title: Risoluzione del Consiglio del 28 ottobre 1999 sul ruolo della normalizzazione in Europa

eurovoc_concepts:
European standard
harmonisation of standards
international standard
standardisation

text: 19. 5. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 141/1 I (Comunicazioni) CONSIGLIO RISOLUZIONE DEL CONSIGLIO del 28 ottobre 1999 sul ruolo della normalizzazione in Europa (2000/C 141/01) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, 1. RICORDANDO gli obiettivi del trattato che istituisce la Co- in particolare la libera circolazione di munit(cid:224) europea, merci e servizi, il rafforzamento della coesione economica e sociale, la protezione dei lavoratori e dei consumatori, e la salvaguardia, la tutela e il miglioramento della qualit(cid:224) dell’ambiente, la competitivit(cid:224) dell’industria e il ruolo che pu(cid:242) svolgere la normalizzazione per il conseguimento di detti obiettivi; 2. RICORDANDO la sua risoluzione del 7 maggio 1985 rela- tiva ad una nuova strategia in materia d’armonizzazione tecnica e normalizzazione (1) e la risoluzione del 18 giugno 1992 sulla funzione della normalizzazione nell’economia europea (2); 3. PRENDENDO ATTO della relazione della Commissione del titolo «Efficacia e legittimit(cid:224) della 13 maggio 1998 dal normalizzazione europea nell’ambito del nuovo approc- cio» (3); 4. RICORDANDO le sue conclusioni del 18 maggio 1998 (4) in cui conveniva, tra l’altro, «della necessit(cid:224) di ulteriori rifles- sioni e discussioni in materia di normalizzazione, alla luce della relazione della Commissione, nell’ambito del Consi- glio e in altre sedi appropriate»; 5. RICONOSCENDO che in Europa si Ł sviluppato un solido sistema di normalizzazione e che in particolare attraverso il nuovo approccio ci(cid:242) ha contribuito in modo significa- tivo al funzionamento del Mercato unico, alla protezione della salute e della sicurezza, alla competitivit(cid:224) dell’indu- stria e alla promozione del commercio internazionale, e ha fornito sostegno a un’ampia gamma di politiche comuni- tarie; 6. RITENENDO che sia giunto il momento di affrontare quegli aspetti dell’attuazione del nuovo approccio che, come di- mostra l’esperienza, possono essere migliorati; 7. CONSAPEVOLE che la normalizzazione opera in un am- biente in rapida trasformazione per ragioni connesse con gli scambi commerciali globali, il progresso tecnologico o particolari esigenze dei consumatori; consapevole dell’esi- stenza di diversi concetti di normalizzazione a livello mon- diale e della tendenza sempre piø marcata delle parti inte- ressate a mettere a punto specificazioni tecniche al di fuori (1) GU C 136 del 4. 8. 1985. (2) GU C 173 del 9. 7. 1992. (3) COM(98) 291. (4) 8884/98 MI 60 ECO 91. delle infrastrutture di normalizzazione riconosciute; consa- pevole che Ł giunto il momento di varare politiche che tengano conto delle nuove sfide e garantiscano nel futuro il successo della normalizzazione; 8. ESSENDO CONVINTO che, nel soddisfare dette esigenze, sia importante prendere come fondamento la struttura di nor- malizzazione di base gi(cid:224) esistente in Europa, incluse le posizioni e responsabilit(cid:224) che gli organismi di normalizza- zione nazionali ricoprono attualmente in seno agli organi- smi di normalizzazione europei ed internazionali (princi- pio di delega nazionale); 9. PRENDENDO ATTO delle opportunit(cid:224) offerte all’Europa dal- l’allargamento dell’Unione e delle sfide che i paesi candidati all’adesione e il loro organismi di normalizzazione devono affrontare per diventare parte e beneficiare pienamente del sistema di normalizzazione europeo; 10. SOTTOLINEANDO il ruolo della normalizzazione europea quale mezzo per far fronte a specifiche esigenze del mer- cato europeo, per servire l’interesse pubblico, in particolare a sostegno delle politiche europee, per fornire norme in nuovi settori, per applicare norme internazionali in ma- niera coerente e, nel rispetto dell’indipendenza degli orga- nismi nazionali di normalizzazione, per agevolare la reci- proca intesa tra organismi di normalizzazione degli Stati membri e la preparazione di posizioni coerenti in sede di normalizzazione internazionale; HA PERTANTO CONVENUTO quanto segue: Principi della normalizzazione 11. CONFERMA che la normalizzazione Ł un’attivit(cid:224) volontaria basata sul consenso, svolta dalle parti e nell’interesse delle stesse, fondata sull’apertura e la trasparenza, nel quadro di organismi di normalizzazione indipendenti e riconosciuti, sfociante nell’adozione di norme alle quali si ottempera volontariamente; 12. PONE L’ACCENTO sul fatto che le norme devono essere adeguate allo scopo, avere un alto grado di accettabilit(cid:224) come risultato del pieno coinvolgimento nel processo di normalizzazione di tutte le parti interessate, essere coerenti tra loro e tener conto delle innovazioni tecnologiche e della concorrenza; che esse devono pertanto essere fondate su un’approfondita ricerca scientifica, essere aggiornate pe- riodicamente e, ove possibile, basarsi su risultati consegui- bili; C 141/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee 19. 5. 2000 13. INCORAGGIA gli organismi europei di normalizzazione af- finchØ, oltre a mantenere il quadro per l’elaborazione di norme formali necessarie tra l’altro per sostenere le dispo- sizioni legislative relative a sanit(cid:224), sicurezza e ambiente, continuino a sviluppare nuove politiche per adeguarsi alle esigenze di un mercato in evoluzione; 19. CHIEDE alle autorit(cid:224) pubbliche di riconoscere l’importanza strategica della normalizzazione, in particolare mante- nendo un quadro di stabilit(cid:224) e trasparenza giuridica, poli- tica e finanziaria a livello europeo, internazionale e nazio- nale, che consenta l’ulteriore evoluzione della normalizza- zione, assicurando il rispetto dei principi che sono alla base della stessa e, se del caso, contribuendo al processo di normalizzazione; (cid:151) diversificando la gamma dei prodotti e dei servizi of- ferti alle parti interessate; (cid:151) sviluppando un sistema differenziato di prodotti diversi dalle norme formali che includa procedure di elabora- zione e processi di consultazione adattati alla finalit(cid:224) di ciascun prodotto e che preveda che i prodotti in que- stione saranno trasformati al piø presto, se del caso, in norme formali; mantenendo al contempo gli impegni da essi assunti nei confronti della normalizzazione formale; 14. CHIEDE alla Commissione di esaminare in che modo si debba sviluppare un quadro comunitario di principi ri- guardo all’uso, nell’ambito delle politiche comunitarie, di specificazioni che non abbiano lo status di norme formali; 15. CHIEDE alla Commissione di esaminare se le differenze di normalizzazione tra i settori della tecnologia dell’informa- zione e delle comunicazioni e altri settori facciano sorgere problemi o opportunit(cid:224) e, qualora sia cos(cid:236), come li si possa affrontare; 16. ESORTA gli organismi di normalizzazione nazionali e eu- ropei a continuare a sostenere il funzionamento dell’infra- struttura europea di normalizzazione e il perseguimento di obiettivi comuni europei; Allargamento 17. ESPRIME COMPIACIMENTO per le misure prese dai paesi candidati all’adesione e dai loro organismi di normalizza- zione al fine di creare e ulteriormente sviluppare, con il sostegno dell’Unione europea, le necessarie infrastrutture di normalizzazione nell’intento di ottemperare alle condizioni poste per l’appartenenza agli organismi di normalizzazione in modo da partecipare pienamente e efficace- europei mente alla normalizzazione europea; esorta gli organismi di normalizzazione europei a esaminare attentamente la necessit(cid:224) di adattare le procedure interne all’aumentato numero di participanti; Ruolo delle autorit(cid:224) pubbliche 18. SOTTOLINEA il legittimo interesse delle autorit(cid:224) pubbliche nei confronti della normalizzazione europea, visto l’ampio impatto che esso esercita sulla societ(cid:224) e in considerazione della nuova dimensione acquisita per l’ampio ricorso che vi fanno le politiche comunitarie, specialmente a sostegno della normativa nel contesto del nuovo approccio; 20. PRENDE ATTO che il nuovo approccio creato per il com- pletamento del mercato interno, che integra lo strumento ufficiale della direttiva e norme europee di applicazione volontaria, si Ł dimostrato valido e dovrebbe essere appli- cato in modo piø pronunciato, e invita la Commissione a esaminare sistematicamente se il principio del nuovo ap- proccio possa essere applicato a settori non ancora presi in considerazione come mezzo per migliorare e semplificare, ove possibile, la normativa; 21. RITIENE che la cooperazione tra la Comunit(cid:224) e gli organi- smi europei di normalizzazione debba basarsi sul partena- riato, caratterizzato da obiettivi comuni, e che debbano essere creati nuovi meccanismi che assicurino la coopera- zione e la trasparenza tra la Commissione, le autorit(cid:224) na- zionali e gli organismi europei di normalizzazione; in par- ticolare, chiede agli organismi europei di normalizzazione di adottare procedure per risolvere, in collaborazione con le autorit(cid:224) pubbliche, i problemi che altrimenti potrebbero condurre all’applicazione della clausola di salvaguardia; Efficacia 22. INVITA gli organismi europei di normalizzazione ad aggior- nare costantemente le loro politiche per rendere piø effi- cace il processo di normalizzazione, in modo da fornire in tempi brevi norme che rispondano alle esigenze del mer- cato e delle PMI e (cid:151) eventualmente (cid:151) ai termini fissati nei mandati della Comunit(cid:224) e nel diritto comunitario, e a riferire periodicamente in merito all’impatto delle politiche sull’efficacia; 23. In questo contesto INVITA gli organismi europei di norma- lizzazione a ricorrere piø frequentemente al voto indicativo in una fase precoce del processo di normalizzazione per verificare il consenso nei casi in cui siano presenti tutti i necessari dati tecnici, qualora si rischi di non rispettare i termini convenuti e qualora ci sia probabilit(cid:224) di raggiun- gere il numero necessario di voti a favore; 24. INVITA gli organismi europei di normalizzazione a svilup- pare o migliorare i meccanismi esistenti, integrativi del consenso a livello nazionale, che consentano di tener am- piamente conto delle posizioni espresse dai vari gruppi di interesse nel corso del processo di normalizzazione; 19. 5. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 141/3 25. ESORTA la Commissione (cid:151) ad assicurare che i mandati di normalizzazione previsti dal nuovo approccio siano preparati con cura e effica- cia, in modo da fornire agli Stati membri e agli organi- smi europei di normalizzazione sufficienti opportunit(cid:224) di partecipazione, (cid:151) ad assicurare che sulle attivit(cid:224) di normalizzazione co- perte dai mandati sia esplicata piena vigilanza e che siano esaminate le misure appropriate con gli organi- smi europei di normalizzazione per garantire un ade- guato progresso, (cid:151) a svolgere, come parte del continuo processo di valu- tazione, studi sull’impatto globale della normalizza- in stretta collaborazione con zione ed a contribuire, gli organismi europei di normalizzazione, a stabilire un sistema di raffronto delle prestazioni di tali organi- smi e a tenere il Consiglio informato sull’evoluzione dei lavori; 26. ESORTA le autorit(cid:224) pubbliche degli Stati membri a fornire appropriati e tempestivi contributi al processo di norma- lizzazione, in particolare qualora questa sia intrapresa a sostegno di politiche comunitarie o nell’interesse pubblico; 27. INVITA tutte le parti interessate a partecipare attivamente all’elaborazione delle norme e a contribuire alla gestione del processo di normalizzazione; 28. ESPRIME COMPIACIMENTO per la presentazione, da parte informa- degli organismi europei di normalizzazione, di facile uso e accesso sui zioni comuni, aggiornate e di progressi compiuti nella normalizzazione ed invita gli or- ganismi di normalizzazione a migliorare costantemente il loro sistema di divulgazione delle informazioni; 29. OSSERVA CON PREOCCUPAZIONE che la produzione di norme armonizzate europee Ł rallentata in molti settori, in particolare che a tutt’oggi mancano norme armonizzate concernenti la direttiva 89/106/CEE del Consiglio, del 21 dicembre 1988, relativa al ravvicinamento delle disposi- zioni legislative, regolamentari e amministrative degli Stati membri concernenti i prodotti da costruzione (1) e esorta tutti gli interessati a prendere le necessarie iniziative che consentano di fornire le norme che occorrono per agevo- lare la libera circolazione delle merci in detto settore; Finanziamento 30. RITIENE che i costi relativi all’elaborazione delle norme debbano in linea di principio essere a carico delle parti interessate; 31. RIBADISCE LA PROPRIA INTENZIONE di continuare a fornire alla normalizzazione europea il supporto finanziario mi- rato della Comunit(cid:224) entro appropriati limiti di bilancio; (1) GU L 40 del’11. 2. 1989, pag. 12. 32. INVITA gli organismi di normalizzazione nazionali ed eu- ropei e le autorit(cid:224) pubbliche a esaminare il modo migliore per garantire il finanziamento di un efficace sistema di normalizzazione globale in Europa alla luce di un ambiente europeo e internazionale in rapida evoluzione e dei pro- babili cambiamenti nelle tradizionali finanzia- mento; fonti di Normalizzazione internazionale 33. NEL RICONOSCERE la crescente importanza delle norme internazionali in un mercato in via di globalizzazione, RI- BADISCE il proprio impegno nei confronti della normaliz- zazione internazionale e degli obblighi sanciti dall’accordo sugli ostacoli tecnici agli scambi (TBT) dell’Organizzazione mondiale del commercio (OMC), ritenendo in particolare che attraverso tale accordo si debba ulteriormente promuo- vere il ricorso a norme internazionali esaustive e pren- dendo atto che la Commissione, gli Stati membri e gli organismi di normalizzazione europei hanno creato stru- menti che consentono di ottemperare efficacemente a detti impegni; 34. ESORTA i partner commerciali dell’Europa a concretizzare il loro impegno nei confronti della normalizzazione inter- nazionale introducendo modelli di regolamentazione che integrino le norme e a rendere le stesse piø coerenti sop- primendo le norme nazionali in contrasto con quelle in- ternazionali, salvo nei casi in cui tali norme internazionali siano inefficaci o indadeguate, per esempio a causa di un livello insufficiente di protezione o di fattori fondamentali climatici o geografici di problemi tecnologici fondamentali; 35. SOTTOLINEA la natura esemplare dell’accordo di Vienna (tra l’ISO e il CEN) e dell’accordo di Dresda (tra il CEI e il Cenelec) e INCORAGGIA gli organismi di normalizzazione dei partner commerciali dell’Europa ad adottare analoghi meccanismi di cooperazione con gli organismi internazio- nali di normalizzazione e di recepimento di norme inter- nazionali; 36. SOTTOLINEA la necessit(cid:224) che i partecipanti europei agli organismi internazionali di normalizzazione si impegnino al massimo per assicurare che gli stessi siano efficienti e affidabili e che le norme internazionali siano di qualit(cid:224) sufficientemente elevata per svolgere il ruolo loro attribuito dall’accordo TBT dell’OMC; 37. PONE IN RILIEVO la necessit(cid:224) di garantire, nel rispetto del- l’indipendenza degli organismi nazionali di normalizza- zione, che gli interessi definiti a livello europeo vengano correttamente presentati, sia presso gli organismi interna- zionali di normalizzazione sia nelle sedi intergovernative, e che a tal fine siano previsti meccanismi appropriati per lo scambio delle informazioni pertinenti e le consultazioni preliminari da parte della Commissione, degli Stati membri e degli organismi di normalizzazione europei; C 141/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee 19. 5. 2000 38. RICORDA alle parti europee (cid:151) la necessit(cid:224) di tenere pienamente conto i requisiti es- senziali della normativa comunitaria, e (cid:151) che, conformemente al trattato, in particolare l’articolo 137, gli Stati membri hanno la facolt(cid:224) di prevedere prescrizioni nazionali in materia di salute e sicurezza dei lavoratori nell’ambiente di lavoro, protezione am- bientale tutela del consumatore e altre politiche perti- nenti, ove l’elaborazione di una norma armonizzata si basi su lavori svolti a livello internazionale; 39. SOTTOLINEA che le parti interessate, come i gruppi di interesse dei lavoratori, dei consumatori e degli ambientali- sti, dovrebbero essere pienamente coinvolte nel processo di normalizzazione in tutte le fasi opportune, ove le norme siano elaborate a livello internazionale; 40. CHIEDE alla Commissione di elaborare, in consultazione con gli Stati membri, direttive per una politica europea di normalizzazione nel contesto internazionale che tenga conto degli elementi di cui ai punti da 33 a 39 e di riferire in merito al Consiglio entre il mese di luglio 2001. Tali direttive dovrebbero mettere a frutto le esperienze e i punti forti della normalizzazione europea e contribuire a svilup- pare, in stretta cooperazione con i partner commerciali dell’Europa, norme internazionali che svolgano un ruolo agli significativo nell’abolizione degli ostacoli scambi; tecnici Conclusioni 41. CHIEDE alla Commissione di riferire al Consiglio, entro il 30 giugno 2001, sulle azioni da essa intraprese conforme- mente alla presente risoluzione; 42. CONVIENE DI RIESAMINARE l’attuazione della presente riso- luzione, basandosi tra l’altro sulla relazione della Commis- sione, e di decidere le ulteriori azioni che si rivelassero necessarie


