitet(cid:228)(cid:228)n kyseiseen pintavesimuodostumatyyppiin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miss(cid:228) olosuhteissa, luokitellaan v(cid:228)ltt(cid:228)viksi. Vedet, joissa ilmenee vakavia muutoksia kyseisen pintavesimuodostumatyypin biologisten laatutekij(cid:246)iden arvoissa ja joista puuttuu suuri osa kyseisist(cid:228) eli(cid:246)yhteis(cid:246)ist(cid:228), jotka tavallisesti liitet(cid:228)(cid:228)n kyseiseen pintavesi- muodostumatyyppiin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miss(cid:228) olosuhteissa, luokitellaan huonoiksi. C 3 4 3 / 3 4 F I E u r o o p a n y h t e i s (cid:246) j e n v i r a l l i n e n l e h t i. 3 0 1 1 1 9 9 9. Biologiset laatutekij(cid:228)t Jokien erinomaista, hyv(cid:228)(cid:228) ja tyydytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ekologista tilaa koskevat m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t Taulukko 1. 2. 1 Tekij(cid:228) Erinomainen tila Hyv(cid:228) tila Tyydytt(cid:228)v(cid:228) tila Kasviplankton Kasviplanktonin taksonikoostumus vastaa t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)ysin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. Kasviplanktonin keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset runsaussuhteet vastaavat t(cid:228)ysin tyypille ominaisia fysikaalis-kemiallisia olosuhteita eiv(cid:228)tk(cid:228) muuta merkitt(cid:228)v(cid:228)sti tyypille ominaisia n(cid:228)k(cid:246)sy- vyyksi(cid:228). Planktonkukintojen esiintymistiheys ja voimakkuus vasta- avat tyypille ominaisia fysikaalis-kemiallisia olosuhteita. V(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) muutoksia kasviplanktontaksoneissa ja niiden runsaussuhteissa verrattuna tyypille ominaisiin yhteis(cid:246)i- hin. Kyseiset muutokset eiv(cid:228)t osoita sellaista lis(cid:228)(cid:228)ntynytt(cid:228) levien kasvua, joka johtaisi ei-toivottuihin muutoksiin vesieli(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228) tai veden tai sedimentin fysikaalis-kemialli- sessa laadussa. V(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)ntymist(cid:228) voi ilmet(cid:228) kukintojen esiintymisti- heydess(cid:228) ja voimakkuudessa verrattuna tyypille ominai- seen tilanteeseen. Planktontaksonit eroavat kohtalaisesti tyypille ominaisista yhteis(cid:246)ist(cid:228). Runsaussuhteet ovat muuttuneet kohtalaisesti ja voivat joh- taa muiden biologisten ja fysikaalis-kemiallisten laatukij(cid:246)i- den arvojen merkitt(cid:228)viin ei-toivottuihin muutoksiin. Kohtalaista lis(cid:228)yst(cid:228) planktonkukintojen esiintymistiheydess(cid:228) ja voimakkuudessa. Pitk(cid:228)aikaisia kukintoja voi esiinty(cid:228) kes(cid:228)kuukausina. Makrofyytit ja fytobentos Taksonikoostumus vastaa t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)ysin h(cid:228)iriinty- m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. Ei havaittavia muutoksia makrofyyttien ja fytobentoksen keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isiss(cid:228) runsaussuhteissa. V(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) muutoksia makrofyyttien ja fytobentoksen tak- soneissa ja niiden runsaussuhteissa verrattuna tyypille ominaisiin yhteis(cid:246)ihin. Kyseiset muutokset eiv(cid:228)t osoita sellaista fytobentoksen tai korkeamman vesikasvillisuuden lis(cid:228)(cid:228)ntynytt(cid:228) kasvua, joka johtaisi ei-toivottuihin muutok- siin vesieli(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228) tai veden tai sedimentin fysikaalis-ke- miallisessa laadussa. Fytobentoksen joukossa ei esiinny haitallisessa m(cid:228)(cid:228)rin ihmistoiminnasta aiheutuneita bakteerikasvustoja. Makrofyyttien ja fytobentoksen taksonikoostumus eroaa kohtalaisesti tyypille ominaisista yhteis(cid:246)ist(cid:228) ja on h(cid:228)riinty- nyt merkitt(cid:228)v(cid:228)sti enemm(cid:228)n kuin hyv(cid:228)(cid:228) tilaa vastaavissa olosuhteissa. Kohtalaisen selvi(cid:228) muutoksia makrofyyttien ja fytobentok- sen keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isiss(cid:228) runsaussuhteissa. Ihmistoiminnasta aiheutuneet bakteerikasvustot haittaavat fytobentosta tai ovat paikallisesti syrj(cid:228)ytt(cid:228)neet sen. Pohjael(cid:228)imist(cid:246) Taksonikoostumus ja runsaussuhteet vastaavat t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)ysin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. Muutosherkkien taksonien ja ep(cid:228)herkkien taksonien suhde ei osoita muutoksia verrattuna h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin oloihin. Pohjael(cid:228)imist(cid:246)n monimuotoisuus ei osoita muutoksia verrattuna h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin oloihin. V(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) muutoksia pohjael(cid:228)imist(cid:246)n taksonikoostumuk- sessa ja runsaussuhteissa verrattuna tyypille ominaisiin yhteis(cid:246)ihin. Muutosherkkien taksonien ja ep(cid:228)herkkien taksonien suhde osoittaa v(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) muutoksia verrattuna h(cid:228)iriinty- m(cid:228)tt(cid:246)miin oloihin. Pohjael(cid:228)imist(cid:246)n monimuotoisuus osoittaa v(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) muu- toksia verrattuna h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin oloihin. Pohjael(cid:228)imist(cid:246)n taksonikoostumus ja runsaussuhteet eroa- vat kohtalaisesti tyypille ominaisista yhteis(cid:246)ist(cid:228). T(cid:228)rkeit(cid:228) taksonomisia ryhmi(cid:228) puuttuu verrattuna tyypille ominaisiin yhteis(cid:246)ihin. Muutosherkkien taksonien ja ep(cid:228)herkkien taksonien suhde sek(cid:228) monimuotoisuustaso ovat merkitt(cid:228)v(cid:228)sti pienempi(cid:228) kuin tyypille ominainen taso ja merkitt(cid:228)v(cid:228)sti pienempi(cid:228) kuin hyv(cid:228)(cid:228) tilaa vastaavissa olosuhteissa. 3 0 1 1 1 9 9 9. F I E u r o o p a n y h t e i s (cid:246) j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 3 4 3 / 3 5 Tekij(cid:228) Erinomainen tila Hyv(cid:228) tila Tyydytt(cid:228)v(cid:228) tila Kalasto Lajikoostumus ja runsaussuhteet vastaavat t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)ysin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. Kaikkia tyypille ominaisia muutosherkki(cid:228) lajeja esiintyy. V(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) muutoksia lajikoostumuksessa ja runsaussuh- teissa verrattuna tyypille ominaisiin yhteis(cid:246)ihin, mik(cid:228) johtuu ihmistoiminnan vaikutuksista fysikaalis-kemialli- siin ja hydrologis-morfologisiin laatutekij(cid:246)ihin. Kalaston koostumus ja runsaussuhteet eroavat kohtalaisesti tyypille ominaisista yhteis(cid:246)ist(cid:228), mik(cid:228) johtuu ihmistoimin- nan vaikutuksista fysikaalis-kemiallisiin tai hydrologis-mor- fologisiin laatutekij(cid:246)ihin. Kalaston ik(cid:228)rakenteessa on v(cid:228)h(cid:228)n ihmistoiminnasta joh- tuvia muutoksia eik(cid:228) siin(cid:228) ole merkkej(cid:228) h(cid:228)iri(cid:246)ist(cid:228) min- k(cid:228)(cid:228)n lajin lis(cid:228)(cid:228)ntymisess(cid:228) tai yksil(cid:246)nkehityksess(cid:228). Kalaston ik(cid:228)rakenteessa on merkkej(cid:228) muutoksista, jotka johtuvat ihmistoiminnan vaikutuksista fysikaalis-kemialli- siin ja hydrologis-morfologisiin laatutekij(cid:246)ihin, sek(cid:228) jois- sain tapauksissa siin(cid:228) on merkkej(cid:228) yksitt(cid:228)isen lajin lis(cid:228)(cid:228)n- tymisen tai yksil(cid:246)nkehityksen h(cid:228)iriintymisest(cid:228) siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)- rin, ett(cid:228) jotkut ik(cid:228)luokat voivat puuttua kokonaan. Kalaston ik(cid:228)rakenteessa on suurehkoja ihmistoiminnasta johtuvia muutoksia siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin, ett(cid:228) kohtalaisen suuri osa tyypille ominaisia lajeja puuttuu tai niiden esiintyminen on hyvin v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228). Hydrologis-morfologiset laatutekij(cid:228)t Tekij(cid:228) Erinomainen tila Hyv(cid:228) tila Tyydytt(cid:228)v(cid:228) tila Hydrologinen j(cid:228)rjestelm(cid:228) Virtauksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja dynamiikka sek(cid:228) niist(cid:228) johtuva yhteys pohjaveteen vastaavat t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)ysin h(cid:228)i- riintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. Joen esteett(cid:246)myys Ihmistoiminta ei ole muuttanut joen esteett(cid:246)myytt(cid:228), joka sallii vesieli(cid:246)iden vapaan liikkumisen ja sedimentin kul- keutumisen. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. Morfologiset tekij(cid:228)t Vesiuoman malli, leveyden ja syvyyden vaihtelut, virtaus- nopeudet, pohjan laatu ja rantavy(cid:246)hykkeen rakenne ja olot vastaavat t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)ysin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. C 3 4 3 / 3 6 F I E u r o o p a n y h t e i s (cid:246) j e n v i r a l l i n e n l e h t i. 3 0 1 1 1 9 9 9. Fysikaalis-kemialliset laatutekij(cid:228)t (1) Tekij(cid:228) Erinomainen tila Hyv(cid:228) tila Tyydytt(cid:228)v(cid:228) tila Yleiset olosuhteet Fysikaalis-kemialliset tekij(cid:228)t vastaavat t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)y- sin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. Ravinnepitoisuudet vaihtelevat sellaisissa rajoissa, tavallisesti liitet(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin olosuhteisiin. jotka Suolaisuus, pH, happitasapaino, happamuuden neutraloi- miskyky sek(cid:228) l(cid:228)mp(cid:246)tila eiv(cid:228)t osoita ihmistoiminnasta johtuvia muutoksia ja vaihtelevat sellaisissa rajoissa, jotka tavallisesti liitet(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin olosuhteisiin. L(cid:228)mp(cid:246)tila, happitasapaino, pH, happamuuden neutraloi- miskyky ja suolaisuus eiv(cid:228)t ylit(cid:228) niit(cid:228) rajoja, jotka on m(cid:228)(cid:228)ritelty varmistamaan tyypille ominainen ekosystee- min toiminta ja edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatuteki- j(cid:246)iden arvojen saavuttaminen. Ravinnepitoisuudet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) niit(cid:228) tasoja, jotka on m(cid:228)(cid:228)- ritelty varmistamaan tyypille ominainen ekosysteemin toiminta ja edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttaminen. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. Yksil(cid:246)idyt synteettiset pilaavat aineet Pitoisuudet ovat l(cid:228)hell(cid:228) nollaa ja ainakin pienempi(cid:228) kuin edistyneimmill(cid:228) yleisesti k(cid:228)ytetyill(cid:228) analysointitekniikoilla voidaan havaita. Yksil(cid:246)idyt ei-synteettiset pilaavat aineet Pitoisuudet pysyv(cid:228)t sellaisissa rajoissa, jotka tavallisesti lii- tet(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin olosuhteisiin (taustapitoisuudet = bgl). Pitoisuudet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) kohdassa 1. 2. 6 yksil(cid:246)idyn menetel- t(cid:228)m(cid:228)n kuitenkaan m(cid:228)n mukaisesti asetettuja normeja, direktiivin rajoittamatta 98/8/EY soveltamista (< eqs). 91/414/ETY ja direktiivin Pitoisuudet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) kohdassa 1. 2. 6 (2) yksil(cid:246)idyn mene- telm(cid:228)n mukaisesti asetettuja normeja, t(cid:228)m(cid:228)n kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 98/8/EY soveltamista (< eqs). 91/414/ETY ja direktiivin Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. (1) K(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n seuraavia lyhenteit(cid:228): bgl taustapitoisuus (back-ground level) = , eqs ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormi (environmental quality standard) (2) T(cid:228)m(cid:228)n asiakirjan perusteella asetettujen normien soveltaminen ei edellyt(cid:228) pilaavien aineiden pitoisuuksien v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) alle taustapitoisuuden: (eqs > bgl). 3 0 1 1 1 9 9 9. F I E u r o o p a n y h t e i s (cid:246) j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 3 4 3 / 3 7 Biologiset laatutekij(cid:228)t J(cid:228)rvien erinomaista, hyv(cid:228)(cid:228) ja tyydytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ekologista tilaa koskevat m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t Taulukko 1. 2. 2 Tekij(cid:228) Erinomainen tila Hyv(cid:228) tila Tyydytt(cid:228)v(cid:228) tila Kasviplankton Kasviplanktonin taksonikoostumus ja runsaussuhteet vas- taavat t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)ysin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuh- teita. Kasviplanktonin keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen biomassa vastaa tyypille ominaisia fysikaalis-kemiallisia olosuhteita eik(cid:228) se muuta merkitt(cid:228)v(cid:228)sti tyypille ominaisia n(cid:228)k(cid:246)syvyyksi(cid:228). Planktonkukintojen esiintymistiheys ja voimakkuus vasta- avat tyypille ominaisia fysikaalis-kemiallisia olosuhteita. V(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) muutoksia kasviplanktontaksoneissa ja niiden runsaussuhteissa verrattuna tyypille ominaisiin yhteis(cid:246)i- hin. Kyseiset muutokset eiv(cid:228)t osoita lis(cid:228)(cid:228)ntynytt(cid:228) levien kasvua, joka johtaisi ei-toivottuihin muutoksiin vesieli(cid:246)s- t(cid:246)ss(cid:228) tai veden tai sedimentin fysikaalis-kemiallisessa laa- dussa. V(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)ntymist(cid:228) voi ilmet(cid:228) kukintojen esiintymisti- heydess(cid:228) ja voimakkuudessa verrattuna tyypille ominai- seen tilanteeseen. Planktontaksonit ja niiden runsaussuhteet eroavat kohtalai- sesti tyypille ominaisista yhteis(cid:246)ist(cid:228). Biomassa on kohtalaisesti muuttunut ja voi johtaa merkit- t(cid:228)viin ei-toivottuihin muutoksiin muissa biologisissa laa- tutekij(cid:246)iss(cid:228) ja veden tai sedimentin fysikaalis-kemiallisessa laadussa. Kohtalaista lis(cid:228)yst(cid:228) planktonkukintojen esiintymistiheydess(cid:228) ja voimakkuudessa. Pitk(cid:228)aikaisia kukintoja voi esiinty(cid:228) kes(cid:228)kuukausina. Makrofyytit ja fytobentos Taksonikoostumus vastaa t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)ysin h(cid:228)iriinty- m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. Ei havaittavia muutoksia makrofyyttien ja fytobentoksen keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isiss(cid:228) runsaussuhteissa. V(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) muutoksia maktofyyttien ja fytobentoksen tak- soneissa ja niiden runsaussuhteissa verrattuna tyypille ominaisiin yhteis(cid:246)ihin. Kyseiset muutokset eiv(cid:228)t osoita fytobentoksen tai korkeamman vesikasvillisuuden lis(cid:228)(cid:228)n- joka johtaisi ei-toivottuihin muutoksiin tynytt(cid:228) kasvua, vesieli(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228) tai veden tai sedimentin fysikaalis-kemialli- sessa laadussa. Fytobentoksen joukossa ei esiinny haitallisessa