title: Verordnung (EG) Nr. 2282/1999 der Kommission vom 28. Oktober 1999 zur Erteilung von Ausfuhrlizenzen für Wein

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
viticulture

formats: pdf print

text: 29. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 279/31 VERORDNUNG (EG) Nr. 2282/1999 DER KOMMISSION vom 28. Oktober 1999 zur Erteilung von Ausfuhrlizenzen für Wein DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1685/95 der Kommission Juli 1995 über die Ausfuhrlizenzen für Wein (1), vom 11. zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2182/1999 (2), insbesondere auf Artikel 3 Absatz 3, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) Nach Artikel 55 Absatz 7 der Verordnung (EWG) Nr. 822/87 des Rates vom 16. März 1987 über die gemein- same Marktorganisation für Wein (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1677/1999 (4), ist die Erteilung von Lizenzen für die Ausfuhr von Erzeugnissen des Weinsektors auf die Mengen und Ausgaben beschränkt, die in dem im Rahmen der multilateralen Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde geschlos- senen Übereinkommen über die Landwirtschaft festge- legt sind. Artikel 3 der Verordnung (EG) Nr. 1685/95 bestimmt die Bedingungen, unter denen die Kommission Sonder- maßnahmen treffen kann, um eine Überschreitung der in diesem Übereinkommen vorgesehenen Mengen oder Ausgaben zu verhindern. Gemäß den der Kommission am 27. Oktober 1999 vorliegenden Angaben besteht die Gefahr, daß für die Zone gemäß Artikel 3 Absatz 4a der Verordnung (EG) der Nr. 1685/95 die für den am 15. November 1999 endenden Zeitraum verfügbare Menge überschritten wird, wenn die beantragten Ausfuhrlizenzen mit Voraus- erteilt festsetzung werden. Auf die zwischen dem 20. und dem 26. Oktober 1999 gestellten Anträge ist deshalb ein einheit- licher Prozentsatz anzuwenden sowie die Erteilung bean- tragter Lizenzen und die Antragstellung bis 15. November 1999 auszusetzen — uneingeschränkt Erstattung HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 (1) Ausfuhrlizenzen mit Vorausfestsetzung der Erstattung im Weinsektor, die zwischen dem 20. und dem 26. Oktober 1999 gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1685/95 beantragt wurden, werden in Höhe von 78,6 % der beantragten Mengen für die Zone 1) Afrika erteilt. (2) Bis 15. November 1999 wird die Erteilung der ab 27. Oktober 1999 beantragten Lizenzen und ab 29. Oktober 1999 die Beantragung von Lizenzen für die Ausfuhr von Erzeug- nissen des Weinsektors gemäß Absatz 1 ausgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 29. Oktober 1999 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 28. Oktober 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 161 vom 12. 7. 1995, S. 2. (2) ABl. L 267 vom 15. 10. 1999, S. 21. (3) ABl. L 84 vom 27. 3. 1987, S. 1. (4) ABl. L 199 vom 30. 7. 1999, S. 8


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2284/1999 της Επιτροπής, της 28ης Οκτωβρίου 1999, για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2219/92 σχετικά με τις λεπτομέρειες εφαρμογής του ειδικού καθεστώτος για τον εφοδιασμό της Μαδέρας με γαλακτοκομικά προϊόντα όσον αφορά τα ποσά των ενισχύσεων

eurovoc_concepts:
Madeira
milk
milk product
supply
supply balance sheet

text: L 279/40 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 29. 10. 1999 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2284/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 28ης Οκτωβρίου 1999 για την τροποποίηση του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2219/92 σχετικά µε τις λεπτοµέρειες εφαρµογής του ειδικού καθεστώτος για τον εφοδιασµό της Μαδέρας µε γαλακτοκοµικά προϊόντα όσον αφορά τα ποσά των ενισχύσεων Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1600/92 του Συµβουλίου, της 15ης Ιουνίου 1992, για ειδικά µέτρα που αφορούν ορισµένα γεωργικά προϊόντα υπέρ των Αζορών και της Μαδέρας (1), όπως τροποποι- ήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 562/98 της Επι- τροπής (2), και ιδίως το άρθρο 10, Εκτιµώντας: ότι ο κανονισµός (ΕΟΚ) αριθ. 1696/92 της Επιτροπής (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 2596/ 93 (4), καθορίζει κυρίως τις λεπτοµέρειες εφαρµογής του ειδικού καθεστώτος εφοδιασµού των Αζορών και της Μαδέρας µε ορισµένα γεωργικά προϊόντα· ότι ο κανονισµός (ΕΟΚ) αριθ. 2219/92 της Επιτροπής, της 30ής Ιουλίου 1992, σχετικά µε τις λεπτοµέρειες εφαρµογής του ειδικού καθεστώτος για τον εφοδιασµό της Μαδέρας σε γαλακτοκοµικά προϊόντα και την κατάρτιση των σχετικών προβλέψεων (5), όπως τροποποιήθηκε από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1338/1999 (6), καθόρισε στο παράρτηµα ΙΙ τις ενισχύσεις για τα γαλακτοκοµικά προϊόντα· ότι ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 2283/1999 της Επιτροπής, της 28ης Οκτωβρίου 1999, για καθορισµό των επιστροφών κατά την εξαγωγή στον τοµέα του γάλακτος και των γαλακτοκοµικών προϊόντων (7), έχει καθορίσει τις επιστροφές για τα προϊόντα αυτά· ότι για να ληφθούν υπόψη οι τροποποιήσεις αυτές πρέπει να προσαρµοσθεί το παράρτηµα ΙΙ του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2219/ 92· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης γάλακτος και γαλακτοκοµικών προϊόντων, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Το παράρτηµα ΙΙ του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2219/92 αντικαθί- σταται από το παράρτηµα του παρόντος κανονισµού. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 29 Οκτωβρίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 28 Οκτωβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 173 της 27. 6. 1992, σ. 1. (2) ΕΕ L 76 της 13. 3. 1998, σ. 6. (3) ΕΕ L 179 της 1. 7. 1992, σ. 6. (4) ΕΕ L 238 της 23. 9. 1993, σ. 24. (5) ΕΕ L 218 της 1. 8. 1992, σ. 75. (6) ΕΕ L 159 της 25. 6. 1999, σ. 20. (7) Βλέπε σελίδα 32 της παρούσας Επίσηµης Εφηµερίδας. 29. 10. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 279/41 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ «ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ II Κωδικός ΣΟ Περιγραφή των εµπορευµάτων (σε EUR/100 kg καθαρού βάρους, εκτός άλλων ενδείξεων) Κωδικός προϊόντων Υποσηµειώσεις Ποσό των ενισχύσεων 0401 Γάλα και κρέµα γάλακτος (ανθόγαλα) που δεν είναι συµπυκνωµένα και δεν περιέχουν ζάχαρη ή άλλα γλυκαντικά: 0401 10 – Περιεκτικότητας κατά βάρος σε λιπαρές ουσίες που δεν υπερβαίνει το 1 %: 0401 10 10 – – Σε συσκευασίες καθαρού περιεχοµένου που δεν υπερβαίνει τα 2 l 0401 10 10 9000 0401 10 90 – – Άλλα 0401 10 90 9000 0401 20 – Περιεκτικότητας κατά βάρος σε λιπαρές ουσίες που υπερβαίνει το 1 % αλλά δεν υπερβαίνει το 6 %: – – Που δεν υπερβαίνει το 3 %: 0401 20 11 – – – Σε άµεσες συσκευασίες καθαρού περιεχοµένου που δεν υπερβαίνει τα 2 l: – Περιεκτικότητας κατά βάρος σε λιπαρές ουσίες κατώτερης ή ίσης του 1,5 % 0401 20 11 9100 – Περιεκτικότητας κατά βάρος σε λιπαρές ουσίες ανώτερης του 1,5 % 0401 20 11 9500 0401 20 19 – – – Άλλα: – Περιεκτικότητας κατά βάρος σε λιπαρές ουσίες κατώτερης ή ίσης του 1,5 % 0401 20 19 9100 – Περιεκτικότητας κατά βάρος σε λιπαρές ουσίες ανώτερης του 1,5 % 0401 20 19 9500 – – Που υπερβαίνει το 3 %: 0401 20 91 – – – Σε άµεσες συσκευασίες καθαρού περιεχοµένου που δεν υπερβαίνει τα 2 l: – Περιεκτικότητας κατά βάρος σε λιπαρές ουσίες κατώτερης ή ίσης του 4 % 0401 20 91 9100 – Περιεκτικότητας κατά βάρος σε λιπαρές ουσίες ανώτερης του 4 % 0401 20 91 9500 0401 20 99 – – – Άλλα: – Περιεκτικότητας κατά βάρος σε λιπαρές ουσίες κατώτερης ή ίσης του 4 % 0401 20 99 9100 – Περιεκτικότητας κατά βάρος σε λιπαρές ουσίες ανώτερης του 4 % 0401 20 99 9500 0401 30 – Περιεκτικότητας κατά βάρος σε λιπαρές ουσίες που υπερβαίνει το 6 %: – – Που δεν υπερβαίνει το 21 %: 0401 30 11 – – – Σε άµεσες συσκευασίες καθαρού περιεχοµένου που δεν υπερβαίνει τα 2 l: – Περιεκτικότητας κατά βάρος σε λιπαρές ουσίες: – Κατώτερης ή ίσης του 10 % 0401 30 11 9100 – Ανώτερης του 10 % και κατώτερης ή ίσης του 17 % 0401 30 11 9400 – Ανώτερης του 17 % 0401 30 11 9700 0401 30 19 – – – Άλλα: – Περιεκτικότητας κατά βάρος σε λιπαρές ουσίες: – Κατώτερης ή ίσης του 10 % 0401 30 19 9100 – Ανώτερης του 10 % και κατώτερης ή ίσης του 17 % 0401 30 19 9400 – Ανώτερης του 17 % 0401 30 19 9700 – – Που υπερβαίνει το 21 % αλλά που δεν υπερβαίνει το 45 %: 2,327 2,327 2,327 3,597 2,327 3,597 4,551 5,302 4,551 5,302 6,803 10,50 15,77 6,803 10,50 15,77 L 279/42 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 29. 10. 1999 Κωδικός ΣΟ Περιγραφή των εµπορευµάτων 0401 30 31 – – – Σε άµεσες συσκευασίες καθαρού περιεχοµένου που δεν υπερβαίνει τα 2 l: – Περιεκτικότητας κατά βάρος σε λιπαρές ουσίες: (σε EUR/100 kg καθαρού βάρους, εκτός άλλων ενδείξεων) Κωδικός προϊόντων Υποσηµειώσεις Ποσό των ενισχύσεων – Κατώτερης ή ίσης του 35 % 0401 30 31 9100 – Ανώτερης του 35 % και κατώτερης ή ίσης του 39 % 0401 30 31 9400 – Ανώτερης του 39 % 0401 30 31 9700 0401 30 39 – – – Άλλα: – Περιεκτικότητας κατά βάρος σε λιπαρές ουσίες: – Κατώτερης ή ίσης του 35 % 0401 30 39 9100 – Ανώτερης του 35 % και κατώτερης ή ίσης του 39 % 0401 30 39 9400 – Ανώτερης του 39 % 0401 30 39 9700 – – Που δεν υπερβαίνει το 45 %: 0401 30 91 – – – Σε άµεσες συσκευασίες καθαρού περιεχοµένου που δεν υπερβαίνει τα 2 l: – Περιεκτικότητας κατά βάρος σε λιπαρές ουσίες: – Κατώτερης ή ίσης του 68 % 0401 30 91 9100 – Ανώτερης του 68 % και κατώτερης ή ίσης του 80 % 0401 30 91 9400 – Ανώτερης του 80 % 0401 30 91 9700 0401 30 99 – – – Άλλα: – Περιεκτικότητας κατά βάρος σε λιπαρές ουσίες: – Κατώτερης ή ίσης του 68 % 0401 30 99 9100 – Ανώτερης του 68 % και κατώτερης ή ίσης του 80 % 0401 30 99 9400 – Ανώτερης του 80 % 0401 30 99 9700 ex 0402 ex 0402 Γάλα αποκορυφωµένο σε σκόνη µε κατά βάρος περιεκτικότητα σε λιπαρές ουσίες όχι µεγαλύτερη από 1,5 % 0402 10 11 9000 0402 10 19 9000 Γάλα πλήρες σε σκόνη µε κατά βάρος περιεκτικότητα σε λιπαρές ουσίες όχι µεγαλύτερη από 27 % 0402 21 11 9900 0402 21 19 9900 0402 21 11 – – – – Σε άµεσες συσκευασίες καθαρού περιεχοµένου που δεν υπερβαίνει τα 2,5 kg: – Περιεκτικότητας κατά βάρος σε λιπαρές ουσίες: – Κατώτερης ή ίσης του 11 % 0402 21 11 9200 – Ανώτερης του 11 % και κατώτερης ή ίσης του 17 % 0402 21 11 9300 – Ανώτερης του 17 % και κατώτερης ή ίσης του 25 % 0402 21 11 9500 – Ανώτερης του 25 % 0402 21 11 9900 – – – – Άλλα: 0402 21 19 – – – – – Περιεκτικότητας κατά βάρος σε λιπαρές ουσίες που υπερβαίνει το 11 % αλλά δεν υπερβαίνει το 27 %: – Κατώτερης ή ίσης του 17 % 0402 21 19 9300 – Ανώτερης του 17 % και κατώτερης ή ίσης του 25 % 0402 21 19 9500 – Ανώτερης του 25 % 0402 21 19 9900 (13) (13) (13) (13) (13) (13) (13) (13) (13) 38,32 59,85 66,00 38,32 59,85 66,00 75,22 110,55 129,01 75,22 110,55 129,01 85,50 116,70 85,50 102,98 108,49 116,70 102,98 108,49 116,70 29. 10. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 279/43 (σε EUR/100 kg καθαρού βάρους, εκτός άλλων ενδείξεων) Κωδικός προϊόντων Υποσηµειώσεις Ποσό των ενισχύσεων Κωδικός ΣΟ Περιγραφή των εµπορευµάτων ex 0405 Βούτυρα και άλλες λιπαρές ουσίες που προέρχονται από το γάλα· γαλακτοκοµικοί πολτοί για επάλειψη 0405 10 – Βούτυρο: – – Περιεκτικότητας σε λιπαρές ουσίες κατά βάρος που δεν υπερβαίνουν το 85 %: – – – Φυσικό βούτυρο: 0405 10 11 – – – – Σε άµεσες συσκευσίες καθαρού περιεχοµένου που δεν υπερβαίνει το 1 kg: – – – – – Περιεκτικότητας σε λιπαρές ουσίες κατά βάρος: – – – – – – Ίσης ή ανώτερης του 80 % αλλά κατώτερης του 82 % – – – – – – Ίσης ή ανώτερης του 82 % 0405 10 19 – – – – Άλλα: – – – – – Περιεκτικότητας σε λιπαρές ουσίες κατά βάρος: – – – – – – Ίσης ή ανώτερης του 80 %, αλλά κατώτερης του 82 % – – – – – – Ίσης ή ανώτερης του 82 % 0405 10 30 – – – Βούτυρο ανασυσταθέν: – – – – Σε άµεσες συσκευσίες καθαρού περιεχοµένου που δεν υπερβαίνει το 1 χλγρ: – – – – – Περιεκτικότητας σε λιπαρές ουσίες κατά βάρος: – – – – – – Ίσης ή ανώτερης του 80 %, αλλά κατώτερης του 82 % – – – – – – Ίσης ή ανώτερης του 82 % – – – – Άλλα: – – – – – Περιεκτικότητας σε λιπαρές ουσίες κατά βάρος: – – – – – – Ίσης ή ανώτερης του 80 %, αλλά κατώτερης του 82 % – – – – – – Ίσης ή ανώτερης του 82 % 0405 10 50 – – – Βούτυρο από ορό γάλακτος: – – – – Σε άµεσες συσκευσίες καθαρού περιεχοµένου που δεν υπερβαίνει το 1 kg: – – – – – Περιεκτικότητας σε λιπαρές ουσίες κατά βάρος: – – – – – – Ίσης ή ανώτερης του 80 %, αλλά κατώτερης του 82 % – – – – – – Ίσης ή ανώτερης του 82 % – – – – Άλλα: – – – – – Περιεκτικότητας σε λιπαρές ουσίες κατά βάρος: – – – – – – Ίσης ή ανώτερης του 80 %, αλλά κατώτερης του 82 % – – – – – – Ίσης ή ανώτερης του 82 % 0405 10 90 – – Άλλα ex 0405 20 – Γαλακτοκοµικοί πολτοί για επάλειψη: 0405 10 11 9500 0405 10 11 9700 0405 10 19 9500 0405 10 19 9700 0405 10 30 9100 0405 10 30 9300 0405 10 30 9500 0405 10 30 9700 0405 10 50 9100 0405 10 50 9300 0405 10 50 9500 0405 10 50 9700 0405 10 90 9000 0405 20 90 – – Περιεκτικότητας σε λιπαρές ουσίες κατά βάρος ίσης ή ανώτερης του 75 % αλλά κατώτερης του 80 %: – – – Περιεκτικότητας σε λιπαρές ουσίες κατά βάρος: – – – – Ίσης ή ανώτερης του 75 %, αλλά κατώτερης του 78 % – – – – Ίσης ή ανώτερης του 78 % 0405 20 90 9500 0405 20 90 9700 0405 90 – Άλλα 0405 90 10 – – Περιεκτικότητας σε λιπαρές ουσίες κατά βάρος ίσης ή ανώτερης του 99,3 % και περιεκτικότητας σε νερό κατά βάρος που δεν υπερβαίνει το 0,5 % 0405 90 10 9000 0405 90 90 – – Άλλα 0405 90 90 9000 176,10 180,50 176,10 180,50 176,10 180,50 176,10 180,50 176,10 180,50 176,10 180,50 187,10 165,09 171,69 228,00 180,50 L 279/44 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 29. 10. 1999 (σε EUR/100 kg καθαρού βάρους, εκτός άλλων ενδείξεων) Συµπληρωµατικές απαιτήσεις για τη χρησιµοποίηση του κωδικού προϊόντος Μέγιστη περιεκτικότητα σε νερό και βάρος του προϊόντος (%) Ελάχιστη περιεκτικότητα σε λιπαρές ουσίες εκτός της ξηράς ουσίας (%) Κωδικός ΣΟ Περιγραφή των προϊόντων ex 0406 Τυριά και πηγµένο γάλα για τυρί (3): ex 0406 90 23 – – – Edam ex 0406 90 25 – – – Tilsit ex 0406 90 76 – – – – – – – Danbo, fontal, fontina, fynbo, havarti, maribo, samsø: – – – – – – – – Περιεκτικότητας σε λιπαρές ουσίες κατά βάρος ξηράς ουσίας, ίσης ή ανώτερης του 45 %, αλλά κατώτερης του 55 %: – – – – – – – – – Περιεκτικότητας κατά βάρος ξηράς ουσίας ίσης ή ανώ- τερης του 50 %, αλλά κατώτερης του 56 % – – – – – – – – – Περιεκτικότητας κατά βάρος ξηράς ουσίας ίσης ή ανώ- τερης του 56 % – – – – – – – – Περιεκτικότητας σε λιπαρές ουσίες κατά βάρος ξηράς ουσίας, ίσης ή ανώτερης του 55 % ex 0406 90 78 – – – – – – – Gouda: – – – – – – – – Περιεκτικότητας σε λιπαρές ουσίες κατά βάρος ξηράς ουσίας κατώτερης από 48 % – – – – – – – – Περιεκτικότητας σε λιπαρές ουσίες κατά βάρος ξηράς ουσίας ίσης ή ανώτερης από 48 % αλλά κατώτερης από 55 % ex 0406 90 79 – – – – – – – – Άλλα – – – – – – – Esrom, taleggio italico, kernham, saint-nectaire, saint-paulin, ex 0406 90 81 – – – – – – – Cantal, cheshire, wensleydale, lancashire, double glou- cester, blarney, colby, monterey ex 0406 90 86 – – – – – – – – Που υπερβαίνουν το 47 % αλλά δεν υπερβαίνουν το 52 %: – – – – – – – – – Τυριά που παρασκευάζονται από ορό γάλακτος – – – – – – – – – Άλλα, περιεκτικότητας σε λιπαρές ουσίες κατά βάρος ξηράς ουσίας: – – – – – – – – – – Κατώτερης του 5 % – – – – – – – – – – Ίσης ή ανώτερης του 5 % αλλά κατώτερης του 19 % – – – – – – – – – – Ίσης ή ανώτερης του 19 % αλλά κατώτερης του 39 % – – – – – – – – – – Ίσης ή ανώτερης του 39 % ex 0406 90 87 – – – – – – – – Που υπερβαίνουν το 52 % αλλά δεν υπερβαίνουν το 62 % – – – – – – – – – Τυριά που παρασκευάζονται από ορό γάλακτος µε εξαίρεση το µανούρι – – – – – – – – – Άλλα, περιεκτικότητας σε λιπαρές ουσίες κατά βάρος ξηράς ουσίας: – – – – – – – – – – Κατώτερης του 5 % – – – – – – – – – – Ίσης ή ανώτερης του 5 % αλλά κατώτερης του 19 % – – – – – – – – – – Ίσης ή ανώτερης του 19 % αλλά κατώτερης του 40 % 47 47 50 44 46 50 45 45 56 44 52 51 47 40 60 55 53 Κωδικός των προϊόντων Υποση- µειώσεις Ποσό των ενισχύσεων 0406 90 23 9900 0406 90 25 9900 (3) (3) 103,92 102,80 0406 90 76 9300 (3) 96,98 0406 90 76 9400 (3) 108,62 0406 90 76 9500 (3) 102,45 40 45 45 45 55 20 0406 90 78 9100 (3) 102,26 48 55 40 44 5 19 39 5 19 0406 90 78 9300 0406 90 78 9500 (3) (3) 105,98 104,35 0406 90 79 9900 (3) 86,27 0406 90 81 9900 (3) 108,62 0406 90 86 9100 — 0406 90 86 9200 0406 90 86 9300 0406 90 86 9400 0406 90 86 9900 (3) (3) (3) (3) 102,23 103,32 108,62 117,90 0406 90 87 9100 — 0406 90 87 9200 0406 90 87 9300 (3) (3) 85,19 94,89 0406 90 87 9400 (3) 96,33 29. 10. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 279/45 (σε EUR/100 kg καθαρού βάρους, εκτός άλλων ενδείξεων) Συµπληρωµατικές απαιτήσεις για τη χρησιµοποίηση του κωδικού προϊόντος Μέγιστη περιεκτικότητα σε νερό και βάρος του προϊόντος (%) Ελάχιστη περιεκτικότητα σε λιπαρές ουσίες εκτός της ξηράς ουσίας (%) Κωδικός των προϊόντων Υποση- µειώσεις Ποσό των ενισχύσεων 45 45 43 46 41 47 45 45 53 45 50 40 0406 90 87 9951 0406 90 87 9971 0406 90 87 9972 0406 90 87 9973 0406 90 87 9974 0406 90 87 9979 (3) (3) (3) (3) (3) (3) 106,68 106,68 45,63 104,74 113,19 103,92 0406 90 88 9100 — Κωδικός ΣΟ Περιγραφή των προϊόντων ex 0406 90 87 – – – – – – – – – – Ίσης ή ανώτερης του 40 %: (συνέχεια) – – – – – – – – – – – Idiazábal, manchego και roncal που παρασκευά- ζονται αποκλειστικά από πρόβειο γάλα ex 0406 90 88 – – – – – – – – – – – Maasdam – – – – – – – – – – – Μανούρι – – – – – – – – – – – Hushallsost – – – – – – – – – – – Murukoloinen – – – – – – – – – – – Άλλα – – – – – – – – Που υπερβαίνουν το 62 % αλλά δεν υπερβαίνουν το 72 %: – – – – – – – – – Τυριά που παρασκευάζονται από ορό γάλακτος – – – – – – – – – Άλλα: – – – – – – – – – – Άλλα: – – – – – – – – – – – Περιεκτικότητας σε λιπαρές ουσίες κατά βάρος ξηράς ουσίας: – – – – – – – – – – – – Ίσης ή ανώτερης του 10 % αλλά κατώτερης του 19 % 60 10 0406 90 88 9300 (3) 83,50 (3) Η ενίσχυση που εφαρµόζεται στα τυριά που παρουσιάζονται σε άµεση συσκευασία που περιέχει επίσης υγρό διατηρήσεως, ιδίως άλµη, χορηγείται επί του καθαρού βάρους, µετά µείωση του βάρους του υγρού αυτού. (13) Όταν το προϊόν περιλαµβάνει µη γαλακτικές ουσίες, το µέρος που αντιπροσωπεύει τις µη γαλακτικές ουσίες δεν λαµβάνεται υπόψη για τον υπολογισµό του ποσού της ενίσχυσης. Κατά την περάτωση των τελωνειακών διατυπώσεων, ο ενδιαφερόµενος υποχρεούται να αναγράψει στη δήλωση που προβλέπεται για το σκοπό αυτό εάν, ναι ή όχι, έχουν προστεθεί µη γαλακτικές λιπαρές ουσίες και εάν έχουν προστεθεί, τη µέγιστη περιεκτικότητα κατά βάρος των µη γαλακτικών ουσιών οι οποίες έχουν προστεθεί σε 100 χιλιόγραµµα του τελικού προϊόντος. »