m(cid:228)(cid:228)rin ihmistoiminnasta aiheutuneita bakteerikasvustoja. Makrofyyttien ja fytobentoksen taksonikoostumus eroaa kohtalaisesti tyypille ominaisista yhteis(cid:246)ist(cid:228) ja on muuttu- nut merkitt(cid:228)v(cid:228)sti enemm(cid:228)n kuin hyv(cid:228)(cid:228) tilaa vastaavissa olosuhteissa. Kohtalaisen selvi(cid:228) muutoksia makrofyyttien ja fytobentok- sen keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isiss(cid:228) runsaussuhteissa. Ihmistoiminnasta aiheutuneet bakteerikasvustot haittaavat fytobentosta tai ovat paikallisesti syrj(cid:228)ytt(cid:228)neet sen. Pohjael(cid:228)imist(cid:246) Taksonikoostumus ja runsaussuhteet vastaavat t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)ysin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. Muutosherkkien taksonien ja ep(cid:228)herkkien taksonien suhde ei osoita muutoksia verrattuna h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin oloihin. Pohjael(cid:228)imist(cid:246)n monimuotoisuus ei osoita muutoksia verrattuna h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin oloihin. V(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) muutoksia pohjael(cid:228)imist(cid:246)n taksonikoostumuk- sessa ja runsaussuhteissa verrattuna tyypille ominaisiin yhteis(cid:246)ihin. ep(cid:228)herkkien taksonien Muutosherkkien taksonien ja suhde osoittaa v(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) muutoksia verrattuna h(cid:228)riinty- m(cid:228)tt(cid:246)miin oloihin. Pohjael(cid:228)imist(cid:246)n monimuotoisuus osoittaa v(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) muu- toksia verrattuna h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin oloihin. Pohjael(cid:228)imist(cid:246)n taksonikoostumus ja runsaussuhteet eroa- vat kohtalaisesti tyypille ominaisista yhteis(cid:246)ist(cid:228). T(cid:228)rkeit(cid:228) taksonomisia ryhmi(cid:228) puuttuu verrattuna tyypille ominaisiin yhteis(cid:246)ihin. Muutosherkkien taksonien ja ep(cid:228)herkkien taksonien suhde sek(cid:228) monimuotoisuustaso ovat merkitt(cid:228)v(cid:228)sti pienempi(cid:228) kuin tyypille ominainen taso ja merkitt(cid:228)v(cid:228)sti pienempi(cid:228) kuin hyv(cid:228)(cid:228) tilaa vastaavissa olosuhteissa. C 3 4 3 / 3 8 F I E u r o o p a n y h t e i s (cid:246) j e n v i r a l l i n e n l e h t i. 3 0 1 1 1 9 9 9. Tekij(cid:228) Erinomainen tila Hyv(cid:228) tila Tyydytt(cid:228)v(cid:228) tila Kalasto Lajikoostumus ja runsaussuhteet vastaavat t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)ysin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. Kaikkia tyypille ominaisia muutosherkki(cid:228) lajeja esiintyy. Kalaston ik(cid:228)rakenteessa on vain v(cid:228)h(cid:228)n ihmistoiminnasta johtuvia muutoksia eik(cid:228) siin(cid:228) ole merkkej(cid:228) h(cid:228)iri(cid:246)ist(cid:228) mink(cid:228)(cid:228)n lajin lis(cid:228)(cid:228)ntymisess(cid:228) tai yksil(cid:246)nkehityksess(cid:228). V(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) muutoksia lajikoostumuksessa ja runsaussuh- teissa verrattuna tyypille ominaisiin yhteis(cid:246)ihin, mik(cid:228) johtuu ihmistoiminnan vaikutuksista fysikaalis-kemialli- siin ja hydrologis-morfologisiin laatutekij(cid:246)ihin. Kalaston koostumus ja runsaussuhteet eroavat kohtalaisesti tyypille ominaisista yhteis(cid:246)ist(cid:228), mik(cid:228) johtuu ihmistoimin- nan vaikutuksista fysikaalis-kemiallisiin tai hydrologis-mor- fologisiin laatutekij(cid:246)ihin. Kalaston ik(cid:228)rakenteessa on merkkej(cid:228) muutoksista, jotka johtuvat ihmistoiminnan vaikutuksista fysikaalis-kemialli- siin ja hydrologis-morfologisiin laatutekij(cid:246)ihin, sek(cid:228) jois- sain tapauksissa siin(cid:228) on merkkej(cid:228) yksitt(cid:228)isen lajin lis(cid:228)(cid:228)n- tymisen tai yksil(cid:246)nkehityksen h(cid:228)iriintymisest(cid:228) siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)- rin, ett(cid:228) jotkut ik(cid:228)luokat voivat puuttua kokonaan. Kalaston ik(cid:228)rakenteessa on suurehkoja ihmistoiminnasta johtuvia muutoksia, mik(cid:228) johtuu ihmistoiminnan vaikutuk- sista fysikaalis-kemiallisiin tai hydrologis-morfologisiin laa- tutekij(cid:246)ihin. Kohtalaisen suuri osa tyypille ominaisia lajeja puuttuu tai niiden esiintyminen on hyvin v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228). Hydrologis-morfologiset laatutekij(cid:228)t Tekij(cid:228) Erinomainen tila Hyv(cid:228) tila Tyydytt(cid:228)v(cid:228) tila Hydrologinen j(cid:228)rjestelm(cid:228) Virtauksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja dynamiikka, pinnan taso, viipym(cid:228) sek(cid:228) niist(cid:228) johtuva yhteys pohjaveteen vastaavat t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)ysin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. Morfologiset tekij(cid:228)t J(cid:228)rven syvyyden vaihtelu, pohjan sedimentin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja pohjan rakenne sek(cid:228) rantavy(cid:246)hykkeen rakenne ja olosuh- teet vastaavat t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)ysin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. 3 0 1 1 1 9 9 9. F I E u r o o p a n y h t e i s (cid:246) j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 3 4 3 / 3 9 Fysikaalis-kemialliset laatutekij(cid:228)t (1) Tekij(cid:228) Erinomainen tila Hyv(cid:228) tila Tyydytt(cid:228)v(cid:228) tila Yleiset olosuhteet Fysikaalis-kemialliset tekij(cid:228)t vastaavat t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)y- sin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. Ravinnepitoisuudet vaihtelevat sellaisissa rajoissa, tavallisesti liitet(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin olosuhteisiin. jotka Suolaisuus, pH, happitasapaino, happamuuden neutraloi- miskyky, n(cid:228)k(cid:246)syvyys ja l(cid:228)mp(cid:246)tila eiv(cid:228)t osoita ihmistoi- minnasta johtuvia muutoksia ja vaihtelevat sellaisissa rajoissa, jotka tavallisesti liitet(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin olo- suhteisiin. L(cid:228)mp(cid:246)tila, happitasapaino, pH, happamuuden neutraloi- miskyky, n(cid:228)k(cid:246)syvyys ja suolaisuus eiv(cid:228)t ylit(cid:228) rajoja, jotka on m(cid:228)(cid:228)ritelty varmistamaan tyypille ominainen ekosys- teemin toiminta ja edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatute- kij(cid:246)iden arvojen saavuttaminen. Ravinnepitoisuudet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) tasoja, jotka on m(cid:228)(cid:228)ritelty varmistamaan tyypille ominainen ekosysteemin toiminta ja edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttaminen. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. Yksil(cid:246)idyt synteettiset pilaavat aineet Pitoisuudet ovat l(cid:228)hell(cid:228) nollaa ja ainakin pienempi(cid:228) kuin edistyneimmill(cid:228) yleisesti k(cid:228)ytetyill(cid:228) analysointitekniikoilla voidaan havaita. Yksil(cid:246)idyt ei-synteettiset pilaavat aineet Pitoisuudet pysyv(cid:228)t sellaisissa rajoissa, jotka tavallisesti lii- tet(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin olosuhteisiin (taustapitoisuus = bgl). Pitoisuudet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) kohdassa 1. 2. 6 yksil(cid:246)idyn menetel- t(cid:228)m(cid:228)n kuitenkaan m(cid:228)n mukaisesti asetettuja normeja, rajoittamatta direktiivin 98/8/EY soveltamista (< eqs). 91/414/ETY ja direktiivin Pitoisuudet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) kohdassa 1. 2. 6 (2) yksil(cid:246)idyn mene- telm(cid:228)n mukaisesti asetettuja normeja, t(cid:228)m(cid:228)n kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 98/8/EY soveltamista (< eqs). 91/414/ETY ja direktiivin Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. (1) K(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n seuraavia lyhenteit(cid:228): bgl = taustapitoisuus (back-ground level), eqs = ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormi (environmental quality standard). (2) T(cid:228)m(cid:228)n asiakirjan perusteella asetettujen normien soveltaminen ei edellyt(cid:228) pilaavien aineiden pitoisuuksien v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) alle taustapitoisuuden: (eqs > bgl). C 3 4 3 / 4 0 F I E u r o o p a n y h t e i s (cid:246) j e n v i r a l l i n e n l e h t i. 3 0 1 1 1 9 9 9. Jokisuiden vaihettumisalueiden erinomaista, hyv(cid:228)(cid:228) ja tyydytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ekologista tilaa koskevat m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t Taulukko 1. 2. 3 Biologiset laatutekij(cid:228)t Tekij(cid:228) Erinomainen tila Hyv(cid:228) tila Tyydytt(cid:228)v(cid:228) tila Kasviplankton Kasviplanktonin taksonikoostumus ja runsaussuhteet vas- taavat t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)ysin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuh- teita. Kasviplanktonin keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen biomassa vastaa tyypille ominaisia fysikaalis-kemiallisia olosuhteita eik(cid:228) se muuta merkitt(cid:228)v(cid:228)sti tyypille ominaisia n(cid:228)k(cid:246)syvyyksi(cid:228). Planktonkukintojen esiintymistiheys ja voimakkuus vasta- avat tyypille ominaisia fysikaalis-kemiallisia olosuhteita. Kasviplanktontaksoneissa ja niiden runsaussuhteissa esiin- tyy v(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) muutoksia. Kasviplanktontaksoneissa ja niiden runsaussuhteissa esiin- tyy kohtalaisesti muutoksia. V(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) muutoksia kasviplanktonbiomassassa verrattuna tyypille ominaisiin olosuhteisiin. Kyseiset muutokset eiv(cid:228)t osoita lis(cid:228)(cid:228)ntynytt(cid:228) levien kasvua, joka johtaisi ei-toivot- tuihin muutoksiin vesieli(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228) tai veden fysikaalis- kemiallisessa laadussa. V(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)ntymist(cid:228) voi ilmet(cid:228) kukintojen esiintymisti- heydess(cid:228) ja voimakkuudessa verrattuna tyypille ominai- seen tilanteeseen. Biomassa on jonkin verran muuttunut ja voi johtaa merkit- t(cid:228)viin ei-toivottuihin muutoksiin muiden biologisten laa- tutekij(cid:246)iden olosuhteissa. Kohtalaista lis(cid:228)yst(cid:228) planktonkukintojen esiintymistiheydess(cid:228) ja voimakkuudessa. Pitk(cid:228)aikaisia kukintoja voi esiinty(cid:228) kes(cid:228)kuukausina. Makrolev(cid:228)t Makrolevien taksonikoostumus vastaa h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. Ei havaittavia, ihmistoiminnasta johtuvia muutoksia mak- rolevien peitt(cid:228)vyydess(cid:228). V(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) muutoksia makrolev(cid:228)taksoneissa ja niiden run- saussuhteissa verrattuna tyypille ominaisiin yhteis(cid:246)ihin. Kyseiset muutokset eiv(cid:228)t osoita fytobentoksen tai kor- keamman vesikasvillisuuden lis(cid:228)(cid:228)ntynytt(cid:228) kasvua, joka johtaisi ei-toivottuihin muutoksiin vesieli(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228) tai veden fysikaalis-kemiallisessa laadussa. Makrolevien taksonikoostumus eroaa kohtalaisesti tyypille ominaisista olosuhteista ja on selv(cid:228)sti enemm(cid:228)n muuttunut kuin hyv(cid:228)(cid:228) tilaa vastaavissa olosuhteissa. Kohtalaisesti selvi(cid:228) muutoksia markolevien keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isiss(cid:228) runsaussuhteissa. Ne voivat johtaa ei-toivottuihin muutok- siin vesieli(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228). Koppisiemeniset kasvit Taksonikoostumus vastaa t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)ysin h(cid:228)iriinty- m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. V(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) muutoksia koppisiemenisten kasvien lajikoostu- muksessa verrattuna tyypille ominaisiin yhteis(cid:246)ihin. Ei havaittavia, ihmistoiminnasta johtuvia muutoksia kop- pisiemenisten kasvien runsaussuhteissa. Koppisiemenisten kasvien runsaussuhteissa on v(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) merkkej(cid:228) muutoksista. Koppisiemenisten kasvien lajikoostumus eroaa kohtalaisesti tyypille ominaisista yhteis(cid:246)ist(cid:228) ja on selv(cid:228)sti enemm(cid:228)n muuttunut kuin hyv(cid:228)(cid:228) tilaa vastaavissa olosuhteissa. Kohtalaisesti muutoksia koppisiemenisten kasvien takso- nien runsaussuhteissa. 3 0 1 1 1 9 9 9. F I E u r o o p a n y h t e i s (cid:246) j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 3 4 3 / 4 1 Tekij(cid:228) Erinomainen tila Hyv(cid:228) tila Tyydytt(cid:228)v(cid:228) tila Pohjael(cid:228)imist(cid:246) Pohjael(cid:228)imist(cid:246)n monimuotoisuus ja runsaussuhteet vaih- televat sellaisissa rajoissa, liitet(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)i- riintym(cid:228)tt(cid:246)miin olosuhteisiin. jotka tavallisesti Kaikkia h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mille oloille tyypillisi(cid:228), muutos- herkki(cid:228) taksoneja esiintyy. Pohjael(cid:228)imist(cid:246)n monimuotoisuus ja runsaussuhteet ovat liev(cid:228)sti muuttuneet tyypille ominaisesta tilanteesta. Pohjael(cid:228)imist(cid:246)n monimuotoisuus ja runsaussuhteet ovat kohtalaisesti muuttuneet tyypille ominaisesta tilanteesta. Useimpia tyypille ominaisia, muutosherkki(cid:228) taksoneita esiintyy. Pilaantumista ilment(cid:228)vi(cid:228) taksoneita esiintyy. Monia tyypille ominaisia, muutosherkki(cid:228) taksoneita puut- tuu. Kalasto Lajikoostumus ja runsaussuhteet vastaavat h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)- mi(cid:228) olosuhteita. Muutosherkkien lajien runsaussuhteissa on v(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) merkkej(cid:228) sellaisista muutoksista verrattuna tyypille omi- naisiin olosuhteisiin, jotka johtuvat ihmistoiminnan vai- kutuksista fysikaalis-kemiallisiin tai hydrologis-morfologi- siin laatutekij(cid:246)ihin. Tyypille ominaisia, muutosherkki(cid:228) lajeja puuttuu kohtalai- sesti, mik(cid:228) johtuu ihmistoiminnan vaikutuksista fysikaalis- kemiallisiin tai hydrologis-morfologisiin laatutekij(cid:246)ihin. Hydrologis-morfologiset laatutekij(cid:228)t Tekij(cid:228) Erinomainen tila Hyv(cid:228) tila Tyydytt(cid:228)v(cid:228) tila Vuorovesij(cid:228)rjestelm(cid:228) Suolattoman veden virtaukset vastaavat t(cid:228)ysin tai t(cid:228)ysin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. l(cid:228)hes Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa biologisten laatutekij(cid:246)iden edell(cid:228) m(cid:228)(cid:228)riteltyjen arvojen saavuttamista. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa biologisten laatutekij(cid:246)iden edell(cid:228) m(cid:228)(cid:228)riteltyjen arvojen saavuttamista. Morfologiset tekij(cid:228)t Syvyyden vaihtelu, pohjan olosuhteet sek(cid:228) vuorovesi- vy(cid:246)hykkeen rakenne ja olosuhteet vastaavat t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)ysin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa biologisten laatutekij(cid:246)iden edell(cid:228) m(cid:228)(cid:228)riteltyjen arvojen saavuttamista. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa biologisten laatutekij(cid:246)iden edell(cid:228) m(cid:228)(cid:228)riteltyjen arvojen saavuttamista. C 3 4 3 / 4 2 F I E u r o o p a n y h t e i s (cid:246) j e n v i r a l l i n e n l e h t i. 3 0 1 1 1 9 9 9. Fysikaalis-kemialliset laatutekij(cid:228)t (1) Tekij(cid:228) Erinomainen tila Hyv(cid:228) tila Tyydytt(cid:228)v(cid:228) tila Yleiset olosuhteet Fysikaalis-kemialliset tekij(cid:228)t vastaavat t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)y- sin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. Ravinnepitoisuudet vaihtelevat sellaisissa rajoissa, tavallisesti liitet(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin olosuhteisiin. jotka L(cid:228)mp(cid:246)tila, happitasapaino ja n(cid:228)k(cid:246)syvyys eiv(cid:228)t osoita ihmistoiminnasta johtuvia muutoksia ja vaihtelevat sellai- sissa rajoissa, jotka tavallisesti liitet(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin olosuhteisiin. L(cid:228)mp(cid:246)tila, happitasapaino ja n(cid:228)k(cid:246)syvyys eiv(cid:228)t ylit(cid:228) rajoja, jotka on m(cid:228)(cid:228)ritelty varmistamaan tyypille ominai- nen ekosysteemin toiminta ja edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologis- ten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttaminen. Ravinnepitoisuudet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) tasoja, jotka on m(cid:228)(cid:228)ritelty varmistamaan tyypille ominainen ekosysteemin toiminta ja edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttaminen. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. Yksil(cid:246)idyt synteettiset pilaavat aineet Pitoisuudet ovat l(cid:228)hell(cid:228) nollaa ja ainakin pienempi(cid:228) kuin edistyneimmill(cid:228) yleisesti k(cid:228)ytetyill(cid:228) analysointitekniikoilla voidaan havaita. Yksil(cid:246)idyt ei-synteettiset pilaavat aineet Pitoisuudet pysyv(cid:228)t sellaisissa rajoissa, jotka tavallisesti lii- tet(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin olosuhteisiin (taustapitoisuudet = bgl). Pitoisuudet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) kohdassa 1. 2. 6 yksil(cid:246)idyn menetel- t(cid:228)m(cid:228)n kuitenkaan m(cid:228)n mukaisesti asetettuja normeja, direktiivin rajoittamatta 98/8/EY soveltamista (< eqs). 91/414/ETY ja direktiivin Pitoisuudet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) kohdassa 1. 2. 6 (2) yksil(cid:246)idyn mene- telm(cid:228)n mukaisesti asetettuja normeja, t(cid:228)m(cid:228)n kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 98/8/EY soveltamista (< eqs). 91/414/ETY ja direktiivin Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. (1) K(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n seuraavia lyhenteit(cid:228): bgl = taustapitoisuus (back-ground level), eqs = ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormi (environmental quality standard). (2) T(cid:228)m(cid:228)n asiakirjan perusteella asetettujen normien soveltaminen ei edellyt(cid:228) pilaavien aineiden pitoisuuksien v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) alle taustapitoisuuden: (eqs > bgl). 3 0 1 1 1 9 9 9. F I E u r o o p a n y h t e i s (cid:246) j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 3 4 3 / 4 3 Biologiset laatutekij(cid:228)t Rannikkovesien erinomaista, hyv(cid:228)(cid:228) ja tyydytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ekologista tilaa koskevat m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t Taulukko 1. 2. 4 Tekij(cid:228) Erinomainen tila Hyv(cid:228) tila Tyydytt(cid:228)v(cid:228) tila Kasviplankton Kasviplanktonin taksonikoostumus ja runsaussuhteet vas- taavat t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)ysin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuh- teita. Kasviplanktonin keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen biomassa vastaa tyypille ominaisia fysikaalis-kemiallisia olosuhteita eik(cid:228) se muuta merkitt(cid:228)v(cid:228)sti tyypille ominaisia n(cid:228)k(cid:246)syvyyksi(cid:228). Planktonkukintojen esiintymistiheys ja voimakkuus vasta- avat tyypille ominaisia fysikaalis-kemiallisia olosuhteita. Kasviplanktontaksoneissa ja niiden runsaussuhteissa esiin- tyy v(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) muutoksia. Planktontaksoneissa ja niiden runsaussuhteissa esiintyy kohtalaisesti muutoksia. V(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) muutoksia biomassassa verrattuna tyypille omi- naisiin olosuhteisiin. Kyseiset muutokset eiv(cid:228)t osoita joka johtaisi ei-toivottuihin lis(cid:228)(cid:228)ntynytt(cid:228) levien kasvua, muutoksiin vesieli(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228) tai veden fysikaalis-kemialli- sessa laadussa. V(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)ntymist(cid:228) voi ilmet(cid:228) kukintojen esiintymisti- heydess(cid:228) ja voimakkuudessa verrattuna tyypille ominai- sen tilanteeseen. Levien biomassa ylitt(cid:228)(cid:228) selv(cid:228)sti tyypille ominaiset rajat ja voi vaikuttaa muihin biologisiin laatutekij(cid:246)ihin. Kohtalaista lis(cid:228)yst(cid:228) planktonkukintojen esiintymistiheydess(cid:228) ja voimakkuudessa. Pitk(cid:228)aikaisia kukintoja voi esiinty(cid:228) kes(cid:228)kuukausina. Makrolev(cid:228)t ja koppisie- meniset kasvit Kaikkia muutosherkki(cid:228) tyypille ominaisia markolevien ja koppisiemenisten taksoneita esiintyy. Useimpia muutosherkki(cid:228) tyypille ominaisia makrolevien ja koppisiemenisten taksoneita esiintyy. Kohtalaisen monta muutosherkk(cid:228)(cid:228) tyypille ominaista mak- rolevien ja koppisiemenisten taksonia puuttuu. Makrolevien peitt(cid:228)vyys ja koppisiemenisten runsaussuh- teet vastaavat t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)ysin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. Makrolevien peitt(cid:228)vyydess(cid:228) ja koppisiemenisten runsaus- suhteissa on v(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) muutoksia. Makrolevien peitt(cid:228)vyys ja koppisiemenisten runsaussuhteet ovat kohtalaisesti muuttuneet. T(cid:228)st(cid:228) voi aiheutua ei-toivot- tuja muutoksia vesieli(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228). Pohjael(cid:228)imist(cid:246) Pohjael(cid:228)imist(cid:246)n monimuotoisuus ja runsaussuhteet vaih- televat sellaisissa rajoissa, liitet(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)i- riintym(cid:228)tt(cid:246)miin olosuhteisiin. jotka tavallisesti Kaikkia h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mille oloille tyypillisi(cid:228), muutos- herkki(cid:228) taksoneja esiintyy. Pohjael(cid:228)imist(cid:246)n monimuotoisuus ja runsaussuhteet ovat liev(cid:228)sti muuttuneet tyypille ominaisesta tilanteesta. Pohjael(cid:228)imist(cid:246)n monimuotoisuus ja runsaussuhteet ovat kohtalaisesti muuttuneet tyypille ominaisesta tilanteesta. Useimpia tyypille ominaisia, muutosherkki(cid:228) taksoneita esiintyy. Pilaantumista ilment(cid:228)vi(cid:228) taksoneita esiintyy. Monia tyypille ominaisia, muutosherkki(cid:228) taksoneita puut- tuu. C 3 4 3 / 4 4 F I E u r o o p a n y h t e i s (cid:246) j e n v i r a l l i n e n l e h t i. 3 0 1 1 1 9 9 9. Hydrologis-morfologiset laatutekij(cid:228)t Tekij(cid:228) Erinomainen tila Hyv(cid:228) tila Tyydytt(cid:228)v(cid:228) tila Vuorovesij(cid:228)rjestelm(cid:228) Suolattoman veden virtaukset sek(cid:228) p(cid:228)(cid:228)virtausten suunta ja nopeus vastaavat t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)ysin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)- mi(cid:228) olosuhteita. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa biologisten laatutekij(cid:246)iden edell(cid:228) m(cid:228)(cid:228)riteltyjen arvojen saavuttamista. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa biologisten laatutekij(cid:246)iden edell(cid:228) m(cid:228)(cid:228)riteltyjen arvojen saavuttamista. Morfologiset tekij(cid:228)t Syvyyden vaihtelu, pohjan rakenne ja laatu sek(cid:228) vuorove- sivy(cid:246)hykkeen rakenne ja olosuhteet vastaavat t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)ysin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa biologisten laatutekij(cid:246)iden edell(cid:228) m(cid:228)(cid:228)riteltyjen arvojen saavuttamista. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa biologisten laatutekij(cid:246)iden edell(cid:228) m(cid:228)(cid:228)riteltyjen arvojen saavuttamista. Fysikaalis-kemialliset laatutekij(cid:228)t (1) Tekij(cid:228) Erinomainen tila Hyv(cid:228) tila Tyydytt(cid:228)v(cid:228) tila Yleiset olosuhteet Fysikaalis-kemialliset tekij(cid:228)t vastaavat t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)y- sin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita. Ravinnepitoisuudet vaihtelevat sellaisissa rajoissa, tavallisesti liitet(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin olosuhteisiin. jotka L(cid:228)mp(cid:246)tila, happitasapaino ja n(cid:228)k(cid:246)syvyys eiv(cid:228)t osoita ihmistoiminnasta johtuvia muutoksia ja vaihtelevat sellai- sissa rajoissa, jotka tavallisesti liitet(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin olosuhteisiin. L(cid:228)mp(cid:246)tila, happitasapaino ja n(cid:228)k(cid:246)syvyys eiv(cid:228)t ylit(cid:228) rajoja, jotka on m(cid:228)(cid:228)ritelty varmistamaan tyypille ominai- nen ekosysteemin toiminta ja edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologis- ten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttaminen. Ravinnepitoisuudet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) tasoja, jotka on m(cid:228)(cid:228)ritelty varmistamaan tyypille ominainen ekosysteemin toiminta ja edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttaminen. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. Yksil(cid:246)idyt synteettiset pilaavat aineet Pitoisuudet ovat l(cid:228)hell(cid:228) nollaa ja ainakin pienempi(cid:228) kuin edistyneimmill(cid:228) yleisesti k(cid:228)ytetyill(cid:228) analysointitekniikoilla voidaan havaita. Yksil(cid:246)idyt ei-synteettiset pilaavat aineet Pitoisuudet pysyv(cid:228)t sellaisissa rajoissa, jotka tavallisesti lii- tet(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin olosuhteisiin (taustapitoisuus = bgl). Pitoisuudet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) kohdassa 1. 2. 6 yksil(cid:246)idyn menetel- t(cid:228)m(cid:228)n kuitenkaan m(cid:228)n mukaisesti asetettuja normeja, rajoittamatta direktiivin 98/8/EY soveltamista (< eqs). 91/414/ETY ja direktiivin Pitoisuudet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) kohdassa 1. 2. 6 (2) yksil(cid:246)idyn mene- telm(cid:228)n mukaisesti asetettuja normeja, t(cid:228)m(cid:228)n kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 98/8/EY soveltamista (< eqs). 91/414/ETY ja direktiivin Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. (1) K(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n seuraavia lyhenteit(cid:228): bgl = taustapitoisuus (back-ground level), eqs = ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormi (environmental quality standard). (2) T(cid:228)m(cid:228)n asiakirjan perusteella asetettujen normien soveltaminen ei edellyt(cid:228) pilaavien aineiden pitoisuuksien v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) alle taustapitoisuuden: (eqs > bgl). 3 0 1 1 1 9 9 9. F I E u r o o p a n y h t e i s (cid:246) j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 3 4 3 / 4 5 Voimakkaasti muutettujen tai keinotekoisten vesimuodostumien parasta mahdollista, hyv(cid:228)(cid:228) ja tyydytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ekologista potentiaalia koskevat m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t (1) Tekij(cid:228) Paras mahdollinen ekologinen potentiaali Hyv(cid:228) ekologinen potentiaali Tyydytt(cid:228)v(cid:228) ekologinen potentiaali Taulukko 1. 2. 5 Biologiset laatutekij(cid:228)t Kyseeseen tulevien biologisten laatutekij(cid:246)iden arvot vasta- avat mahdollisimman hyvin l(cid:228)hinn(cid:228) vastaavan pintavesi- muodostumatyypin arvoja, ottaen huomioon vesimuo- dostuman keinotekoisista tai voimakkaasti muutetuista ominaispiirteist(cid:228) johtuvat fyysiset olosuhteet. V(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) muutoksia kyseeseen tulevien biologisten laa- tutekij(cid:246)iden arvoissa verrattuna parhaan mahdollisen ekologisen potentiaalin mukaisiin arvoihin. Kohtalaisesti muutoksia kyseeseen tulevien biologisten laa- tutekij(cid:246)iden arvoissa verrattuna parhaan mahdollisen eko- logisen potentiaalin mukaisiin arvoihin. Kyseiset arvot ovat muuttuneet merkitt(cid:228)v(cid:228)sti enemm(cid:228)n kuin hyviss(cid:228) ekologissa olosuhteissa tavatut arvot. Hydrologis-morfologiset tekij(cid:228)t Hydrologis-morfologisissa olosuhteissa on havaittavissa ainoastaan niit(cid:228) pintavesimuodostumaan kohdistuvia vai- kutuksia, jotka ovat seurausta veden keinotekoisesti tai voimakkaasti muutetuista ominaispiirteist(cid:228) sen j(cid:228)lkeen, kun kaikki toteutettavissa olevat lievent(cid:228)v(cid:228)t toimenpiteet on toteutettu. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. Fysikaalis-kemialliset tekij(cid:228)t Yleiset olosuhteet Fysikaalis-kemialliset tekij(cid:228)t vastaavat t(cid:228)ysin tai l(cid:228)hes t(cid:228)y- sin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) olosuhteita, jotka liitet(cid:228)(cid:228)n kyseist(cid:228) keinotekoista tai voimakkaasti muutettua vesimuodostu- maa l(cid:228)hinn(cid:228) vastaavaan pintavesimuodostumatyyppiin. Fysikaalis-kemiallisten tekij(cid:246)iden arvot noudattavat rajoja, jotka on laadittu ekosysteemin toiminnan ja edell(cid:228) yksi- l(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamisen varmistamiseksi. Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. Ravinnepitoisuudet noudattavat rajoja, liitet(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin olosuhteisiin. jotka tavallisesti L(cid:228)mp(cid:246)tila, happitasapaino ja pH eiv(cid:228)t poikkea l(cid:228)hinn(cid:228) vastaavan pintavesimuodostumatyypin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)- mille oloille ominaisista arvoista. L(cid:228)mp(cid:246)tila ja pH eiv(cid:228)t ylit(cid:228) rajoja, jotka on m(cid:228)(cid:228)ritelty var- mistamaan tyypille ominainen ekosysteemin toiminta ja edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saa- vuttaminen. Ravinnepitoisuudet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) tasoja, jotka on m(cid:228)(cid:228)ritelty varmistamaan tyypille ominainen ekosysteemin toiminta ja edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttaminen. C 3 4 3 / 4 6 F I E u r o o p a n y h t e i s (cid:246) j e n v i r a l l i n e n l e h t i. 3 0 1 1 1 9 9 9. Tekij(cid:228) Paras mahdollinen ekologinen potentiaali Hyv(cid:228) ekologinen potentiaali Tyydytt(cid:228)v(cid:228) ekologinen potentiaali Yksil(cid:246)idyt synteettiset pilaavat aineet Pitoisuudet ovat l(cid:228)hell(cid:228) nollaa ja ainakin pienempi(cid:228) kuin edistyneimmill(cid:228) yleisesti k(cid:228)ytetyill(cid:228) analysointitekniikoilla voidaan havaita. Pitoisuudet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) kohdassa 1. 