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-2017/99 di Mihail Papayannakis (GUE/NGL) alla Commissione. Relazione sui controlli di qualità delle opere di cui al secondo QCS.

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
product quality
road building

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 280 E/5 Cosa pensa la Commissione di queste pratiche dell(cid:146)industria del tabacco? Viste le iniziative della Commissione europea nel settore della sanit(cid:224) pubblica e della tutela dei consumatori, non Ł tempo che essa avvii un(cid:146)indagine in merito a tali pratiche nell(cid:146)industria del tabacco europea? Risposta data dal commissario Byrne a nome della Commissione (16 dicembre 1999) La Commissione Ł certamente a conoscenza del rapporto menzionato dall(cid:146)onorevole parlamentare. Si Ł del resto espressa sulla questione nella recente relazione sui progressi compiuti nella protezione della salute pubblica contro gli effetti nocivi del consumo di tabacco (1). Nel 1997 la Commissione aveva infatti chiesto a tutti gli Stati membri di fornire informazioni sulle rispettive disposizioni riguardanti gli additivi contenuti nelle sigarette. L(cid:146)analisi delle risposte ha evidenziato una notevole disparit(cid:224) tra le normative vigenti nei vari paesi e fornisce un quadro della situazione giuridica esistente a livello nazionale in materia di additivi per tabacchi. Tale analisi ha inoltre consentito di elaborare un(cid:146)adeguata risposta comunitaria, che intende eliminare gli ostacoli alla libera circolazione nel mercato interno, pur garantendo un elevato livello di tutela della salute pubblica. La proposta che ne deriva Ł stata adottata dalla Commissione il 16 novembre 1999 (2) e trasmessa al Parlamento e al Consiglio. L(cid:146)articolo 7 della proposta stipula che: «gli Stati membri chiederanno a tutti i fabbricanti e agli importatori di prodotti del tabacco di presentare un elenco di tutti gli ingredienti diversi dal tabacco, ivi compresi i vari tipi e quantit(cid:224) di additivi utilizzati nella fabbricazione del loro prodotto di tabacco, suddivisi per singole marche. Gli Stati membri esigeranno anche dai produttori e dagli importatori di fornire dati completi sui suddetti ingredienti diversi dal tabacco, sotto forma combusta o incombusta e di dimostrare che tali ingredienti sono sicuri per la salute dei consumatori quando utilizzati nel modo previsto nel loro prodotto del tabacco». (1) COM(1999) 407 def. (2) COM(1999) 594 def. (2000/C 280 E/005) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2017/99 di Mihail Papayannakis (GUE/NGL) alla Commissione (28 ottobre 1999) Oggetto: Relazione sui controlli di qualit(cid:224) delle opere di cui al secondo QCS Nel rispondere, il 13 ottobre 1998, alla nostra interrogazione E-2176/98 (1), l(cid:146)allora in carica Commissario, sig. ra Wulf-Mathies, aveva dichiarato che la prima relazione trimestrale ESPEL aveva constatato l(cid:146)esistenza di problemi di qualit(cid:224) in diverse opere e che ESPEL avrebbe quindi eseguito controlli sistematici e approfonditi delle opere iscritte nel secondo QCS. Dati i molti incidenti verificatisi sulle autostrade greche a causa di lavori malfatti e di carenze nei sistemi di controllo, pu(cid:242) far conoscere la Commissione i risultati dei controlli finora eseguiti da ESPEL, precisando in lavori malfatti o carenze, se gli appaltatori hanno quali opere sono state effettivamente constatati provveduto a porvi rimedio e con i soldi di chi, e quali provvedimenti finanziari, disciplinari, penali di tipo amministrativo (ad esempio, iscrizione nella lista nera) devono essere presi nei confronti dei responsabili di omissioni e irregolarit(cid:224)? (1) GU C 96 dell(cid:146)8. 4. 1999, pag. 51 e GU C 135 del 14. 5. 1999, pag. 16. C 280 E/6 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 10. 2000 Risposta complementare data dal sig. Barnier in nome della Commissione (21 febbraio 2000) Secondo le informazioni fornite dalle autorit(cid:224) greche, nel periodo luglio 1998-luglio 1999 un organismo indipendente di controllo della qualit(cid:224) (l(cid:146)ESPEL) ha effettuato 339 controlli sistematici dei progetti stradali cofinanziati in Grecia a titolo del secondo quadro comunitario di sostegno per il periodo di programma- zione 1994-1999. Tali controlli hanno portato ai seguenti risultati: il 34 % dei progetti Ł eseguito correttamente o presenta lacune secondarie a cui porranno rimedio gli imprenditori (prima categoria di progetti); il 61 % presenta lacune rilevanti, che pur non compromettendo la sicurezza, comporteranno spese di manutenzione piø elevate, che verranno comunque dedotte dai pagamenti agli imprenditori in questione (seconda categoria); 18 progetti presentano lacune gravi, cui non Ł possibile rimediare: gli imprenditori responsabili dovranno occuparsi, a proprie spese, della ricostruzione (terza categoria). L(cid:146)elenco di tali progetti, i cui fascicoli sono automaticamente inviati dal ministero dell(cid:146)Economia nazionale alla Procura, Ł trasmesso direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare e al Segretariato generale del Parlamento. Per le autostrade la situazione Ł la seguente: Egnatia, su 21 contratti controllati, 16 rientrano nella prima categoria e 5 nella seconda; Pathe, su 12 contratti controllati, 8 rientrano nella prima categoria, 3 nella seconda e 1 nella terza. La Commissione non dispone attualmente di informazioni precise sull(cid:146)esito delle pratiche. Le autorit(cid:224) greche hanno tuttavia fatto sapere che in numerosi casi i difetti di esecuzione del progetto sono stati corretti o i pagamenti per i lavori corrispondenti sono stati ridotti. D(cid:146)altra parte, i controlli realizzati da detti ispettori consentiranno di aggiornare lo schedario delle imprese di lavori pubblici che non operano in conformit(cid:224) con la normativa. La Commissione ha intenzione di chiedere alle autorit(cid:224) greche una precisa verifica e informazioni dettagliate sulle sanzioni che saranno comminate nonchØ sulle conseguenze che ne deriveranno a livello di bilancio. (2000/C 280 E/006) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2034/99 di Glyn Ford (PSE) al Consiglio (11 novembre 1999) Oggetto: Piante geneticamente modificate 1. Quali misure ha allo studio il Consiglio per assicurare la tutela degli agricoltori (cid:129) siano essi utilizzatori dei metodi biologici o di quelli convenzionali (cid:129) che vogliono coltivare vegetali non contaminati da polline geneticamente modificato proveniente da colture situate nelle vicinanze? Ha il Consiglio la volont(cid:224) di garantire ai consumatori europei la possibilit(cid:224) di scegliere di consumare i derivati di prodotti 2. alimenti privi di qualunque ingrediente geneticamente modificato, geneticamente modificati? ivi compresi Risposta (13 marzo 2000) Per quanto riguarda il metodo di produzione biologico, il Consiglio rimanda l(cid:146)Onorevole Parlamentare al regolamento (CE) n. 1804/99 del 19 luglio 1999 (1). Adottando il regolamento il Consiglio ha ammesso il principio che gli organismi geneticamente modificati (OGM) e i prodotti ottenuti sulla loro base non sono compatibili con i metodi di produzione biologici; per conservare la fiducia dei consumatori nella loro parti e produzione biologica non si dovrebbero utilizzare organismi geneticamente modificati, prodotti ottenuti sulla loro base in prodotti recanti il marchio di produzione con metodi biologici. Il regolamento inoltre istituisce il quadro per la successiva adozione delle misure applicative sulla base dell(cid:146)evidenza scientifica o del progresso tecnico ai fini dell(cid:146)applicazione del divieto di impiego di OGM o di derivati di OGM, con particolare riguardo ad una soglia minima per contaminazioni inevitabili, che non deve essere superata


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1989/99 van Norbert Glante (PSE) aan de Commissie. Maatregelen van de Commissie ter voorbereiding van het besluit over de prijsbinding voor boeken.

eurovoc_concepts:
Austria
Germany
cultural pluralism
imposed price
intra-EU trade
linguistic group
publishing
restriction on competition