2. 6 yksil(cid:246)idyn menetel- t(cid:228)m(cid:228)n kuitenkaan m(cid:228)n mukaisesti asetettuja normeja, rajoittamatta direktiivin 98/8/EY soveltamista (< eqs). 91/414/ETY ja direktiivin Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. 3 0 1 1 1 9 9 9. Yksil(cid:246)idyt ei-synteettiset pilaavat aineet Pitoisuudet pysyv(cid:228)t sellaisissa rajoissa, jotka tavallisesti lii- tet(cid:228)(cid:228)n kyseist(cid:228) keinotekoista tai voimakkaasti muutettua vesimuodostumaa l(cid:228)hinn(cid:228) vastaavan pintavesimuodostu- matyypin h(cid:228)iriintym(cid:228)tt(cid:246)miin olosuhteisiin (taustapitoi- suudet = bgl). Pitoisuudet eiv(cid:228)t ylit(cid:228) kohdassa 1. 2. 6 (2) yksil(cid:246)idyn mene- telm(cid:228)n mukaisesti asetettuja normeja, t(cid:228)m(cid:228)n kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 91/414/ETY ja 98/8/EY sovelta- mista (< eqs). Vallitsevat olot eiv(cid:228)t haittaa edell(cid:228) yksil(cid:246)ityjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvojen saavuttamista. (1) K(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n seuraavia lyhenteit(cid:228): bgl = taustapitoisuus (back-ground level), eqs = ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormi (environmental quality standard). (2) T(cid:228)m(cid:228)n asiakirjan perusteella asetettujen normien soveltaminen ei edellyt(cid:228) pilaavien aineiden pitoisuuksien v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) alle taustapitoisuuden. F I E u r o o p a n y h t e i s (cid:246) j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 3 4 3 / 4 7 C 343/48 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 1. 2. 6 J(cid:228)senvaltioiden k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228) kemiallisten laatunormien asettamismenettely M(cid:228)(cid:228)ritelless(cid:228)(cid:228)n ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormeja vesieli(cid:246)st(cid:246)n suojelemiseksi liitteess(cid:228) VIII olevissa kohdissa 1(cid:151)9 luetel- luille pilaaville aineille, j(cid:228)senvaltioiden on noudatettava seuraavia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). Normeja voidaan asettaa vesille, sedimentille tai eli(cid:246)ille. Mik(cid:228)li mahdollista sek(cid:228) akuuttien ett(cid:228) kroonisten testien tuloksia on hankittava seuraavista eli(cid:246)ryhmist(cid:228), mik(cid:228)li ne ovat kyseiselle vesimuodostumatyypille sopivia, sek(cid:228) my(cid:246)s muista vesieli(cid:246)ist(cid:228), joista tietoja on saatavilla. Eli(cid:246)ryhmien perusvalikoimaan kuuluvat: (cid:151) lev(cid:228)t ja/tai makrofyytit (cid:151) daphnia (vesikirppu) tai edustavat suolaisen veden eli(cid:246)t (cid:151) kalat. Y m p (cid:228) r i s t (cid:246) n l a a t u n o r m i n a s e t t a m i n e n Pitoisuuden enimm(cid:228)isvuosikeskiarvo asetetaan seuraavasti: i) J(cid:228)senvaltioiden on m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) sopivat turvakertoimet kussakin tapauksessa k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien tietojen luonteen ja laadun mukaisesti sek(cid:228) noudattaen ohjeita, jotka on m(cid:228)(cid:228)ritelty uusien ilmoitettujen aineiden ihmisille ja ymp(cid:228)rist(cid:246)lle aiheuttamien vaarojen arviointiperiaatteiden vahvistamisesta annetun komission direktiivin 93/67/ETY sek(cid:228) olemassa olevien aineiden ihmisille ja ymp(cid:228)rist(cid:246)lle aiheuttamien riskien arvioin- nista annetun komission asetuksen (EY) N:o 1488/94 tueksi annettujen teknisten ohjeiden osan II kohdassa 3. 3. 1, sek(cid:228) seuraavan taulukon mukaiset turvakertoimet: Turvakerroin V(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n yksi akuutti L(E)C50-tutkimus perusvalikoiman mukaisilta kolmelta trofiatasolta. 1 000 Yksi krooninen NOEC-tutkimus (joko kaloilla tai Daphnialla tai vastaavalla suolaisen veden eli(cid:246)ll(cid:228)) 100 Kaksi kroonista NOEC-tutkimusta kahden eri trofiatason eli(cid:246)ill(cid:228) (kaloilla ja/tai Daphnialla tai vastaavalla suolaisen veden eli(cid:246)ll(cid:228) ja/tai levill(cid:228)) 50 V(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kolmella kolmen eri trofiatason lajilla tehdyt kroonisen NOEC:n tut- kimukset (tavallisesti kaloilla, Daphnialla tai vastaavalla suolaisen veden eli(cid:246)ll(cid:228) ja levill(cid:228)) 10 Muut tapaukset, mukaan lukien kentt(cid:228)tutkimukset tai malliekosysteemit, jotka mahdollistavat tarkempien turvakertoimien laskemisen ja soveltamisen Tapauskohtainen m(cid:228)(cid:228)rittely ii) Jos k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) on tietoja hitaasta hajoamisesta ja kertymisest(cid:228), ne tulee ottaa huomioon m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)ess(cid:228) lopullista ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormia. iii) N(cid:228)in m(cid:228)(cid:228)ritelty(cid:228) normia pit(cid:228)(cid:228) verrata kentt(cid:228)tutkimuksessa saatuihin tietoihin. Jos poikkeamia havaitaan, m(cid:228)(cid:228)rittelymenettely(cid:228) on tarkasteltava uudelleen, jotta voidaan laskea oikeampi turvakerroin. iv) M(cid:228)(cid:228)ritellyt normit on tarkistutettava asiantuntijoilla ja niit(cid:228) tulee k(cid:228)sitell(cid:228) julkisesti, jotta voidaan laskea mahdollisimman oikeat turvakertoimet. 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/49 1. 3 Pintavesien ekologisen ja kemiallisen tilan seuranta Pintavesien seurantaverkko on perustettava 8 artiklan vaatimusten mukaisesti. Seurantaverkko on suunniteltava siten, ett(cid:228) kunkin vesist(cid:246)alueen ekologisesta ja kemiallisesta tilasta saadaan yhten(cid:228)inen ja monipuolinen koko- naiskuva ja ett(cid:228) vesimuodostumien luokittelu viiteen luokkaan 1. 2 kohdassa olevien normatiivisten m(cid:228)(cid:228)ritel- mien mukaan on mahdollista. J(cid:228)senvaltioiden on liitett(cid:228)v(cid:228) vesipiirin hoitosuunnitelmaan pintavesien seuranta- verkkoa esitt(cid:228)v(cid:228) kartta tai kartat. J(cid:228)senvaltioiden on teht(cid:228)v(cid:228) jokaiselle vesipiirin hoitosuunnitelmakaudelle perusseurannan ja toiminnallisen seu- rannan ohjelmat, jotka perustuvat 5 artiklan ja liitteen II mukaiseen ominaispiirteiden tarkasteluun ja vaikutus- arvioon. Joissakin tapauksissa j(cid:228)senvaltioiden on laadittava my(cid:246)s tutkinnallisen seurannan ohjelmia. J(cid:228)senvaltioiden on seurattava muuttujia, jotka ilmaisevat kunkin kyseess(cid:228) olevan laatutekij(cid:228)n tilaa. Valitessaan biologiseen laatutekij(cid:228)(cid:228)n liittyvi(cid:228) muuttujia j(cid:228)senvaltioiden on m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) sopiva taksonominen taso, jotta laa- tutekij(cid:246)iden luokituksessa saavutetaan riitt(cid:228)v(cid:228) luotettavuus ja tarkkuus. Suunnitelmassa on arvioitava seuranta- ohjelmien tuottamien tulosten luotettavuus- ja tarkkuustasoa. 1. 3. 1 Perusseurannan rakenne T a v o i t e J(cid:228)senvaltioiden on teht(cid:228)v(cid:228) perusseurantaohjelmat, jotka antavat tietoa: (cid:151) liitteess(cid:228) II kuvatun vaikutusarviointimenettelyn t(cid:228)ydent(cid:228)miseksi ja oikeaksi osoittamiseksi, (cid:151) tulevien seurantaohjelmien tehokasta ja j(cid:228)rkiper(cid:228)ist(cid:228) suunnittelua varten, (cid:151) luonnonolojen pitk(cid:228)aikaismuutosten arvioimiseksi, ja (cid:151) laaja-alaisten ihmistoimintojen aiheuttamien pitk(cid:228)aikaismuutosten arvioimiseksi. T(cid:228)m(cid:228)n seurannan tuloksia on tarkasteltava ja k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) yhdess(cid:228) liitteess(cid:228) II kuvatun vaikutusarviointimenette- lyn kanssa m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)ess(cid:228) seurantaohjelmatarpeita nykyist(cid:228) ja tulevia vesipiirin hoitosuunnitelmia varten. S e u r a n t a p a i k k o j e n v a l i n t a Riitt(cid:228)v(cid:228)n monessa pintavesimuodostumassa on teht(cid:228)v(cid:228) perusseurantaa, jotta voidaan arvioida vesipiirin kaik- kien valuma-alueiden ja osavaluma-alueiden pintavesien tila kokonaisuudessaan. Vesimuodostumia valittaessa j(cid:228)senvaltion on huolehdittava siit(cid:228), ett(cid:228) silloin kun se on aiheellista, seurantaa tehd(cid:228)(cid:228)n seuraavissa paikoissa: (cid:151) paikoissa, joissa veden virtaama on merkitt(cid:228)v(cid:228) koko vesipiirin kannalta, seurantaan sis(cid:228)llytet(cid:228)(cid:228)n suurten jokien sellaisia kohtia, joissa valuma-alue on suurempi kuin 2 500 km2, (cid:151) paikoissa, joissa vesitilavuus on merkitt(cid:228)v(cid:228) vesipiirin kannalta, seurantaan sis(cid:228)llytet(cid:228)(cid:228)n suuria j(cid:228)rvi(cid:228) ja teko- j(cid:228)rvi(cid:228), (cid:151) paikoissa, joissa merkitt(cid:228)v(cid:228)t vesimuodostumat ulottuvat yli j(cid:228)senvaltion rajan, (cid:151) paikoissa, jotka on m(cid:228)(cid:228)ritelty tietojen vaihtoa koskevassa neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 77/795/ETY ja muissa paikoissa, joita tarvitaan j(cid:228)senvaltion rajan yli ja meriymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n kulkeutuvaa pilaavien aineiden kuor- maa arvioitaessa. C 343/50 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 L a a t u t e k i j (cid:246) i d e n v a l i n t a Perusseurannassa on vesipiirin hoitosuunnitelmajakson aikana seurattava kaikilla paikoilla vuoden ajan: (cid:151) kaikkia biologisia laatutekij(cid:246)it(cid:228) indikoivia muuttujia, (cid:151) kaikkia hydrologis-morfologisia laatutekij(cid:246)it(cid:228) indikoivia muuttujia, (cid:151) kaikkia yleisi(cid:228) fysikaalis-kemiallisia laatutekij(cid:246)it(cid:228) indikoivia muuttujia, (cid:151) niit(cid:228) prioriteettilistan aineita, joita p(cid:228)(cid:228)stet(cid:228)(cid:228)n vesist(cid:246)alueelle tai sen osa-alueelle, (cid:151) muita pilaavia aineita, joita p(cid:228)(cid:228)stet(cid:228)(cid:228)n merkitt(cid:228)viss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin vesist(cid:246)alueelle tai sen osa-alueelle, jollei aikaisempi perusseuranta ole osoittanut, ett(cid:228) kyseinen vesimuodostuma on saavuttanut hyv(cid:228)n tilan eik(cid:228) liitteen II mukainen katsaus ihmistoiminnan vaikutuksiin osoita, ett(cid:228) vesimuodostumaan kohdistuvat vaiku- tukset olisivat muuttuneet. N(cid:228)iss(cid:228) tapauksissa perusseurantaa on teht(cid:228)v(cid:228) joka kolmannella vesipiirin hoito- suunnitelmakaudella. 1. 3. 2 Toiminnallisen seurannan rakenne Toiminnallista seurantaa on teht(cid:228)v(cid:228), jotta: (cid:151) saadaan selville niiden vesimuodostumien tila, joiden osalta on mahdollisuus, ett(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteet j(cid:228)(cid:228)- v(cid:228)t saavuttamatta, ja (cid:151) havaitaan n(cid:228)iden vesimuodostumien tilan kaikki muutokset, jotka ovat toimenpideohjelmien seurausta. Liitteen II tai t(cid:228)m(cid:228)n liitteen vaatimusten mukaisten tietojen perusteella voidaan muuttaa ohjelmaa vesipiirin hoitosuunnitelmakaudella varsinkin havainnointitiheyden pienent(cid:228)miseksi, jos jotain vaikutusta ei pidet(cid:228) mer- kitt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) tai kyseinen ymp(cid:228)rist(cid:246)paine on poistunut. S e u r a n t a p a i k k o j e n v a l i n t a Toiminnallista seurantaa on teht(cid:228)v(cid:228) kaikissa niiss(cid:228) vesimuodostumissa, joiden osalta on joko liitteen II vaikutus- arvioinnin tai perusseurannan mukaan mahdollista, ett(cid:228) 4 artiklan mukaiset ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteet j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t saavutta- matta, tai joihin p(cid:228)(cid:228)stet(cid:228)(cid:228)n prioriteettilistan aineita. Seurantapaikat prioriteettilistan aineille on valittava sen mukaisesti, miten asianomaista ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormia koskevassa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) on m(cid:228)(cid:228)ritelty. Kaikissa muissa tapauksissa sek(cid:228) my(cid:246)s silloin, kun prioriteettilistan aineiden osalta ei kyseisess(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) ole annettu erityisohjeita, seurantapaikat on valittava seuraavasti: (cid:151) vesimuodostumiin, joissa pistekuormitus voi aiheuttaa merkitt(cid:228)vi(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)paineita, sijoitetaan riitt(cid:228)v(cid:228)sti seurantapaikkoja kaikkiin vesimuodostumiin, jotta pistekuormituksen suuruus ja vaikutukset voidaan ar- vioida. Silloin kun vesimuodostumaan kohdistuu useita pistekuormituspaineita, seurantapaikat voidaan valita siten, ett(cid:228) voidaan tarkastella n(cid:228)iden paineiden suuruutta ja vaikutusta kokonaisuutena, (cid:151) vesimuodostumiin, joissa hajakuormitus voi aiheuttaa merkitt(cid:228)vi(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)paineita, sijoitetaan riitt(cid:228)v(cid:228)sti seurantapaikkoja valittuihin vesimuodostumiin, jotta hajakuormituksen suuruus ja vaikutukset voidaan arvioida. Vesimuodostumat on valittava siten, ett(cid:228) ne edustavat hajakuormituksen ymp(cid:228)rist(cid:246)paineiden suh- teellisia riskej(cid:228) ja pintaveden hyv(cid:228)n tilan saavuttamatta j(cid:228)(cid:228)misen suhteellisia riskej(cid:228), (cid:151) vesimuodostumiin, joihin voi kohdistua merkitt(cid:228)vi(cid:228) hydrologis-morfologisia ymp(cid:228)rist(cid:246)paineita, sijoitetaan riitt(cid:228)v(cid:228)sti seurantapaikkoja valittuihin vesimuodostumiin, jotta n(cid:228)iden paineiden suuruus ja vaikutukset voidaan arvioida. Vesimuodostumat on valittava siten, ett(cid:228) ne osoittavat hydrologis-morfologisten ymp(cid:228)ris- t(cid:246)paineiden kokonaisvaikutusta vesist(cid:246)(cid:246)n. 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/51 L a a t u t e k i j (cid:246) i d e n v a l i n t a J(cid:228)senvaltioiden on pintavesimuodostumiin kohdistuvien paineiden suuruuden arvioimiseksi seurattava niit(cid:228) laa- tutekij(cid:246)it(cid:228), jotka osoittavat vesimuodostumaan tai -muodostumiin kohdistuvien paineiden vaikutusta. N(cid:228)iden paineiden vaikutusten arvioimiseksi j(cid:228)senvaltioiden on seurattava asiaankuuluvia: (cid:151) muuttujia, jotka indikoivat sit(cid:228) biologista laatutekij(cid:228)(cid:228) tai niit(cid:228) biologisia laatutekij(cid:246)it(cid:228), jotka ovat herkimpi(cid:228) niille paineille, joita vesimuodostumaan kohdistuu, (cid:151) kaikkia prioriteettilistan aineita, joita p(cid:228)(cid:228)stet(cid:228)(cid:228)n vesimuodostumaan ja muita pilaavia aineita, joita p(cid:228)(cid:228)ste- t(cid:228)(cid:228)n vesimuodostumaan merkitt(cid:228)vi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228), (cid:151) muuttujia, jotka indikoivat sit(cid:228) hydrologis-morfologista laatutekij(cid:228)(cid:228), joka on herkin havaituille paineille. 