text: C 170 E/134 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 6. 2000 Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (9 november 1999) De Commissie is op de hoogte van de problemen in verband met het welzijn van dieren aan de 1. betrokken grensposten. In Gorizia en Prosecco zijn door het Voedsel- en Veterinair Bureau (VVB) van de Commissie verscheidene veterinaire inspecties uitgevoerd. Naar aanleiding daarvan zijn gedetailleerde aanbevelingen aan de Italiaanse autoriteiten gedaan en werden enige verbeteringen geconstateerd. Helaas duiden de recente klachten erop dat deze niet van blijvende aard zijn geweest. 2. Volgens de Italiaanse autoriteiten is het aantal officiºle dierenartsen op de betrokken grensposten uitgebreid en zijn er voor het personeel op de grensposten cursussen gegeven op het gebied van goede praktijken in verband met het welzijn van dieren. 3. De Commissie vindt niet dat er voldoende gebruik wordt gemaakt van de door de richtlijnen geboden mogelijkheden. Aangezien echter Richtlijn 95/0029/EG van de Raad van 29 juni 1995 tot wijziging van Richtlijn 90/0628/EEG inzake de bescherming van dieren tijdens het vervoer, niet buiten het grondgebied van de Gemeenschap van toepassing is, is het uit juridisch oogpunt moeilijk de nationale wetgeving tot omzetting van deze teksten te handhaven indien de verwaarlozing of mishandeling van de dieren plaatsvond voordat zij de Italiaanse grens bereiken. 4. Indien door de Commissie inbreukprocedures tegen een lidstaat worden ingeleid en het Hof van Justitie vervolgens van oordeel is dat de lidstaat een uit het EG-verdrag voortvloeiende verplichting niet is nagekomen en de betrokken lidstaat het arrest niet uitvoert, kan de Commissie krachtens artikel 228, lid 2, van het EG-verdrag (ex artikel 171) de zaak opnieuw voor het Hof brengen en van de betrokken lidstaat een forfaitair bedrag of een dwangsom eisen. Indien het Hof van Justitie vaststelt dat de lidstaat zijn arrest niet is nagekomen, kan het deze staat een dergelijke betaling opleggen. Hiervoor wordt in het EG-verdrag geen maximumbedrag genoemd. Bovendien stelt Verordening (EG) 0615/98 van de Commissie van 18 maart 1998 houdende bijzondere uitvoeringsbepalingen voor het stelsel van uitvoerrestituties met betrekking tot het welzijn van levende runderen tijdens het vervoer ervan (1) de toekenning van de uitvoerrestitutie afhankelijk van de bevredi- gende tenuitvoerlegging van de bepalingen van Richtlijn 91/0628/EEG. Dit werkt dus rechtstreeks door in de financiering, door het Europees Oriºntatie- en Garantiefonds voor de landbouw (EOGFL), van de restituties in gevallen waarin aanmerkelijke inbreuken op het welzijn van dieren worden geconstateerd. 5. De Commissie bekijkt de zaak opnieuw in het licht van het recente VVB-rapport en het nieuwe bewijsmateriaal dat door dierenbeschermingsorganisaties is verstrekt, teneinde eventueel procedures uit hoofde van artikel 226 (ex artikel 169) van het EG(cid:141)verdrag in te leiden. De Commissie overweegt ook de mogelijkheid om bilaterale overeenkomsten met de betrokken derde landen te sluiten om een oplossing te vinden voor bovengenoemde handhavingsproblemen. De bevindingen van de door de Commissie uit- gevoerde inspecties ter plaatse moeten worden beoordeeld met betrekking tot de restitutie die wordt toegekend voor via de grensposten in kwestie geºxporteerde runderen. (1) PB L 82 van 19. 3. 1998. (2000/C 170 E/162) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1989/99 van Norbert Glante (PSE) aan de Commissie (28 oktober 1999) Betreft: Maatregelen van de Commissie ter voorbereiding van het besluit over de prijsbinding voor boeken In zijn resolutie (B4-0991/98) (cid:132)Prijsbinding voor boeken in de handel tussen Duitsland en Oostenrijk(cid:148) van 20. 11. 1998 (1) heeft het Europees Parlement onder meer het volgende besloten: 2. vraagt de Commissie om betrouwbare en onderling vergelijkbare gegevens en informatie op te stellen over de algemene situatie en de bijzondere situatie voor bepaalde onderdelen van de boeken- markt in de verschillende lidstaten en taalgebieden van de EU, voordat er een besluit genomen wordt in de lopende procedures; 20. 6. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 170 E/135 vraagt de Commissie om in samenwerking met het boekbedrijf van grensoverschrijdende 4. omvang, een openbare hoorzitting over de kwestie van de prijsbinding te organiseren, en tevens om na te gaan welke betekenis artikel 128, lid 4 van het EG-Verdrag en andere concurrentiepolitieke, culturele en verbruikerspolitieke aspecten hebben; vraagt de Commissie om haar Europese beleidsvoering tegenover afspraken over de boekenprijs 5. aan die culturele vereisten aan te passen, vooral in taalgebieden die over de nationale grenzen heen reiken, en toe te laten dat de bestaande regelingen voor vaste boekenprijzen blijven bestaan, vooral binnen een en hetzelfde taalgebied; 6. wenst dat er een bindende regeling ingesteld wordt die naast prijsbindingen voor het boek op nationaal niveau, de mogelijkheid schept om bilaterale overeenkomsten over prijsbindingen voor het boek binnen een en hetzelfde taalgebied als rechtmatig en niet in strijd met de concurrentieregels te beschouwen; Welke stappen en maatregelen heeft de Commissie genomen om aan deze voorwaarden van het Europees Parlement te voldoen? (1) PB C 379 van 7. 12. 1998, blz. 391. Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (15 november 1999) Wat betreft punt twee van de resolutie (B4-0991/98) van het Parlement inzake (cid:132)Prijsbinding voor boeken in de handel tussen Duitsland en Oostenrijk(cid:148), kan de Commissie het volgende meedelen. Met het oog op een beschikking betreffende zowel het door Duitse en Oostenrijkse uitgevers bij de Commissie aangemelde grensoverschrijdende systeem van de vaste boekenprijs in Duitsland en Oostenrijk als de verschillende tegen dit systeem ingediende klachten, heeft de Commissie gedurende meerdere jaren een breed opgezet onderzoek uitgevoerd waarbij alle onderdelen van de boekensector betrokken waren (cid:129) ook de Duitse en Oostenrijkse uitgevers en boekhandels -; daarnaast heeft zij een marktonderzoek uitgevoerd. Tijdens dit onderzoek hebben de aanmeldende partijen en klagers in het kader van de lopende procedures ook de gelegenheid gekregen om uitgebreid informatie te geven over de situatie op de boekenmarkt binnen de Gemeenschap. De Commissie beschikt bijgevolg over alle aanwijzingen en de betrouwbare gegevens die nodig zijn om een definitief standpunt te bepalen. De Commissie herhaalt, wat punt vier van de voormelde resolutie betreft, dat zij op grond van de geldende procedureregels (1) op 16 en 17 september 1998 een hoorzitting heeft gehouden waaraan de partijen en klagers in de voormelde zaken hebben deelgenomen, alsmede derden, onder wie vertegenwoordigers van schrijvers. Op die manier werden de procedurele rechten van de betrokkenen volledig in acht genomen. In zijn vraag haalt het geachte parlementslid ook de punten vijf en zes van de resolutie aan. Wat dat betreft, wil de Commissie er aan herinneren dat zij haar beschikking uitsluitend kan baseren op het geldende juridische kader dat in het EG-Verdrag is vastgelegd, zoals dat door de communautaire rechts- spraak werd verduidelijkt. Voor het onderzoek van grensoverschrijdende systemen voor de vaste boeken- prijs dient met de volgende bepalingen rekening te worden gehouden: de mededingingsregels uit de artikelen 81 (ex-artikel 85) en volgende van het EG-Verdrag en de bepaling inzake cultuur uit artikel 151 (ex-artikel 128), lid 4, van het EG-Verdrag. Aan de hand van deze bepalingen kan per geval een grondige analyse worden gemaakt, waarbij alle relevante elementen in aanmerking worden genomen, ook de culturele. Een voorbeeld van dergelijke aanpak zijn de beschikkingen die de Commissie terzake in het verleden reeds gegeven heeft en de desbetreffende jurisprudentie (2). Op grond van artikel 151, lid 4, van het EG-Verdrag dient de Commissie bij haar optreden uit hoofde van andere bepalingen uit EG-Verdrag rekening te houden met de culturele aspecten, om met name de verscheidenheid van de culturen in de Gemeenschap te eerbiedigen en te bevorderen. Wanneer de Commissie de bepalingen van het EG-Verdrag inzake mededinging toepast, onderzoekt zij bijgevolg of een overeenkomst of feitelijke gedraging culturele doelstellingen dient en culturele bepalingen omvat die daadwerkelijk in de praktijk worden omgezet en mededingingsbeperkingen kunnen rechtvaardigen welke in verhouding staan tot de nagestreefde doelstellingen. Dit onderzoek vindt plaats in het kader van de lid 3, van het EG-Verdrag, op grond waarvan de Commissie een eventuele toepassing van artikel 81, ontheffing kan verlenen voor mededingingsbeperkende overeenkomsten of gedragingen waarvan de voordelen voor de consumenten opwegen tegen de nadelen die zij daarvan ondervinden. Voorwaarde daarvan is wel dat de betrokken overeenkomsten of gedragingen beperkt blijven tot hetgeen voor het bereiken van deze doelstellingen onmisbaar is en de mededinging voor een wezenlijk deel van de betrokken producten niet wordt uitgeschakeld. De Commissie houdt ook rekening met aanpassingen die C 170 E/136 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 6. 2000 de partijen zouden kunnen voorstellen. De culturele voordelen kunnen een voordeel voor de consument vormen in de zin van dit artikel. Concluderend, een ontheffing voor een grensoverschrijdend systeem voor een vaste boekenprijs kan slechts worden verleend (cid:129) met inachtneming van artikel 151, lid 4, van het EG- Verdrag (cid:129) indien de betrokken overeenkomst of gedraging voldoet aan alle voorwaarden uit artikel 81, lid 3, van het EG-Verdrag, hetgeen met name veronderstelt dat de aangevoerde culturele voordelen duidelijk worden aangetoond. (1) Cf. artikel 19 van Verordening Nr. 17 van de Raad van 6 februari 1962 (cid:129) Eerste verordening over de toepassing van de artikelen 85 en 86 van het Verdrag, PB 13 van 21. 2. 1962, laatstelijk gewijzigd door Verordening (EG) 1216/1999, PB L 148 van 15. 6. 1999, en Verordening Nr. 1999/0063/EEG van de Commissie van 25 juli 1963 over het horen van belanghebbenden en derden overeenkomstig artikel 19, leden 1 en 2, van Verordening Nr. 17 van de Raad, PB 127 van 20. 8. 1963. Verordening nr. 1999/0063/EEG werd ondertussen ingetrokken en vervangen door Verordening (EG) 2842/98 van de Commissie van 22 december 1998 betreffende het horen van belang- hebbenden en derden in bepaalde procedures op grond van de artikelen 85 en 86 van het EG-Verdrag, PB L 354 van 30. 12. 1998. (2) Cf. de beschikkingen van de Commissie van 25 november 1981 (VBBB en VBVB), PB L 54 van 25. 2. 1982, en van 12 december 1988 (Publishers Association (cid:129) Net Book Agreements), PB L 22 van 26. 1. 1989, alsmede de arresten van het Hof van Justitie in de gevoegde zaken 43 en 63/82, VBVB en VBBB / Commissie, Jurispr. 1984, blz. 17, van het Gerecht van eerste aanleg van 9 juli 1992 in zaak T-66/89, Publishers Association / Commissie, Jurispr. 1992, blz. II-1995, en van het Hof van Justitie van 17 januari 1995 in zaak C-360/92 P, Publishers Association / Commissie, Jurispr. 1995, blz. I-23. (2000/C 170 E/163) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1995/99 van Paul R(cid:252)big (PPE-DE) aan de Commissie (9 november 1999) Betreft: Richtsnoeren inzake verticale beperkingen In het kader van de hoorzitting in de Economische en Monetaire Commissie van het EP heeft de nieuwe Commissaris voor mededingingsvraagstukken de nadruk gelegd op de betekenis van openbaarheid en duidelijkheid voor de mate waarin EU-voorschriften worden aanvaard. Het voorstel voor de richtsnoeren inzake verticale beperkingen omvat 225 punten en de nadruk valt op voorbeelden die niet steeds algemeen kunnen worden toegepast. Aan de andere kant ontbreekt aan het omvangrijke onderzoek van de desbetreffende markt nog steeds een rectificatie die voorkomt dat aan producenten in kleinere landen nadeel wordt toegebracht. Hoe wil de Commissie op dit gebied zorgen voor optimale openbaarheid en evenwichtige oplossingen vinden ter voorkoming van de gevreesde achterstelling? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (29 november 1999) Het geachte parlementslid verwijst naar de ontwerprichtsnoeren inzake verticale overeenkomsten die de Commissie op 24 september 1999 heeft gepubliceerd samen met een ontwerp van een groepsvrijstellings- verordening (1). De Commissie vindt dat het thans voorgestelde beleid de regels voor verticale overeenkomsten aanzienlijk zal vereenvoudigen en de last van regelgeving zal verlichten, aangezien voor ondernemingen die het aan marktmacht ontbreekt (en dat geldt voor de meeste ondernemingen) een (cid:132)veilige zone(cid:148) wordt gecreºerd, waarbinnen zij niet langer de geldigheid van hun overeenkomsten hoeven te toetsen aan de communau- taire mededingingsregels. Overeenkomstig deze nieuwe aanpak is de voorgestelde groepsvrijstellingsver- ordening met een marktaandeeldrempel van 30 % van toepassing op alle verticale afspraken die zowel halffabrikaten, eindproducten als diensten betreffen, met uitzondering van een beperkt aantal (cid:132)hard-core(cid:148)- restricties en voorwaarden. Dit maakt een einde aan enkele belangrijke tekortkomingen van de drie bestaande groepsvrijstellingsverordeningen betreffende alleenverkoop-, exclusieve afname- en franchisingo- vereenkomsten, waarop de afgelopen jaar veel kritiek is geleverd omdat de werkingssfeer ervan te beperkt en de aanpak ervan te formalistisch zou zijn en omdat het bedrijfsleven in een keurslijf wordt gedwongen, hetgeen niet verenigbaar is met de ontwikkeling van de productie- en distributiemethoden. De vereen- voudiging die het nieuwe voorgestelde beleid met zich mee zal brengen, zal vooral ten goede komen aan kleine en middelgrote ondernemingen (MKB), die grotendeels onder de nieuwe verordening zullen vallen


title: Règlement (CE) n° 2288/1999 de la Commission, du 28 octobre 1999, portant fixation des restitutions à la production dans les secteurs des céréales et du riz

eurovoc_concepts:
cereal product
export refund
rice

text: L 279/60 FR Journal officiel des Communautés européennes 29. 10. 1999 RÈGLEMENT (CE) No 2288/1999 DE LA COMMISSION du 28 octobre 1999 portant fixation des restitutions à la production dans les secteurs des céréales et du riz LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), et notamment son article 7 paragraphe 3, vu le règlement (CE) no 3072/95 du Conseil, du 22 décembre 1995, portant organisation commune du marché du riz (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2072/98 (4), et notamment son article 7 paragraphe 2, vu le règlement (CEE) no 1722/93 de la Commission, du 30 juin 1993, déterminant les modalités d'application relatives au régime des restitutions à la production dans les secteurs des céréales et du riz (5), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 87/1999 (6), et notamment son article 3, (1) considérant que le règlement (CEE) no 1722/93 a défini les conditions d'octroi de la restitution à la production; que la base de calcul a été déterminée à l'article 3 de ce règlement; que la restitution ainsi calculée doit être fixée une fois par mois et peut être modifiée si les prix du maïs et/ou du blé changent d'une manière significative; (2) (3) considérant qu'il y a lieu d'affecter les restitutions à la production à fixer par le présent règlement des coeffi- cients indiqués à l'annexe II du règlement (CEE) no 1722/ 93 afin de déterminer le montant exact à payer; considérant que les mesures prévues au présent règle- ment sont conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier La restitution à la production, exprimée par tonne d'amidon de maïs, de blé, d'orge, d'avoine, de fécule de pomme de terre, de riz ou de brisures de riz, visée à l'article 3, paragraphe 2, du règlement (CEE) no 1722/93 est fixée à 45,47 EUR/t. Le présent règlement entre en vigueur le 29 octobre 1999. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 28 octobre 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 329 du 30. 12. 1995, p. 18. (4) JO L 265 du 30. 9. 1998, p. 4. (5) JO L 159 du 1. 7. 1993, p. 112. (6) JO L 9 du 15. 1. 1999, p. 8


title: Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af ét enkelt instrument for finansiering og planlægning af samarbejdet på kulturområdet (Kultur 2000-programmet)(13328/2/1998 - C5-0023/1999 - 1998/0169(COD))

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
EU programme
cultural cooperation
cultural policy
cultural relations