1. 3. 3 Tutkinnallisen seurannan rakenne T a v o i t e Tutkinnallista seurantaa on teht(cid:228)v(cid:228): (cid:151) jos havaittujen poikkeavuuksien syyt(cid:228) ei tiedet(cid:228), (cid:151) jos perusseuranta osoittaa, ett(cid:228) 4 artiklan mukaisia tavoitteita ei vesimuodostuman kohdalla todenn(cid:228)k(cid:246)i- sesti saavuteta eik(cid:228) toiminnallista seurantaa ole viel(cid:228) aloitettu, tutkinnallista seurantaa on teht(cid:228)v(cid:228), jotta saa- daan selville tavoitteiden saavuttamatta j(cid:228)(cid:228)misen syyt, tai (cid:151) jotta saadaan selville ymp(cid:228)rist(cid:246)vahinkojen suuruus ja vaikutukset, ja sen avulla on saatava tietoa toimenpideohjelman tekemiseksi, jotta ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteet voidaan saavuttaa ja toteuttaa ymp(cid:228)rist(cid:246)vahinkojen vaikutusten korjaamisen edellytt(cid:228)m(cid:228)t erityistoimenpiteet. 1. 3. 4 Seurantatiheys Perusseurantajaksona on noudatettava fysikaalis-kemiallisten laatutekij(cid:246)iden j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) esitettyj(cid:228) tiheyksi(cid:228), jol- leiv(cid:228)t pidemm(cid:228)t v(cid:228)liajat ole perusteltuja teknisen tiet(cid:228)myksen tai asiantuntija-arvion perusteella. Biologisten ja hydrologis-morfologisten laatutekij(cid:246)iden seurantaa on teht(cid:228)v(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kerran perusseurantajaksona. Toiminnallisessa seurannassa j(cid:228)senvaltioiden on m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) kunkin muuttujan seurantatiheys niin, ett(cid:228) saa- daan riitt(cid:228)v(cid:228)sti tietoja kyseisen laatutekij(cid:228)n tilan arvioimiseksi luotettavasti. Ohjeellisesti v(cid:228)liaikojen ei tulisi olla j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) taulukossa esitettyj(cid:228) pidempi(cid:228), jolleiv(cid:228)t pidemm(cid:228)t v(cid:228)liajat ole perusteltuja teknisen tiet(cid:228)myksen tai asiantuntija-arvion mukaan. Seurantatiheys on valittava siten, ett(cid:228) saavutetaan hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) luotettavuus- ja tarkkuustaso. Seurantaj(cid:228)rjestel- m(cid:228)ll(cid:228) saavutetut luotettavuus- ja tarkkuusarviot on ilmoitettava vesipiirin hoitosuunnitelmassa. Seurantatiheydet on valittava siten, ett(cid:228) otetaan huomioon sek(cid:228) luonnon ett(cid:228) ihmistoiminnan muuttujissa ai- heuttama vaihtelu. Seuranta-ajat on valittava siten, ett(cid:228) vuodenaikaisvaihtelun vaikutus tuloksiin on mahdolli- simman pieni, ja siten varmistettava, ett(cid:228) tulokset osoittavat vesimuodostumassa ihmistoiminnan vaikutuksesta C 343/52 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 tapahtuneita muutoksia. Saman vuoden eri vuodenaikoina on tarvittaessa teht(cid:228)v(cid:228) lis(cid:228)seurantaa t(cid:228)m(cid:228)n tavoitteen saavuttamiseksi. Laatutekij(cid:228) Joet J(cid:228)rvet Jokisuiden vaihettu- misalueet Rannikkovedet Biologiset Kasviplankton 6 kk 6 kk 6 kk Muu vesikasvillisuus Pohjael(cid:228)imet Kalat Hydrologis-morfologiset Esteett(cid:246)myys Hydrologia Morfologia Fysikaalis-kemialliset L(cid:228)mp(cid:246)olot Happitilanne Suolaisuus Ravinneolot Happamoitumistilanne Muut pilaavat aineet Prioriteettiaineet 3 v 3 v 3 v 6 v jatkuvasti 6 v 3 kk 3 kk 3 kk 3 kk 3 kk 3 kk 1 kk 3 v 3 v 3 v 1 kk 6 v 3 kk 3 kk 3 kk 3 kk 3 kk 3 kk 1 kk 6 kk 3 v 3 v 3 v 3 v 3 v 6 v 6 v 3 kk 3 kk 3 kk 3 kk 3 kk 1 kk 3 kk 3 kk 3 kk 3 kk 1 kk 1. 3. 5 Suojelualueiden lis(cid:228)seurantaa koskevat vaatimukset Edell(cid:228) edellytettyj(cid:228) seurantaohjelmia on t(cid:228)ydennett(cid:228)v(cid:228) seuraavien vaatimusten t(cid:228)ytt(cid:228)miseksi: J u o m a v e d e n o t t o p a i k a t T(cid:228)m(cid:228)n direktiivin 7 artiklan mukaisesti nimetyt pintavesimuodostamat, joista otetaan vett(cid:228) keskim(cid:228)(cid:228)rin yli 100 m3 p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228), nimet(cid:228)(cid:228)n seurantapaikoiksi ja niiss(cid:228) toteutetaan tarvittaessa lis(cid:228)seurantaa kyseisen artiklan vaatimusten t(cid:228)ytt(cid:228)miseksi. Kyseisi(cid:228) vesimuodostumia on seurattava kaikkien prioriteettiainep(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen osalta ja kaikkien muiden aineiden osalta, joita p(cid:228)(cid:228)stet(cid:228)(cid:228)n merkitt(cid:228)vi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228), jotka voivat vaikuttaa vesimuodostuman tilaan ja joita valvotaan juomavesidirektiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksin. Seuranta on toteutettava seuraavia tiheyksi(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)en: Yhdyskunnan asukkaiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Tiheys < 10 000 10 000(cid:151)30 000 > 30 000 4/vuosi 8/vuosi 12/vuosi 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/53 E l i n y m p (cid:228) r i s t (cid:246) n j a l a j i e n s u o j e l u a l u e e t Kyseisiin alueisiin kuuluvat vesimuodostumat on sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228) edell(cid:228) tarkoitettuun toiminnallisen seurannan ohjelmaan, jos vaikutusarvion ja perusseurannan mukaan arvioidaan olevan mahdollista, ett(cid:228) 4 artiklan mukai- set ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteet eiv(cid:228)t toteudu niiden osalta. Seurantaa on teht(cid:228)v(cid:228) siten, ett(cid:228) kaikkien merkitt(cid:228)vien n(cid:228)ihin vesimuodostumiin kohdistuvien ymp(cid:228)rist(cid:246)paineiden suuruus ja vaikutukset sek(cid:228) toimenpideohjelmien vaiku- tuksesta vesimuodostumissa tapahtuneet muutokset saadaan selville. Seurantaa on jatkettava kunnes alueet t(cid:228)yt- t(cid:228)v(cid:228)t vesien osalta niiden perustamista s(cid:228)(cid:228)telev(cid:228)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n niille asettamat vaatimukset ja niille 4 artiklan mukaisesti asetetut tavoitteet. 1. 3. 6 Laatutekij(cid:246)iden seurantaa koskevat standardit Tyyppimuuttujien seurannassa k(cid:228)ytett(cid:228)vien menetelmien on noudatettava j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) lueteltuja kansainv(cid:228)lisi(cid:228) standardeja tai muita kansallisia tai kansainv(cid:228)lisi(cid:228) standardeja, joilla varmistetaan sellaisten tietojen saaminen, joilla on vastaava tieteellinen laatu ja vertailtavuus. P o h j a e l (cid:228) i n n (cid:228) y t t e e n o t t o ISO 5667-3: 1995 Water Quality (cid:151) Sampling (cid:151) Part 3: Guidance on the preservation and handling of samples EN 27828: 1994 EN 28265: 1994 Water Quality (cid:151) Methods for biological sampling (cid:151) Guidance on hand net sampling of benthic macroinvertebrates Water Quality (cid:151) Methods of biological sampling (cid:151) Guidance on the design and use of quantitative samplers for benthic macroinvertebrates on stony substrata in shallow waters EN ISO 9391: 1995 Water Quality (cid:151) Sampling in deep waters for macroinvertebrates (cid:151) Guidance on the use of colonization, qualitative and quantitative samplers EN ISO 8689-1: 1999 EN ISO 8689-2: 1999 Biological Classification of Rivers PART 1: Guidance on the Interpretation of Bio- logical Quality Data from Surveys of Benthic Macroinvertebrates in Running Waters Biological Classification of Rivers PART II: Guidance on the Presentation of Biolo- gical Quality Data from Surveys of Benthic Macroinvertebrates in Running Waters. M a k r o f y y t t i e n n (cid:228) y t t e e n o t t o Asiaa koskevat CEN/ISO-standardit kun valmistuneet K a l o j e n n (cid:228) y t t e e n o t t o Asiaa koskevat CEN/ISO-standardit kun valmistuneet P i i l e v i e n n (cid:228) y t t e e n o t t o Asiaa koskevat CEN/ISO-standardit kun valmistuneet F y s i k a a l i s - k e m i a l l i s i a m u u t t u j i a k o s k e v a t s t a n d a r d i t Kyseeseen tulevat CEN/ISO-standardit H y d r o l o g i s - m o r f o l o g i s i a m u u t t u j i a k o s k e v a t s t a n d a r d i t Kyseeseen tulevat CEN/ISO-standardit. C 343/54 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 1. 4 Ekologisen tilan luokittelu ja esitt(cid:228)minen 1. 4. 1 Biologisten seurantatulosten vertailtavuus i) ii) iii) iv) v) J(cid:228)senvaltioiden on luotava seurantaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t, joiden avulla voidaan m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) kullekin pintavesijaottelu- ryhm(cid:228)lle tai voimakkaasti muutetuille ja keinotekoisille pintavesimuodostumille m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyjen biologisten laatutekij(cid:246)iden arvot. Toteutettaessa j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritelty(cid:228) menettely(cid:228) voimakkaasti muutettujen tai kei- notekoisten vesimuodostumien osalta viittauksia ekologiseen tilaan on pidett(cid:228)v(cid:228) ekologista potentiaalia koskevina. Kyseisiss(cid:228) j(cid:228)rjestelmiss(cid:228) voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) tiettyj(cid:228) lajeja tai lajiryhmi(cid:228), jotka ovat koko laatuteki- j(cid:228)n kannalta edustavia. Jotta varmistetaan kyseisten seurantaj(cid:228)rjestelmien vertailtavuus, kunkin j(cid:228)senvaltion k(cid:228)ytt(cid:228)mien j(cid:228)rjestel- mien tulokset on ilmaistava ekologisen tilan luokittelemista varten ekologisina laatusuhteina. N(cid:228)iden suh- teiden on ilmaistava kyseisess(cid:228) pintavesimuodostumassa havaittujen ja sille vertailuoloina sovellettavien biologisten muuttujien arvojen suhdetta toisiinsa. Suhde on ilmaistava numeroarvona v(cid:228)lill(cid:228) nolla(cid:151)yksi, jolloin erinomaista ekologista tilaa kuvaavat arvot ovat l(cid:228)hell(cid:228) yht(cid:228) ja huonoa ekologista tilaa kuvaavat arvot l(cid:228)hell(cid:228) nollaa. Kaikkien j(cid:228)senvaltioiden on jaettava seurantaj(cid:228)rjestelm(cid:228)ns(cid:228) ekologisen laatusuhteen asteikko jokaisen pin- tavesijaotteluryhm(cid:228)n osalta viiteen luokkaan m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)ll(cid:228) numeroarvo luokkarajoille. Luokat ulottuvat erinomaisesta huonoon ekologiseen tilaan 1. 2 kohdan mukaisesti. Rajat erinomaisen ja hyv(cid:228)n sek(cid:228) hyv(cid:228)n ja tyydytt(cid:228)v(cid:228)n luokan v(cid:228)lill(cid:228) on m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) kuvatun interkalibrointimenettelyn avulla. Komissio avustaa t(cid:228)m(cid:228)n interkalibrointimenettelyn suorittamisessa sen varmistamiseksi, ett(cid:228) kyseiset luok- kien rajat m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n noudattaen 1. 2 kohdassa olevia normatiivisia m(cid:228)(cid:228)ritelmi(cid:228) ja ett(cid:228) ne ovat vertailu- kelpoisia j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228). Osana kyseist(cid:228) toimintaa komission on avustettava j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lisess(cid:228) tietojenvaihdossa, jonka tuloksena muodostuu paikkavalikoima kaikille yhteis(cid:246)n luonnonmaantieteellisille alueille; n(cid:228)m(cid:228) paikat muodostavat interkalibrointiverkon. Verkkoon kuuluvat paikat valitaan kullakin luonnonmaantieteellisell(cid:228) alueella esiintyvist(cid:228) vesimuodostumatyypeist(cid:228). Kunkin valitun pintavesimuodostumatyypin osalta verkko k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) ainakin kaksi paikkaa, jotka sijoittuvat normatiivisten m(cid:228)(cid:228)ritelmien mukaisen erinomaisen ja hyv(cid:228)n tilan rajalle, ja ainakin kaksi paikkaa, jotka sijoittuvat normatiivisten m(cid:228)(cid:228)ritelmien mukaisen hyv(cid:228)n ja tyydytt(cid:228)v(cid:228)n tilan rajalle. Paikkoja valittaessa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n asiantuntija-arviota, joka perustuu yhteistarkaste- luihin ja kaikkeen muuhun saatavissa olevaan tietoon. vi) Kunkin j(cid:228)senvaltion seurantaj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) on sovellettava interkalibrointiverkkoon kuuluviin paikkoihin, jotka sek(cid:228) kuuluvat luonnonmaantieteelliseen alueeseen ett(cid:228) edustavat vesimuodostumatyyppi(cid:228), johon j(cid:228)r- jestelm(cid:228)(cid:228) sovelletaan t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin vaatimusten t(cid:228)ytt(cid:228)miseksi. T(cid:228)m(cid:228)n soveltamisen tuloksia on k(cid:228)ytet- t(cid:228)v(cid:228) luokkarajojen numeeristen arvojen m(cid:228)(cid:228)rittelemiseksi j(cid:228)senvaltioiden seurantaj(cid:228)rjestelmiss(cid:228). vii) Komission on valmisteltava kolmen vuoden kuluessa t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) interkalib- rointiverkon paikkarekisteriluonnos, jota voidaan muokata 20 artiklan mukaista menettely(cid:228) noudattaen. Lopullinen paikkarekisteri on teht(cid:228)v(cid:228) nelj(cid:228)n vuoden kuluessa t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin voimantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) ja komission on julkaistava se. viii) Komission ja j(cid:228)senvaltioiden on saatettava interkalibrointimenettely p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen 18 kuukauden kuluessa siit(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228), jona lopullinen rekisteri julkaistaan. ix) Komissio julkaisee interkalibrointimenettelyn tulokset ja j(cid:228)senvaltioiden seurantaj(cid:228)rjestelmien luokitteluille m(cid:228)(cid:228)ritellyt arvot kuuden kuukauden kuluessa interkalibrointimenettelyn p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen saattamisesta. 1. 4. 2 Seurantatulosten esitt(cid:228)minen sek(cid:228) ekologisen tilan ja ekologisen potentiaalin luokitteleminen i) Pintavesiryhmien vesist(cid:246)nosia koskeva ekologisen tilan luokittelu on esitett(cid:228)v(cid:228) oheisen taulukon ensim- m(cid:228)isen sarakkeen mukaisesti siten, ett(cid:228) se vastaa kyseisten laatutekij(cid:246)iden biologisten ja fysikaalis-kemial- listen seurantatulosten arvoista huonompaa. J(cid:228)senvaltioiden on teht(cid:228)v(cid:228) kustakin vesipiirist(cid:228) kartta, jossa 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/55 kuvataan kaikkien vesimuodostumien ekologinen tila luokiteltuna k(cid:228)ytt(cid:228)en seuraavan taulukon toisen sarakkeen mukaisia v(cid:228)rej(cid:228): Ekologisen tilan luokittelu V(cid:228)rikoodi Erinomainen Hyv(cid:228) Tyydytt(cid:228)v(cid:228) V(cid:228)ltt(cid:228)v(cid:228) Huono Sininen Vihre(cid:228) Keltainen Oranssi Punainen ii) Voimakkaasti muutettuja ja keinotekoisia vesimuodostumia koskeva ekologisen tilan luokittelu on teht(cid:228)v(cid:228) j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) esitetyn taulukon ensimm(cid:228)isen sarakkeen mukaisesti edustaen kyseisten laatutekij(cid:246)iden biolo- gisten ja fysikaalis-kemiallisten seurantatulosten arvoista huonompaa. J(cid:228)senvaltioiden on teht(cid:228)v(cid:228) kustakin vesipiirist(cid:228) kartta, jossa kuvataan kunkin vesimuodostuman ekologinen potentiaali luokiteltuna k(cid:228)ytt(cid:228)en keinotekoisten vesimuodostumien osalta seuraavan taulukon toisen sarakkeen mukaisia ja voimakkaasti muutettujen vesimuodostumien osalta kolmannen sarakkeen mukaisia v(cid:228)rej(cid:228): Ekologisen potentiaalin luokittelu V(cid:228)rikoodi Keinotekoiset vesimuodostumat Voimakkaasti muutetut vesimuodostumat Hyv(cid:228) tai suurempi Samanlevyiset vihre(cid:228)t ja vaaleanharmaat raidat Samanlevyiset vihre(cid:228)t ja tummanharmaat raidat Tyydytt(cid:228)v(cid:228) V(cid:228)ltt(cid:228)v(cid:228) Huono Samanlevyiset keltaiset ja vaaleanharmaat raidat Samanlevyiset keltaiset ja tummanharmaat raidat Samanlevyiset oranssit ja vaaleanharmaat raidat Samanlevyiset oranssit ja tummanharmaat raidat Samanlevyiset punaiset ja vaaleanharmaat raidat Samanlevyiset punaiset ja tummanharmaat raidat iii) J(cid:228)senvaltioiden on my(cid:246)s osoitettava kartalla mustalla pisteell(cid:228) ne vesimuodostumat, jotka eiv(cid:228)t saavuta hyv(cid:228)(cid:228) tilaa tai hyv(cid:228)(cid:228) ekologista potentiaalia siksi, ett(cid:228) ne eiv(cid:228)t t(cid:228)yt(cid:228) (j(cid:228)senvaltion t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin mukai- sesti m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)(cid:228)) yht(cid:228) tai useampaa ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormia, jotka on asetettu kyseiselle vesimuodostu- malle koskien tiettyj(cid:228) synteettisi(cid:228) ja ei-synteettisi(cid:228) pilaavia aineita. 1. 4. 3 Seurantatulosten ja kemiallisen tilan esitt(cid:228)minen Jos vesimuodostuma t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kaikki ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormit, joista on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty liitteess(cid:228) IX tai 16 artiklassa taikka muussa asiaa koskevassa yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228), jossa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormeista, sen tode- taan saavuttaneen hyv(cid:228) kemiallinen tila. P(cid:228)invastaisessa tapauksessa todetaan, ettei vesimuodostuma ole saavut- tanut hyv(cid:228)(cid:228) kemiallista tilaa. J(cid:228)senvaltioiden on esitett(cid:228)v(cid:228) kustakin vesipiirist(cid:228) kartta, jossa kuvataan kunkin vesimuodostuman kemiallinen tila luokiteltuna seuraavan taulukon toisen sarakkeen mukaisia v(cid:228)rej(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)en: Kemiallisen tilan luokittelu V(cid:228)rikoodi Hyv(cid:228) Sininen Ei ole saavuttanut hyv(cid:228)(cid:228) tilaa Punainen C 343/56 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 2. POHJAVESI 2. 1 Pohjaveden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llinen tila 2. 1. 1 Pohjaveden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisen tilan luokittelumuuttuja Pohjavedenkorkeus. 2. 1. 2 M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisen tilan m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) Perustekij(cid:228) Hyv(cid:228) tila Pohjavedenkorkeus Pohjavesimuodostuman pohjavedenkorkeus pysyy sellaisena, ettei pitk(cid:228)n ajan keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen vuotuinen vedenotto ylit(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevia pohjavesivaroja. Pohjavedenkorkeuteen ei siten kohdistu sellaisia ihmistoiminnan aiheuttamia muutoksia, jotka aiheuttaisivat: (cid:151) pohjaveteen yhteydess(cid:228) olevien pintavesien 4 artiklassa m(cid:228)(cid:228)riteltyjen ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteiden saavuttamatta j(cid:228)(cid:228)misen (cid:151) n(cid:228)iden vesien tilassa oleellista huononemista (cid:151) oleellista haittaa pohjavesimuodostumasta suoraan riippuvaisille maaeko- systeemeille. Pohjavedenkorkeuden muutokset voivat siten aiheuttaa virtaussuunnan muu- toksia tilap(cid:228)isesti tai rajatulla alueella jatkuvasti, mutta n(cid:228)ist(cid:228) suunnanmuutok- sista ei aiheudu suolaisen veden tai muun haittatekij(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) pohjavesimuo- dostumaan eiv(cid:228)tk(cid:228) ne osoita pysyv(cid:228)(cid:228) tai selv(cid:228)sti havaittavissa olevaa ihmistoi- minnan aiheuttamaa virtaussuuntien muutossuuntaa, joka todenn(cid:228)k(cid:246)isesti joh- taisi t(cid:228)llaiseen p(cid:228)(cid:228)syyn. 2. 2 Pohjaveden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisen tilan seuranta 2. 2. 1 Pohjavedenkorkeuden seurantaverkko Pohjaveden seurantaverkko on teht(cid:228)v(cid:228) 7 ja 8 artiklan vaatimusten mukaisesti. Se on suunniteltava niin, ett(cid:228) pohjavesimuodostumien ja -muodostumaryhmien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisest(cid:228) tilasta saadaan luotettavaa tietoa mukaan lukien k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien pohjavesivarojen arvioiminen. J(cid:228)senvaltioiden on esitett(cid:228)v(cid:228) pohjaveden seurantaverkkoa vesipiirin hoitosuunnitelmassa esitt(cid:228)v(cid:228) kartta tai karttoja. 2. 2. 2 Seurantapaikkojen sijoitus Seurantaverkossa on oltava riitt(cid:228)v(cid:228)sti edustavia seurantapaikkoja, jotta voidaan arvioida jokaisen pohjavesimuo- dostuman tai -muodostumaryhm(cid:228)n pohjavedenkorkeus huomioon ottaen pohjaveden muodostumisen lyhyen ja pitk(cid:228)n ajan vaihtelut sek(cid:228) erityisesti: (cid:151) niiss(cid:228) pohjavesimuodostumissa, joiden osalta on mahdollista, ett(cid:228) 4 artiklan mukaiset ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteet j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t saavuttamatta riitt(cid:228)v(cid:228)n tihe(cid:228)sti seurantapaikkoja vedenoton ja purkaumien pohjavedenkorkeuteen kohdistuvan vaikutuksen selvitt(cid:228)miseksi, (cid:151) niiss(cid:228) pohjavesimuodostumissa, jotka ulottuvat toisen valtion alueelle riitt(cid:228)v(cid:228)n tihe(cid:228)sti seurantapaikkoja j(cid:228)senvaltion rajan kohdalta virtaavan pohjaveden suunnan ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n arvioimiseksi. 2. 2. 3 Seurantatiheys Havainnointitiheyden on oltava riitt(cid:228)v(cid:228), jotta pohjavesimuodostuman tai -muodostumaryhm(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llinen tila voidaan arvioida ottaen huomioon pohjaveden muodostumisen lyhyen ja pitk(cid:228)n ajan vaihtelut. Erityisesti: 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/57 (cid:151) niiss(cid:228) pohjavesimuodostumissa, joiden osalta on mahdollista, ett(cid:228) 4 artiklan mukaiset ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteet j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t saavuttamatta, on turvattava riitt(cid:228)v(cid:228) havainnointitiheys vedenoton ja purkaumien vaikutuksen selvit- t(cid:228)miseksi pohjavedenkorkeuteen, (cid:151) niiss(cid:228) pohjavesimuodostumissa, jotka ulottuvat toisen valtion alueelle, on turvattava riitt(cid:228)v(cid:228) havainnointi- tiheys j(cid:228)senvaltion rajan kohdalta virtaavan pohjaveden suunnan ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n arvioimiseksi. 2. 2. 4 Pohjaveden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisen tilan tulkinta ja esitt(cid:228)minen Pohjavesimuodostuman tai -muodostumaryhm(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llist(cid:228) tilaa on kuvattava sit(cid:228) tai niit(cid:228) koskevien seuranta- tuloksien perusteella. Jollei 2. 5 kohdasta muuta johdu, j(cid:228)senvaltioiden on teht(cid:228)v(cid:228) pohjaveden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llist(cid:228) tilaa esitt(cid:228)v(cid:228) kartta, jossa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n seuraavia v(cid:228)rikoodeja: hyv(cid:228): vihre(cid:228) huono: punainen. 2. 3 Pohjaveden kemiallinen tila 2. 3. 1 Pohjaveden kemiallista tilaa kuvaavat muuttujat S(cid:228)hk(cid:246)njohtavuus Pilaavien aineiden pitoisuudet 2. 3. 2 Pohjaveden hyv(cid:228)n kemiallisen tilan m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) Perustekij(cid:228)t Hyv(cid:228) tila Yleiset Pohjavesimuodostuman kemiallinen koostumus on sellainen, ett(cid:228) pilaavien aineiden pitoisuudet: (cid:151) eiv(cid:228)t ilmaise sellaista suolaisen veden tai muiden haittatekij(cid:246)iden p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) siten kuin j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) tarkennetaan (cid:151) eiv(cid:228)t ylit(cid:228) muun asiaankuuluvan yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaan sovellet- tavia laatunormeja (cid:151) eiv(cid:228)t aiheuta pohjavesiin yhteydess(cid:228) olevien pintavesien 4 artiklan mukais- ten ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteiden saavuttamatta j(cid:228)(cid:228)mist(cid:228) eiv(cid:228)tk(cid:228) sellaisten pintave- sien ekologisen tai kemiallisen laadun oleellista huonontumista eiv(cid:228)tk(cid:228) pohjavesimuodostumasta suoraan riippuvaisille maaekosysteemeille oleel- lista haittaa. S(cid:228)hk(cid:246)njohtavuus S(cid:228)hk(cid:246)njohtavuusmuutokset eiv(cid:228)t osoita suolaisen veden tai muun haittatekij(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) pohjavesimuodostumaan. 2. 4 Pohjaveden kemiallisen tilan seuranta 2. 4. 1 Pohjaveden seurantaverkko Pohjaveden seurantaverkko on muodostettava 7 ja 8 artiklan vaatimusten mukaan. Se on suunniteltava niin, ett(cid:228) sen avulla saadaan yhten(cid:228)inen ja monipuolinen kokonaiskuva kunkin vesist(cid:246)alueen pohjaveden kemialli- sesta tilasta ja havaitaan ihmistoiminnan aiheuttamat pilaavien aineiden pitk(cid:228)aikaiset nousevat muutossuunnat. C 343/58 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 J(cid:228)senvaltioiden on teht(cid:228)v(cid:228) jokaiselle vesipiirin hoitosuunnitelmakaudelle perusseurannan ohjelma, joka perustuu 5 artiklan ja liitteen II mukaiseen ominaispiirteiden tarkasteluun ja vaikutusarvioon. T(cid:228)m(cid:228)n ohjelman tuloksia k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n teht(cid:228)ess(cid:228) toiminnallisen seurannan ohjelma j(cid:228)ljell(cid:228) olevalle kaudelle. Seurantaohjelmien tuottamien tulosten luotettavuus- ja tarkkuusarvioinnit on esitett(cid:228)v(cid:228) suunnitelmassa. 2. 4. 2 Perusseuranta T a v o i t e Perusseurantaa tehd(cid:228)(cid:228)n: (cid:151) vaikutusarviointimenettelyn t(cid:228)ydent(cid:228)miseksi ja oikeaksi osoittamiseksi (cid:151) antamaan tietoa sek(cid:228) luontaisten ett(cid:228) ihmistoiminnan aiheuttamien pitk(cid:228)aikaisten muutossuuntien m(cid:228)(cid:228)rit- tely(cid:228) varten. S e u r a n t a p a i k k o j e n v a l i n t a Seurantapaikkoja valitaan riitt(cid:228)v(cid:228)sti seuraavilta alueilta: (cid:151) pohjavesimuodostumista, joiden osalta on mahdollista liitteen II mukaisesti suoritetun tarkastelun perus- teella, ett(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteet j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t saavuttamatta (cid:151) pohjavesimuodostumista, jotka ulottuvat yli j(cid:228)senvaltion rajan. M u u t t u j i e n v a l i n t a Seuraavaa perusmuuttujavalikoimaa on seurattava kaikissa valituissa pohjavesimuodostumissa: (cid:151) happipitoisuus (cid:151) pH-luku (cid:151) s(cid:228)hk(cid:246)njohtavuus (cid:151) nitraatti (cid:151) ammonium. Kyseisten ymp(cid:228)rist(cid:246)paineiden vaikutuksia osoittavia lis(cid:228)muuttujia on seurattava niiden pohjavesimuodostumien osalta, joissa liitteen II mukaan on merkitt(cid:228)v(cid:228) riski, ett(cid:228) hyv(cid:228) tila j(cid:228)(cid:228) saavuttamatta. J(cid:228)senvaltion rajojen ulkopuolelle ulottuvien pohjavesimuodostumien osalta on seurattava my(cid:246)s niit(cid:228) muuttujia, jotka ovat merkityksellisi(cid:228) kaikkien kyseisen pohjaveden k(cid:228)ytt(cid:246)tapojen turvaamisen kannalta. 2. 4. 3 Toiminnallinen seuranta T a v o i t e Toiminnallista seurantaa tehd(cid:228)(cid:228)n perusseurantajaksojen v(cid:228)liaikana, jotta: (cid:151) saadaan selville kaikkien sellaisten pohjavesimuodostumien tai -muodostumaryhmien kemiallinen tila, joi- den osalta on mahdollista, ett(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteita ei saavuteta (cid:151) havaitaan pilaavien aineiden pitoisuuksissa esiintyv(cid:228)t, ihmistoiminnan aiheuttamat pitk(cid:228)n ajan nousevat muutossuunnat. 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/59 S e u r a n t a p a i k k o j e n v a l i n t a Toiminnallista seurantaa on teht(cid:228)v(cid:228) kaikissa niiss(cid:228) pohjavesimuodostumissa tai -muodostumaryhmiss(cid:228), joiden osalta on sek(cid:228) liitteen II mukaisen vaikutusarvioinnin ett(cid:228) perusseurannan mukaan mahdollista, ett(cid:228) 4 artiklan mukaisia tavoitteita ei saavuteta. Seurantapaikkoja valittaessa on my(cid:246)s otettava huomioon, kuinka edustavia sen paikan seurantatulokset ovat kyseisen pohjavesimuodostuman tai -muodostumaryhm(cid:228)n laadun kannalta. S e u r a n t a t i h e y s Toiminnallista seurantaa on teht(cid:228)v(cid:228) perusseurantakausien v(cid:228)liaikoina riitt(cid:228)v(cid:228)n tihe(cid:228)sti, jotta kyseess(cid:228) olevien ymp(cid:228)rist(cid:246)paineiden vaikutukset voidaan havaita, mutta v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kerran vuodessa. 2. 4. 4 Pilaavien aineiden muutossuuntien havaitseminen J(cid:228)senvaltioiden on k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) sek(cid:228) perusseurannan ett(cid:228) toiminnallisen seurannan tuottamia tietoja pilaavien aineiden pitoisuuksissa esiintyvien ihmistoiminnan aiheuttamien, pitk(cid:228)n ajan nousevien muutossuuntien ja nii- den laskeviksi k(cid:228)(cid:228)ntymisen havaitsemiseksi. Muutossuunnan laskennan perusvuosi tai -vuosijakso on ilmoitet- tava. Muutossuuntien laskenta tehd(cid:228)(cid:228)n pohjavesimuodostuman tai tarvittaessa muodostumaryhm(cid:228)n osalta. Muutossuunnan k(cid:228)(cid:228)ntyminen laskevaksi on osoitettava tilastollisesti ja luotettavuustaso ilmoittaen. 2. 4. 5 Pohjaveden kemiallisen tilan tulkinta ja esitt(cid:228)minen Arvioitaessa pohjavesimuodostuman tai -muodostumaryhm(cid:228)n veden tilaa eri seurantapaikkojen tulokset yhdis- tet(cid:228)(cid:228)n. Pohjavesimuodostuman hyv(cid:228)n tilan saavuttamiseksi niiden kemiallisten muuttujien osalta, joille yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) on m(cid:228)(cid:228)ritetty ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormi on, t(cid:228)m(cid:228)n kuitenkaan rajoittamatta asiaa koskevien direk- tiivien soveltamista: (cid:151) laskettava pohjavesimuodostuman tai -muodostumaryhm(cid:228)n jokaisen paikan seurantatuloksien keskiarvo, ja (cid:151) n(cid:228)iden laskentojen keskiarvon on oltava kaikilla pohjavesimuodostuman tai -muodostumaryhm(cid:228)n seu- rantapaikoilla kyseisten normien mukainen siten kuin kyseisess(cid:228) direktiiviss(cid:228) esitet(cid:228)(cid:228)n. Jollei 2. 5 kohdasta muuta johdu, j(cid:228)senvaltioiden on laadittava pohjaveden kemiallista tilaa esitt(cid:228)v(cid:228) kartta, jossa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n seuraavia v(cid:228)rej(cid:228): hyv(cid:228): vihre(cid:228) huono: punainen. J(cid:228)senvaltioiden on my(cid:246)s osoitettava kartalla mustilla pisteill(cid:228) ne pohjavesimuodostumat, joissa on todettu pilaa- vien aineiden pitoisuuksissa merkitt(cid:228)vi(cid:228) ja pysyvi(cid:228) nousevia muutossuuntia, jotka johtuvat ihmistoiminnasta. Laskeviksi k(cid:228)(cid:228)ntyneet muutossuunnat merkit(cid:228)(cid:228)n sinisill(cid:228) pisteill(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) kartat on liittett(cid:228)v(cid:228) vesipiirin hoitosuunnitelmaan. 2. 5 Pohjaveden tilan esitt(cid:228)minen J(cid:228)senvaltioiden on esitet(cid:228)v(cid:228) vesipiirin hoitosuunnitelmassa kartta, josta ilmenee jokaisen pohjavesimuodostu- man tai -muodostumaryhm(cid:228)n osalta sek(cid:228) sen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llinen ett(cid:228) kemiallinen tila kuvattuna niill(cid:228) v(cid:228)reill(cid:228), jotka on m(cid:228)(cid:228)ritelty 2. 2. 4 ja 2. 4. 5 kohdassa. J(cid:228)senvaltioiden ei tarvitse tehd(cid:228) n(cid:228)iden kohtien mukaisia erillisi(cid:228) karttoja, mutta niiden on siin(cid:228) tapauksessa my(cid:246)s osoitettava 2. 4. 5 kohdan mukaisesti kartalla ne pohjavesimuodostu- mat, joissa on havaittu merkityksellinen ja pysyv(cid:228) nouseva muutossuunta jonkin aineen pitoisuudessa tai sellai- sen muutossuunnan k(cid:228)(cid:228)ntyminen laskevaksi. C 343/60 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 LIITE VI LUETTELOT TOIMENPIDEOHJELMAAN LIITETT˜VIST˜ TOIMENPITEIST˜ J(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) lueteltujen direktiivien edellytt(cid:228)m(cid:228)t toimenpiteet: A OSA i) uimavesidirektiivi 76/160/ETY ii) lintudirektiivi 79/409/ETY (1) iii) juomavesidirektiivi 80/778/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivill(cid:228) 98/893/EY iv) suuronnettomuus (Seveso)direktiivi 96/82/EY (2) v) ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviointia koskeva direktiivi 85/337/ETY (3) vi) puhdistamolietedirektiivi 86/278/ETY (4) vii) yhdyskuntaj(cid:228)tevesidirektiivi 91/271/ETY viii) kasvinsuojeluaineita koskeva direktiivi 91/414/ETY ix) nitraattidirektiivi 91/676/ETY x) luontotyyppidirektiivi 92/43/ETY (5) xi) ymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantumisen ehk(cid:228)isemist(cid:228) ja v(cid:228)hent(cid:228)misen yhten(cid:228)ist(cid:228)mist(cid:228) koskeva direktiivi 96/61/EY. J(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) on luettelo, joka ei ole kattava, niist(cid:228) t(cid:228)ydent(cid:228)vist(cid:228) toimenpiteist(cid:228), joita j(cid:228)senvaltiot voivat toteuttaa kussakin vesipiiriss(cid:228)(cid:228)n osana 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti edellytett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) toimenpideohjelmaa: B OSA i) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)lliset keinot ii) hallinnolliset keinot iii) taloudelliset tai verotukselliset keinot iv) neuvotellut ymp(cid:228)rist(cid:246)sopimukset v) p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen ennakkovalvonta vi) hyv(cid:228)(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) koskevat ohjeet vii) kosteikkojen uudelleenluominen ja ennallistaminen viii) vedenoton ennakkovalvonta ix) x) vedentarpeen tyydytt(cid:228)miseen liittyv(cid:228)t toimenpiteet, muun muassa mukautetun maataloustuotannon edist(cid:228)minen, kuten v(cid:228)h(cid:228)n vett(cid:228) vaativien kasvien viljely kuivuudesta k(cid:228)rsivill(cid:228) alueilla veden k(cid:228)yt(cid:246)n tehokkuus ja uudelleenk(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n liittyv(cid:228)t toimenpiteet, muun muassa vedenk(cid:228)yt(cid:246)n kannalta tehokkai- den tekniikoiden edist(cid:228)minen teollisuudessa ja vett(cid:228) s(cid:228)(cid:228)st(cid:228)v(cid:228)t kastelutekniikat (1) EYVL L 103, 25. 4. 1979, s. 1. (2) EYVL L 10, 14. 1. 1997, s. 13. (3) EYVL L 175, 5. 7. 1985, s. 40, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivill(cid:228) 97/11/EY (EYVL L 73, 14. 3. 1997, s. 5). (4) EYVL L 181, 8. 7. 1986, s. 6. (5) EYVL L 206, 22. 7. 1992, s. 7. 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/61 xi) rakennushankkeet xii) suolanpoistolaitokset xiii) ymp(cid:228)rist(cid:246)n kunnostushankkeet xiv) tekopohjavedenmuodostus xv) koulutushankkeet xvi) tutkimus-, kehitys- ja esittelyhankkeet xvii) muut asiaankuuluvat toimenpiteet. C 343/62 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 LIITE VII VESIPIIRIN HOITOSUUNNITELMAT A. Vesipiirin hoitosuunnitelmaan on sis(cid:228)llytt(cid:228)v(cid:228) seuraavat: 1. Vesipiirin ominaispiirteiden yleistarkastelu 5 artiklan ja liitteen II mukaisesti. Siihen kuuluu 1. 1 pintavesien osalta: (cid:151) vesimuodostumien sijainnin ja rajojen kartoitus (cid:151) luonnonmaantieteellisten alueiden ja pintavesimuodostumatyyppien kartoitus (cid:151) pintavesimuodostumatyyppien vertailuolojen m(cid:228)(cid:228)rittely; 1. 2 pohjavesien osalta: (cid:151) pohjavesimuodostumien sijainnin ja rajojen kartoitus; 2. yhteenveto pinta- ja pohjavesien tilaan kohdistuvista merkitt(cid:228)vist(cid:246)ymp(cid:228)rist(cid:246)paineista ja ihmisen toiminnan vaikutuksesta, mukaan lukien (cid:151) arvio pistekuormituksesta (cid:151) arvio hajakuormituksesta, mukaan lukien yhteenveto maank(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) (cid:151) arvio veden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lliseen tilaan kohdistuvista paineista, mukaan lukien vedenotto (cid:151) arviointi ihmisen muun toiminnan vaikutuksesta veden tilaan; 6 artiklan ja liitteen IV mukainen suojelualueiden m(cid:228)(cid:228)rittely ja kartoitus; 8 artiklassa ja liitteess(cid:228) V tarkoitettujen seurantaverkkojen kartta sek(cid:228) n(cid:228)iden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti toteutet- tujen seurantaohjelmien tulokset kartan muodossa. Tuloksista on ilmett(cid:228)v(cid:228) seuraavat tiedot: 3. 4. 4. 1 pintaveden tila (ekologinen ja kemiallinen); 4. 2 pohjaveden tila (kemiallinen ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llinen); 4. 3 suojelualueiden tila; 5. 6. 7. 7. 1 7. 2 luettelo 4 artiklan mukaisesti asetetuista ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteista pintavesille, pohjavesille ja suojelualueille, mukaan lukien erityisesti sellaisten tapausten yksil(cid:246)inti, joissa on sovellettu 4 artiklan 3, 4, 5 ja 6 kohtaa, sek(cid:228) muut t(cid:228)m(cid:228)n artiklan mukaiset asiaan liittyv(cid:228)t tiedot; yhteenveto 5 artiklan ja liitteen III mukaisesta vesipalvelujen taloudellisesta analyysist(cid:228); yhteenveto 11 artiklan mukaisesta toimenpideohjelmasta tai -ohjelmista, mukaan lukien keinot, joilla 4 artik- lan mukaisesti laaditut tavoitteet saavutetaan; yhteenveto toimista, joita edellytet(cid:228)(cid:228)n vesien suojelua koskevan yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanemi- seksi; selostus k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n toimista, joihin on ryhdytty 9 artiklan mukaisen vedenk(cid:228)ytt(cid:246)palveluista peritt(cid:228)vien kus- tannusten kattamista koskevan periaatteen noudattamiseksi; 7. 3 yhteenveto toimista 7 artiklan vaatimusten t(cid:228)ytt(cid:228)miseksi; 7. 4 7. 5 7. 6 yhteenveto vedenoton ja patoamisen ennakkovalvonnasta, mukaan lukien viittaus rekistereihin ja ilmoitus tapauksista, joissa on tehty poikkeuksia 11 artiklan 3 kohdan d alakohdan nojalla; yhteenveto suoritetusta pistekuormituksen ja muiden veden tilaan vaikuttavien toimien ennakkovalvonnasta 11 artiklan 3 kohdan e ja f alakohdan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti; ilmoitus tapauksista, joissa veden p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)minen suoraan pohjaveteen on sallittu 11 artiklan 3 kohdan g ala- kohdan mukaisesti; 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/63 7. 7 yhteenveto 16 artiklan mukaisista prioriteettiaineita koskevista toimista; 7. 8 yhteenveto toimista ymp(cid:228)rist(cid:246)vahinkojen aiheuttaman pilaantumisen ehk(cid:228)isemiseksi tai niiden vaikutusten v(cid:228)hent(cid:228)miseksi; 7. 9 tiedot t(cid:228)ydent(cid:228)vist(cid:228) toimista, jotka on todettu tarpeellisiksi asetettujen ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteiden saavuttamiseksi; 7. 10 tiedot 11 artiklan 6 kohdan mukaisista toimista merivesien pilaantumisen lis(cid:228)(cid:228)ntymisen est(cid:228)miseksi; 8. 9. luettelo tarkemmista vesist(cid:246)alueen osaa, tiettyj(cid:228) toimialoja, tiettyj(cid:228) seikkoja tai vesityyppi(cid:228) koskevista vesipii- rin ohjelmista ja hoitosuunnitelmista sek(cid:228) yhteenveto niiden sis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228); yhteenveto toimista, joiden avulla kansalaisille on tiedotettu ja heit(cid:228) on kuultu, n(cid:228)iden toimien tuloksista ja suunnitelmaan n(cid:228)iden perusteella tehdyist(cid:228) muutoksista; 10. liitteen I mukainen luettelo toimivaltaisista viranomaisista; 11. tieto siit(cid:228), mist(cid:228) ja miten saa 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tausta-asiakirjoja ja -tietoa, sek(cid:228) erityisesti 11 artiklan 3 kohdan e ja f alakohdan mukaisesti toteutettujen ennakkovalvontatoimien ja 8 artiklan ja liit- teen V mukaisesti ker(cid:228)tyn seurantatiedon yksityiskohdat. B. Ensimm(cid:228)iseen ajantasaistettuun ja kaikkiin my(cid:246)hempiin ajantasaistettuihin vesipiirin hoitosuunnitelmiin on sis(cid:228)llyt- t(cid:228)v(cid:228) my(cid:246)s seuraavat tiedot: 1. 2. 3. 4. yhteenveto kaikista muutoksista tai ajantasaistuksista, joita on tehty edellisen vesipiirin hoitosuunnitelman jul- kaisemisen j(cid:228)lkeen, mukaan lukien yhteenveto 4 artiklan 3, 4, 5 ja 6 kohdan mukaisesti teht(cid:228)vist(cid:228) tarkistuk- sista; arvio edistymisest(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteiden saavuttamisessa, mukaan lukien karttamuotoinen esitys edellisen suunnitelman kattaman ajanjakson seurantatuloksista sek(cid:228) selvitys niiden ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteiden osalta, joita ei ole saavutettu; yhteenveto ja selvitys niist(cid:228) edelliseen vesipiirin hoitosuunnitelmaan sis(cid:228)ltyneist(cid:228) toimista, joita ei ole toteu- tettu; yhteenveto kaikista muista 11 artiklan 5 kohdan mukaisista v(cid:228)liaikaisista lis(cid:228)toimista, joita on toteutettu edelli- sen vesipiirin hoitosuunnitelman julkaisemisen j(cid:228)lkeen. C 343/64 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 LIITE VIII VIITTEELLINEN LUETTELO MERKITT˜VIMMIST˜ PILAAVISTA AINEISTA 1. Organohalogeeniyhdisteet ja aineet, jotka vesiymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) voivat muodostaa sellaisia yhdisteit(cid:228) 2. Organofosforiyhdisteet 3. Orgaaniset tinayhdisteet 4. Aineet ja valmisteet tai niiden hajoamistuotteet, joilla osoitetaan olevan karsinogeenisi(cid:228) tai mutageenisi(cid:228) ominai- suuksia tai ominaisuuksia, jotka voivat vaikuttaa steroidien tuotantoon, kilpirauhaseen, lis(cid:228)(cid:228)ntymiseen tai muihin sis(cid:228)eritykseen liittyviin toimintoihin vesiymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) tai sen v(cid:228)lityksell(cid:228) 5. Pysyv(cid:228)t hiilivedyt ja pysyv(cid:228)t ja kertyv(cid:228)t myrkylliset orgaaniset aineet 6. Syanidit 7. Metallit ja niiden yhdisteet 8. Arseeni ja sen yhdisteet 9. Biosidit ja kasvinsuojeluaineet 10. Suspendoituneet aineet 11. Rehev(cid:246)itymist(cid:228) aiheuttavat aineet (erityisesti nitraatit ja fosfaatit) 12. Happitasapainoon ep(cid:228)edullisesti vaikuttavat aineet (jotka ovat mitattavissa muuttujilla kuten BHK, KHK jne. ). 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/65 LIITE IX P˜˜ST(cid:214)RAJA-ARVOT JA YMP˜RIST(cid:214)NLAATUNORMIT Direktiivin 76/464/ETY tyt(cid:228)rdirektiivien mukaisesti vahvistettuja raja-arvoja pidet(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)t(cid:228) direktiivi(cid:228) sovellettaessa nou- datettavina p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)raja-arvoina ja laatutavoitteita ymp(cid:228)rist(cid:246)nlaatunormeina. Ne on vahvistettu seuraavissa direktiiveiss(cid:228): i) elohopeap(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) koskeva direktiivi (82/176/ETY) (1) ii) kadmiump(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) koskeva direktiivi (83/513/ETY) (2) iii) elohopeaa koskeva direktiivi (84/156/ETY) (3) iv) heksakloorisykloheksaanip(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) koskeva direktiivi (84/491/ETY) (4) v) vaarallisten aineiden p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) koskeva direktiivi (86/280/ETY) (5). (1) EYVL L 81, 27. 3. 1982, s. 29. (2) EYVL L 291, 24. 10. 1983, s. 1. (3) EYVL L 74, 17. 3. 1984, s. 49. (4) EYVL L 274, 17. 10. 1984, s. 11. (5) EYVL L 181, 4. 7. 1986, s. 16. C 343/66 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 LIITE X PRIORITEETTIAINEET 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/67 LIITE XI KARTTA A A-j(cid:228)rjestelm(cid:228): Jokien ja j(cid:228)rvien luonnonmaantieteelliset alueet Iberian ja Makaronesian vy(cid:246)hyke Pyreneet Italia, Korsika ja Malta 1. 2. 3. 4. Alpit 5. Dinaarinen L(cid:228)nsi-Balkan 6. Kreikan L(cid:228)nsi-Balkan It(cid:228)-Balkan 7. 8. L(cid:228)ntinen yl(cid:228)nk(cid:246) 9. Keskinen yl(cid:228)nk(cid:246) 10. Karpaatit 11. Unkarin alanko 12. Pontinen alue 13. L(cid:228)ntiset tasangot 14. Keskiset tasangot 15. Baltian alue 16. It(cid:228)iset tasangot 17. Irlanti ja Pohjois-Irlanti 18. Iso-Britannia 19. Islanti 20. Pohjoinen yl(cid:228)nk(cid:246) 21. Tundra 22. Fennoskandian kilpi 23. Taiga 24. Kaukasus 25. Kaspian syv(cid:228)nk(cid:246) C 343/68 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 A-j(cid:228)rjestelm(cid:228): Jokisuiden vaihettumisalueiden ja rannikkovesien luonnonmaantieteelliset alueet KARTTA B 1. Atlantin valtameri 2. Norjanmeri 3. Barentsinmeri Pohjanmeri It(cid:228)meri 4. 5. 6. V(cid:228)limeri 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/69 NEUVOSTON PERUSTELUT I JOHDANTO 1. Komissio l(cid:228)hetti neuvostolle 26. helmikuuta 1997 alkuper(cid:228)isen, Euroopan yhteis(cid:246)n perustamisso- pimuksen 130 s artiklan 1 kohtaan perustuvan ehdotuksensa yhteis(cid:246)n vesipolitiikan puitteista (1). Komissio l(cid:228)hetti 26. marraskuuta 1997 ensimm(cid:228)isen (2) ja 17. helmikuuta 1998 toisen (3) muu- tetun ehdotuksensa Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 189 a artiklan 2 kohdan mukaisesti. 2. Euroopan parlamentti (4), talous- ja sosiaalikomitea (5) ja alueiden komitea (6) antoivat lausuntonsa 11. helmikuuta 1999, 1. lokakuuta 1997 ja 12. ja 13. maaliskuuta 1998. 3. N(cid:228)iden lausuntojen johdosta komissio toimitti neuvostolle muutetun ehdotuksen (7) 17. kes(cid:228)kuuta 1999. 4. Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1999 perustamissopimuksen 251 artik- lan 2 kohdan mukaisesti (entinen 189 b artikla). II TAVOITE Direktiivi on vastaus Euroopan parlamentin ymp(cid:228)rist(cid:246)valiokunnan ja neuvoston kes(cid:228)kuussa 1995 esit- t(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n pyynt(cid:246)(cid:246)n yhteis(cid:246)n vesipolitiikan perusteellisesta tarkistamisesta. Siin(cid:228) luodaan puitteet pintave- sien, erityisesti sis(cid:228)maan pintavesien, jokisuiden vaihettumisalueiden ja rannikkovesien sek(cid:228) pohjave- sien suojelua varten. Neuvoston yhteisen kannan ensisijaisena tavoitteena on est(cid:228)(cid:228) ekologisen tilan huononeminen ja vesien pilaantuminen ja palauttaa ennalleen kaikki pintavesi- ja pohjavesimuodostumat hyv(cid:228)n ekologisen tilan saavuttamiseksi viimeist(cid:228)(cid:228)n 16 vuoden kuluttua direktiivin voimaan tulosta. J(cid:228)senvaltioilla on oltava vesipiirien m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)miseen perustuvat hoitosuunnitelmat (joihin sis(cid:228)ltyv(cid:228)t muun muassa vesist(cid:246)alueiden ominaispiirteet, veden tilan seuranta ja yhteensovitetut toimenpideohjelmat), joista kuullaan kansalaisia ja joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n hyv(cid:228)(cid:228)n vesien tilaan toteuttamalla vaiheittain suunnitellut toimenpiteet. Yhteisess(cid:228) kannassa otetaan huomioon pintaveden ja pohjaveden v(cid:228)linen keskin(cid:228)inen vuorovaikutus, ihmisen toiminnan, esimerkiksi teollisuuden, maatalouden, energiatuotannon ja liikenteen, vaikutukset, laadulliset ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lliset n(cid:228)k(cid:246)kohdat ja sen avulla pyrit(cid:228)(cid:228)n osaltaan lievent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tulvien ja kuivuuden vaikutusta, turvaamaan vedenk(cid:228)ytt(cid:228)jien riitt(cid:228)v(cid:228) hyv(cid:228)laatuisen veden saanti, suojelemaan alue- ja meri- vesi(cid:228), edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n asiaan liittyvien kansainv(cid:228)listen sopimusten tavoitteiden saavuttamista (joilla esimer- kiksi estet(cid:228)(cid:228)n ja v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n vesien pilaantumista) ja v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n vaiheittain vaarallisten aineiden p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228). III YHTEISEN KANNAN ANALYYSI (8) Yhteisen kannan tekstiss(cid:228) on saatettu tasapuoliseen ja oikeudenmukaiseen suhteeseen tarve ensisijai- sesti ehk(cid:228)ist(cid:228) pintavesi- ja pohjavesimuodostumien huononemista ja parantaa niiden tilaa ja tarve ottaa (1) EYVL C 184, 17. 6. 1997, s. 20. (2) EYVL C 16, 20. 1. 1998, s. 14. (3) EYVL C 108, 7. 4. 1998, s. 94. (4) EYVL C 150, 28. 5. 1999, s. 419. (5) EYVL C 355, 21. 11. 1997, s. 83. (6) EYVL C 180, 11. 6. 1998, s. 38. (7) Ei viel(cid:228) julkaistu EYVL:ss(cid:228). (8) Artiklojen numerointi noudattaa yhteisen kannan numerointia. C 343/70 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 realistisesti ja j(cid:228)rkev(cid:228)sti huomioon toteuttamisen k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n vaikutukset, vaadittava tekninen ja tieteel- linen ty(cid:246), tehokkuus, pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin sosioekonomiset vaikutukset ja toimintakulut. A. Komission muutettu ehdotus Neuvosto hyv(cid:228)ksyi joko kokonaan tai osittain ja er(cid:228)iss(cid:228) tapauksissa jossain m(cid:228)(cid:228)rin ep(cid:228)suorasti 75 Euroopan parlamentin ehdottamaa tarkistusta, joista nelj(cid:228)(cid:228) ei ollut s(cid:228)ilytetty komission muutetussa ehdotuksessa (35, 179, 183, 184). Neuvosto hyv(cid:228)ksyi a) kokonaisuudessaan: kaikki 14 kompromissitarkistusta (n:ot 118, 121, 189, 190, 191, 192, 193, 194, 195 (perusteellisempina), 196, 197, 198, 200 ja 201 (tarkennettuina)); b) kokonaan tai osittain ja joissakin tapauksissa erilaisessa sanamuodossa: 19 muuta tarkistusta (n:ot 9, 18, 20, 23, 24, 31, 50, 53, 54, 62, 63 (sen toinen osa liitteess(cid:228) V olevassa 1. 1. 1 jak- sossa), 64 (liite V), 79, 95, 103, 112, 117 (siirretty liitteeseen II), 183, 184; c) ep(cid:228)suorasti: kaikki tai muutamat k(cid:228)sitteist(cid:228), jotka sis(cid:228)ltyv(cid:228)t 39 muuhun tarkistukseen: 2, 4 ja 5: otettu huomioon johdanto-osan kappaleessa 21. 179: sis(cid:228)ltyy ep(cid:228)suorasti direktiiviin oikeusperusta huomioon ottaen. 10: s(cid:228)ilytetty johdanto-osan kappaleessa 28. 11: 17 artiklan 4 kohta kattaa tarkistuksen, kuitenkin kolmen vuoden jaksolla (katso my(cid:246)s tar- kistus 200). 13: s(cid:228)ilytetty yhdist(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) 21 ja 23 artikla. 25 ja osittain 39: yhdistetyn l(cid:228)hestymistavan k(cid:228)site on nimenomaisesti m(cid:228)(cid:228)ritelty ja otettu k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n 10 artiklassa; 16 artikla kattaa tarkistukset muilta osin. 27: tarkistuksen kattaa liitteess(cid:228) V oleva 1. 2. 1 jakso, joka koskee erinomaisen tilan m(cid:228)(cid:228)rittely(cid:228) yksil(cid:246)ityjen synteettisten pilaavien aineiden suhteen. 28: sis(cid:228)ltyy 2 artiklan 24 kohtaan. 29: otettu huomioon 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa, 10 ja 16 artiklan yhdistelm(cid:228)ss(cid:228) ja liit- teess(cid:228) V olevassa 2. 3. 2 jaksossa. 30 ja 32: 2 artiklan 26, 27 ja 28 kohta ja liitteess(cid:228) V oleva 2. 1. 2 jakso kattavat t(cid:228)m(cid:228)n tarkis- tuksen. 157: 11 artiklan 3 kohdan g alakohdan rajoittavan sanamuodon ansiosta tarkistuksen tavoite toteutuu. 35: t(cid:228)m(cid:228)n tarkistuksen ensimm(cid:228)isen osan kattaa 3 artiklan 6 kohta, toinen osa on otettu huo- mioon 3 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa. 123: 3 artiklan 4 kohta kattaa t(cid:228)m(cid:228)n tarkistuksen sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)n ajatuksen. Neuvosto lis(cid:228)si my(cid:246)s s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksen, jonka mukaan komissio voi asianomaisen j(cid:228)senvaltion pyynn(cid:246)st(cid:228) edist(cid:228)(cid:228) toimen- pideohjelmien laatimista. 48: sis(cid:228)ltyy 4 artiklan 5 kohtaan. 56, 57, 58 ja 60: liitteet II ja III, jotka korvaavat osittain entisen 7 ja 8 artiklan, kattavat ylei- sesti ottaen n(cid:228)m(cid:228) tarkistukset. 158: 7 artiklan 2 kohta kattaa ep(cid:228)suorasti. 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 343/71 71: k(cid:228)sitelty kokonaisvaltaisesti 11 artiklan 5 kohdassa ja liitteess(cid:228) V olevassa 1. 3. 3 jaksossa, kuitenkin eri sanamuodossa. 75: veden ohjaaminen toisaalle sis(cid:228)ltyy osittain 11 artiklan 3 kohdan d alakohdan viimeiseen alakohtaan. 78: 11 artiklan mukaisten toimenpiteiden pit(cid:228)isi t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskevat laatuvaatimukset ja siten osa direktiivin tavoitteista. 80 ja 82: 13 artikla ja liite VII kattavat n(cid:228)m(cid:228) k(cid:228)sitteet, tosin erilaisessa sanamuodossa (aiemmat 16 ja 18 artikla on poistettu). 86: mainitaan ep(cid:228)suorasti 17 artiklan 5 kohdassa (katso kompromissitarkistus 198). 87: 16 artiklan 6 kohdassa edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) komissio tekee ehdotuksia valvontatoimista kah- den vuoden kuluessa kyseisen aineen sis(cid:228)llytt(cid:228)misest(cid:228) prioriteettiluetteloon. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan lis(cid:228)(cid:228)- minen on siten otettu huomioon. Komission ehdotuksiin valvontatoimista voivat sis(cid:228)lty(cid:228) EU:n laajuiset yhdenmukaiset p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)vaatimukset, jos komissio katsoo ne tarkoituksenmukaisiksi. 88: sis(cid:228)ltyy erilaisessa sanamuodossa 16 artiklan 6 kohtaan. 93: voimassa olevan vesilains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n vaiheittain tapahtuva kumoaminen mukautetussa aika- taulussa on sis(cid:228)llytetty 21 artiklaan. 97: liitteess(cid:228) IV olevan 1 kohdan i alakohdassa viitataan 7 artiklaan, jonka 1 kohdan toinen luetelmakohta kattaa t(cid:228)m(cid:228)n tarkistuksen perussis(cid:228)ll(cid:246)n. 103, 108, 109 ja 116: n(cid:228)iden tarkistusten perussis(cid:228)lt(cid:246) on otettu huomioon liitteess(cid:228) V. 119 ja 120: molemmat sis(cid:228)ltyv(cid:228)t periaatteessa liitteeseen VII ja tarkistus 120 my(cid:246)s 14 artik- laan. Neuvosto s(cid:228)ilytti tietyilt(cid:228) osin kolmen tarkistuksen perussis(cid:228)ll(cid:246)n: 6: vaarallisten pilaavien aineiden v(cid:228)hent(cid:228)minen ja komission prioriteettiluettelon esitt(cid:228)minen on s(cid:228)ilytetty johdanto-osan kappaleissa 39 ja 40 sek(cid:228) 11 artiklan 3 kohdan h alakohdassa ja l6 artik- lassa. 19 ja 47: vaikka tavoitteena ei t(cid:228)t(cid:228) sin(cid:228)ns(cid:228) mainita, direktiivin tarkoituksena on 1 artiklan viimei- sen ja toiseksi viimeisen luetelmakohdan mukaan edist(cid:228)(cid:228) osaltaan pilaavien aineiden v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) meriymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) ja vaarallisten aineiden p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen vaiheittaista v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228), kuitenkin ilman eri- tyist(cid:228) mainintaa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajasta. B. Komission hyv(cid:228)ksym(cid:228)t tarkistukset, jotka eiv(cid:228)t sis(cid:228)lly yhteiseen kantaan Neuvosto ei hyv(cid:228)ksynyt tarkistuksia 8, 14, 41, 42, 44, 45, 49, 51, 55, 65, 66, 91, 96, 98, 113, 114 ja 122. 8, 41, 42, 44 ja 45: 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan etenk(cid:228)(cid:228)n vesien hyv(cid:228)n tilan huo- nontumista ei sallita; 5 ja 6 kohdassa kuitenkin s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) vesien huonontuminen voidaan sal- lia ankarien olosuhteiden (esim. tulvien tai kuivuuden) vallitessa tai kun kysymyksess(cid:228) on eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228) yleisen edun mukainen uusi tilanne. 14: tarkistuksen 8 yhteydess(cid:228) annetun selvityksen huomioon ottaen neuvosto on sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n tarkistuksen mukaan ottaminen olisi ep(cid:228)johdonmukaista ja ep(cid:228)realistista. 49: t(cid:228)m(cid:228)n tarkistuksen hyv(cid:228)ksyminen olisi ep(cid:228)johdonmukaista 4 artiklan 6 kohta huomioon ot- taen. C 343/72 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 11. 1999 51: vaikka 4 artikla kattaa osittain tarkistuksen ensimm(cid:228)isen osan, toista osaa voidaan soveltaa vain voimakkaasti muutettuihin vesimuodostumiin. 55 ja 113: vaikka liitteess(cid:228) II olevat l. 4 ja 1. 5 jakso kattavat osittain ja yleisluontoisesti t(cid:228)m(cid:228)n tar- kistuksen, arvio ihmisen toiminnan vaikutuksista toistensa l(cid:228)heisyydess(cid:228) oleviin merialueisiin, joi- hin vesipiirin vedet virtaavat, ei kuitenkaan kuulu t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin alaan. 65 ja 66: (9 artikla) vaikka neuvosto osittain noudatti komission muutettua ehdotusta ottaa huo- mioon vesipalveluista aiheutuvien ymp(cid:228)rist(cid:246)- ja luonnonvarakustannusten kattaminen, se ei voinut hyv(cid:228)ksy(cid:228) t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ist(cid:228) kattamista. J(cid:228)senvaltioiden on teht(cid:228)v(cid:228) taloudellinen analyysi ja raportoita- va, miten ne k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) soveltavat t(cid:228)t(cid:228) periaatetta vesist(cid:246)alueen hoitosuunnitelmissa. 91 ja 92: koska useimmat liitteet (jotka tietyss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin korvaavat my(cid:246)s er(cid:228)it(cid:228) aiempia artikloja) ovat luonteeltaan poliittisia, kaikkia tarkistuksessa 91 mainittuja liitteit(cid:228) ei pit(cid:228)isi mukauttaa komi- teamenettelyn avulla. Neuvoston uusi komiteamenettely(cid:228) koskeva p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, jonka mukaan Euroopan parlamentille ilmoitetaan asiasta tietyin edellytyksin, on otettu huomioon siten, ett(cid:228) 20 artikla on mukautettu t(cid:228)h(cid:228)n uuteen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. Koska direktiivi perustuu lis(cid:228)ksi perustamissopimuksen 175 artiklaan, Euroopan parlamentti on osallisena p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)ess(cid:228) kaikista uusista ehdotuksista, jotka kos- kevat liitteit(cid:228), joita ei en(cid:228)(cid:228) mainita; liitteet on julkaistava Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228), jos ne hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n. 96 ja 98: neuvosto ei hyv(cid:228)ksynyt n(cid:228)it(cid:228) tarkistuksia, koska ne eiv(cid:228)t v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) tuo mit(cid:228)(cid:228)n uutta niihin direktiiveihin, joihin ne viittaavat. 114: koska tarkoituksenmukaisimmat interkalibrointitietojen analysoimiseksi tilastomenetelm(cid:228)t vaativat lis(cid:228)analyysi(cid:228), tarkistuksen 114 lis(cid:228)(cid:228)minen olisi ennenaikaista; komissio saattaa kuitenkin tarpeen vaatiessa hyv(cid:228)ksy(cid:228) suuntaviivat liitteen V t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanemiseksi (katso 19 artikla). 122: neuvosto ei katsonut asianmukaiseksi ohjeellinen). lis(cid:228)t(cid:228) radioaktiivisia aineita liitteeseen VIII (joka on C. Neuvoston tekem(cid:228)t uudet muutokset Neuvosto lis(cid:228)si er(cid:228)it(cid:228) johdanto-osan kappaleita perustellakseen yksityiskohtaisemmin artiklojen ja liitteiden sis(cid:228)ll(cid:246)n. Liitett(cid:228) II on muokattu, ja se on nyt teknisesti ja tieteellisesti tarkempi; lis(cid:228)ksi aiempi liite III, joka koskee ihmisen toiminnan ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten tarkistusta, on lis(cid:228)tty liitteeseen II. Liite III koskee tietoa, jota j(cid:228)senvaltioiden on toimitettava 9 artiklassa pyydetty(cid:228) taloudellista ana- lyysi(cid:228) varten ja jota mahdollisesti voidaan edelleen muokata komiteamenettelyn avulla. Liitteen X, joka nykyisell(cid:228)(cid:228)n on tyhj(cid:228), on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) prioriteettiluettelo aineista sen j(cid:228)lkeen kun Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hyv(cid:228)ksyneet sen. Liitteess(cid:228) IX on kaksi karttaa maantieteellisest(cid:228) sijainnista, joista toisessa esitet(cid:228)(cid:228)n jokien ja j(cid:228)rvien luonnonmaantieteelliset alueet ja toisessa jokisuiden vaihettumisalueiden ja rannikkovesien luon- nonmaantieteelliset alueet. Komissio hyv(cid:228)ksyi neuvoston hyv(cid:228)ksym(cid:228)n yhteisen kannan