text: 5. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 154/125 Torsdag, den 28. oktober 1999 4. Kultur 2000-programmet ***II A5-0026/1999 Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af ét enkelt instrument for finansiering og planlægning af samarbejdet på kulturområdet (Kultur 2000-programmet)(13328/2/ 1998. C5-0023/1999. 1998/0169(COD)) (Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling) Europa-Parlamentet, (cid:22) der henviser til Rådets fælles holdning (13328/2/1998 (cid:22) C5-0023/1999) (1), (cid:22) der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) om Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(1998) 266) (3), (cid:22) der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(1998) 673), (cid:22) der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, (cid:22) der henviser til forretningsordenens artikel 80, (cid:22) der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse, Medier og Sport (A5-0026/1999), 1. 2. ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor; pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. RÅDETS FÆLLES HOLDNING ÆNDRINGER Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af ét enkelt instrument for finansiering og planlægning af samarbejdet på kulturområdet (Kultur 2000-programmet) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af ét enkelt instrument for finansiering og planlægning af kulturpo- litikken (Kultur 2000-programmet) (Ændring 1) Titel (Ændring 2) Artikel 1, stk. 2, litra ga) (nyt) ga) forbedring af adgang til og deltagelse i kulturlivet for en større del af befolkningen. (Ændring 3) Artikel 3, afsnit 1 Finansieringsrammen for gennemførelsen af Kultur 2000-pro- grammet er for den i artikel 1 omhandlede periode fastsat til 167 mio. EUR. Finansieringsrammen for den operationelle gennemførelse af Kultur 2000-programmet er for den i artikel 1 omhandlede periode fastlagt til 250 mio. EUR. Dette beløb kan eventuelt ændres med indtil 20% i forbin- delse med det årlige budgetsamråd. (1) (2) (3) EFT C 232 af 13. 8. 1999, s. 25. EFT C 359 af 23. 11. 1998, s. 28. EFT C 211 af 7. 7. 1998, s. 18. C 154/126 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 5. 6. 2000 Torsdag, den 28. oktober 1999 RÅDETS FÆLLES HOLDNING ÆNDRINGER (Ændring 4) Artikel 4 Kommissionen gennemfører Kultur 2000-programmet i 1. overensstemmelse med denne afgørelse. Kommissionen gennemfører Kultur 2000-programmet i 1. overensstemmelse med denne afgørelse. 2. Kommissionen bistås af et udvalg, der består af to repræ- sentanter for hver medlemsstat og har Kommissionens repræsen- tant som formand. Udvalget kan få bistand af eksperter eller rådgivere. Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsen- 2. tanter for medlemsstaterne,og som har Kommissionens repræsentant som formand. Udvalget kan få bistand af eksper- ter eller rådgivere. repræsentant Kommissionens forelægger udvalget 3. et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver udtalelse om udkastet inden for en frist, som formanden kan fastsætte alt efter, hvor meget spørgsmålet haster. Udvalget udtaler sig med det flertal, der efter traktatens artikel 205, stk. 2, gælder for afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget vægtes de stem- mer, der afgives af repræsentanterne for medlemsstaterne, som anført i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemnin- gen. repræsentant Kommissionens 3. udkast til de foranstaltninger, der skal træffes vedrørende: ( prioriteterne og de generelle retningslinjer for alle de i bilag I omhandlede foranstaltninger samt det deraf følgende årsprogram forelægger udvalget et ( den generelle balance mellem aktionerne ( udvælgelsesregler og ( kriterier for de forskellige projekter, der er beskrevet i bilag I (aktion I. 1, I. 2 og I. 3) ( Fællesskabets finansielle støtte (beløb, varighed, fordeling og modtagere) ( de detaljerede procedurer for tilsyn med og evaluering af Kultur 2000-programmet samt konklusionerne af den i artikel 7 omhandlede evalueringsrapport og enhver anden foranstaltning til justering af dette program, som måtte følge af evalueringsrap- porten. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 205, stk. 2, for vedtagelse af de afgø- relser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. straks foranstaltninger, der Kommissionen vedtager finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, underrettes Rådet dog straks af Kommissionen om disse foranstaltninger. I så fald gælder følgende: a) Kommissionen udsætter gennemførelsen af de foranstalt- ninger, den har truffet afgørelse om, i et tidsrum på to måne- der fra datoen for denne underretning, b) Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der er nævnt i litra a). 4. Kommissionen kan høre udvalget om ethvert andet spørgsmål vedrørende gennemførelsen af Kultur 2000-programmet, som ikke er omfattet af stk. 3. repræsentant forelægger udvalget et udkast til de Kommissionens foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i givet fald ved afstemning. Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning optages i mødeprotokollen. Kommissionen tager største muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udta- lelse. 4. Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, meddeles de omgående Rådet af Kommissionen. Kommissionen kan i så fald udsætte anvendelsen af de foran- staltninger, den har vedtaget, i et tidsrum, der fastsættes i hver enkelt basisretsakt, men som under ingen omstæn- digheder må overstige tre måneder regnet fra datoen for denne meddelelse. 5. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 154/127 Torsdag, den 28. oktober 1999 RÅDETS FÆLLES HOLDNING ÆNDRINGER Rådet kan med kvalificeret flertal træffe anden afgørelse 4a. inden for det tidsrum, der er fastsat i stk. 4. (Ændring 5) Artikel 7 I løbet af 2002 forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget en detaljeret evalueringsrapport om resultaterne af Kultur 2000-programmet forhold til målene, eventuelt ledsaget af forslag til ændring af denne afgø- relse. set i Når Kultur 2000-programmet er gennemført, forelægger Kom- missionen en rapport om gennemførelsen for Europa-Parla- mentet, Rådet og Regionsudvalget. Desuden forelægger Kom- missionen årligt en kort tilsynsrapport om situationen med hensyn til gennemførelsen af Kultur 2000-programmet for Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget. Senest den 31. december 2002 forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget en detaljeret evalueringsrapport om resultaterne af Kultur 2000-programmet set i forhold til målene, eventuelt ledsaget af forslag til ændring af denne afgø- relse. Når Kultur 2000-programmet er gennemført, forelægger Kom- missionen en rapport om gennemførelsen for Europa-Parla- mentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regi- onsudvalget. Desuden forelægger Kommissionen årligt en kort tilsynsrapport om situationen med hensyn til gennemførelsen af Kultur 2000-programmet for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. I disse rapporter lægges især vægt på den tilførte gevinst, navnlig af kulturel karakter, og de opnåede socioøkonomi- ske resultater af fællesskabsstøtten. (Ændring 6) Bilag I, del I, punkt 1, afsnit 1 Fællesskabet støtter hvert år (især gennem tilskud, seminarer og kongresser, undersøgelser og bevidsthedsskabende foranstaltninger) samarbejdsaktioner, som stammer fra kulturaktører i flere medlems- stater og andre deltagende stater, på grundlag af prioriteringer, der er opstillet efter udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i afgørelsens artikel 4. Aktionerne strækker sig i princippet over et år og kan forlænges med yderligere to år. Disse verti- kale aktioner (der vedrører ét kulturområde) eller horisontale aktioner (der vedrører flere kulturområder) bør være nyska- bende og/eller eksperimentelle og især tage sigte på: Fællesskabet støtter hvert år arrangementer og projekter, der gennemføres som led i et partnerskab eller i form af net- værk. Disse projekter omfatter, uden at dette berører åbningen af programmet for deltagelse af de associerede lande, jf. artikel 6, aktører fra mindst trestater, som delta- ger i Kultur 2000-programmet på grundlag af prioriteringer, der er opstillet efter udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i afgørelsens artikel 4. Aktionerne strækker sig i princippet over et år og kan forlænges med yderligere to år. Disse vertikale aktioner (der vedrører ét kulturområde) eller horisontale aktio- ner (der vedrører flere kulturområder) bør være nyskabende og/ eller eksperimentelle og især tage sigte på: (Ændring 7) Bilag I, del I, punkt 2 Med henblik på at opnå en ekstra fordel ved et EF-samarbejde sigter Kultur 2000-programmet på at fremme et tættere samarbejde gen- nem kultursamarbejdsaftaler. Kultur 2000-programmet skal navn- lig bidrage til at skabe brede og strukturerede samarbejdsområder gennem deltagelse afnetværk af kulturformidlere samt organisationer og forskningsinstitutter på kulturområdet i de forskellige medlemssta- ter og andre deltagende stater. Kommissionen fremmer kontakter og samarbejde ved at støtte eksisterende kulturelle netværk, og især gennem oprettelse af nye netværk af aktører, kulturorganisationer og kulturinstitutioner, bl. a. med inddragelse af fagfolk fra de forskellige medlemsstater med henblik på at gennemføre strukturerede kulturprojekter inden og uden for Fællesska- bet. Denne foranstaltning vedrører projekter af høj kvali- tet, som har et vist omfang og en europæisk dimension og stor rækkevidde, som omfatter mindst 5 stater, der delta- ger i Kultur 2000-programmet. C 154/128 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 5. 6. 2000 Torsdag, den 28. oktober 1999 RÅDETS FÆLLES HOLDNING ÆNDRINGER fremme gennemførelsen af Kultursamarbejdsaftalerne sigter mod at gennemføre strukture- rede, flerårige kulturaktioner mellem formidlere fra flere med- lemsstater og fra andre stater, der deltager i Kultur 2000-pro- grammet. Disse aftaler skal vedrøre tværnationale aktioner på ét kulturområde (vertikale aktioner), f. eks. musik, scenekunst, bildende kunst, litteratur, bøger eller læsning, herunder over- sættelse, og kulturarv. De skal desuden bl. a. ved brug af nye medier integrerede aktioner på tværs af områder (horisontale aktioner, der bygger på synergi), dvs. lade flere kulturområder arbejde sammen. De foreslåede kultursamarbejdsaftaler, som højst må løbe over tre år, skal omfatte en årlig rapport om aktiviteterne og skal indeholde nogle af eller alle følgende foranstaltninger: i) koproduktion og formidling af kunstværker og andre kultur- frembringelser, så de gøres tilgængelige for publikum bevægelighed af kunstnere og skabende personer og andre kultur- aktører ii) iii) videreuddannelse af kulturarbejdere og udveksling af erfarin- iv) v) vi) ger anvendelse af ny teknologi forskning, udbredelse af viden og fremhævelse af kulturel mang- foldighed og flersprogethed fremme af gensidig bevidsthed om de europæiske folks historie, fælles kulturarv. fælles kulturværdier og deres rødder, Fællesskabet yder efter udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i afgørelsens artikel 4, støtte til gennemførelsen af kultursamar- bejdsaftaler. fremme gennemførelsen af Kultursamarbejdsaftalerne sigter mod at gennemføre strukture- rede, flerårige kulturaktioner mellem formidlere fra flere med- lemsstater og fra andre stater, der deltager i Kultur 2000-pro- grammet. Disse aftaler skal vedrøre tværnationale aktioner på ét kulturområde (vertikale aktioner), f. eks. musik, scenekunst, bildende kunst, litteratur, bøger eller læsning, herunder over- sættelse, og kulturarv. De skal desuden bl. a. ved brug af nye medier integrerede aktioner på tværs af områder (horisontale aktioner, der bygger på synergi), lade flere kulturområder arbejde sammen. De foreslåede dvs. løbe over tre år og skal kultursamarbejdsaftaler må højst omfatte nogle af eller alle følgende foranstaltninger:. koproduktion af kunstværker og andre betydningsfulde kulturarrangementer festivaler (f. eks. osv. ), så de gøres tilgængelige for flest mulige unions- borgere udstillinger,. kulturarrangementer og valorisering af kulturelle ste- der og mindesmærker i Fællesskabet med det formål at udbrede kendskabet til europæisk kultur. projekter til udvikling af videreuddannelse og mobilitet for kulturarbejdere (kunstnere, restauratorer, musikolo- ger, kulturarvsfagfolk osv. ) på både det akademiske og praktiske plan, herunder anvendelse af ny teknologi. projekter vedrørende undersøgelser og forskning, bevidstgørelse af offentligheden, uddannelse og udbre- delse af viden, seminarer, kongresser og møder om kulturelle emner af europæisk betydning. projekter, der fremhæver kulturel mangfoldighed, fler- sprogethed, fremme af gensidig bevidsthed om de euro- pæiske folks historie, rødder, fælles kulturværdier og deres fælles kulturarv. Fællesskabsstøtten ydes efter udtalelse fra det i artikel 4 i denne afgørelse omhandlede udvalg, med henblik på gen- nemførelse af kultursamarbejdsaftaler. Støtten skal ud over en del af projektets finansiering dække udgifterne i forbin- delse med etablering af et bæredygtigt samarbejde, der kan være flerårigt, og som har en retlig form, der er anerkendt i en af medlemsstaterne. For at aftalen kan være støtteberettiget, skal aktører fra mindst fem stater, som deltager i Kultur 2000-program- met, medvirke til gennemførelsen af de aktioner, aftalen omfatter, uden at dette berører åbningen af programmet for deltagelse af de associerede lande, jf. artikel 6. De ansvarlige for flerårige kultursamarbejdsaftaler, hvortil der ydes fællesskabsstøtte i en periode på over et år, forelægger ved udgangen af hvert år udvalget en oversigt over de gennem- førte aktioner og udgifterne til disse aktioner, således at fælles- skabsstøtten fortsat kan bevilges i resten af projektperioden. 5. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 154/129 Torsdag, den 28. oktober 1999 RÅDETS FÆLLES HOLDNING ÆNDRINGER Fællesskabsstøtten må ikke overstige 60 % af kultursamarbejds- aftalens budget. Den må ikke være under 200. 000 EUR eller over 350. 000 EUR om året. Fællesskabsstøtten må ikke overstige 60 % af kultursamarbejds- aftalens budget. Den må maksimalt være på 250. 000 EUR om året. Denne støtte kan øges med højst 20 % til dækning af relevante udgifter til forvaltning af kultursamarbejdsaftalen. Denne støtte kan øges med højst 20 % til dækning af relevante udgifter til forvaltning af kultursamarbejdsaftalen. (Ændring 8) Bilag I, del I, punkt 3, afsnit 2, underpunkt iv) iv) tilrettelæggelse af nyskabende kulturarrangementer, navnlig vedrørende kulturarven, som har stærk appel til og er tilgænge- lige for borgerne i almindelighed, og som navnlig skaber forbindelse mellem uddannelse, kunst og kultur iv) tilrettelæggelse af innovative kulturelle arrangementer, som har et betydeligt symbolsk indhold, og som er til- gængelige for borgerne i almindelighed, og som kan frem- hæve sammenhængen mellem uddannelse, kunst, kultur og Europas historie iva) uddeling af europæiske priser på forskellige kultur- elle områder: litteratur, oversættelse, arkitektur osv. ivb) støtte til projekter vedrørende bevarelse og beskyt- telse af kulturarven, som lever op til betegnelsen »europæisk laboratorium for kulturarven«, på grundlag af medlemsstaternes kompetente myndigheders fore- læggelse af projekter. (Ændring 9) Bilag I, del I, punkt 3, afsnit 4 kulturarrangement. Den må Fællesskabsstøtten må ikke overstige 60 % af budgettet for et særligt under 200. 000 EUR eller over 1 mio. EUR om året for de arrange- menter, der er nævnt i nr. i). For de arrangementer, der er nævnt i nr. ii)-iv), vil de tilsvarende grænser i de fleste tilfælde ikke være under 150. 000 EUR om året og i alle tilfælde ikke over 300. 000 EUR om året. være ikke ikke kulturarrangement. Den må Fællesskabsstøtten må ikke overstige 60 % af budgettet for et særligt under 200. 000 EUR eller over 1 mio. EUR om året for de arrange- menter, der er nævnt i nr. i). For de arrangementer, der er nævnt i nr. ii)-ivb), vil de tilsvarende grænser i de fleste tilfælde ikke være under 150. 000 EUR om året og i alle tilfælde ikke over 300. 000 EUR om året. Den vejledende tildeling til disse aktioner udgør 10% af programmets finansierings- ramme. være (Ændring 10) Bilag I, del IV, afsnit 1 Kommissionen kan ved gennemførelsen af Kultur 2000-pro- som finansieres grammet benytte ekstern teknisk bistand, inden for programmets samlede finansieringsramme. Kommis- sionen kan på samme betingelser indhente bistand fra eksperter eller netværk af eksperter. Kommissionen kan ved gennemførelsen af Kultur 2000-pro- som finansieres grammet benytte ekstern teknisk bistand, inden for programmets samlede finansieringsramme og højst kan udgøre 3% af dets årlige budget. Kommissionen kan på samme betingelser indhente bistand fra eksperter eller netværk af eksperter. (Ændring 11) Bilag I, del V, led 2 og 3 (cid:22) at anspore til den størst mulige inddragelse af fagfolk i aktionerne (cid:22) at lette adgangen til programmet og anspore til den størst mulige inddragelse i aktionerne af fagfolk og aktø- rer på kulturområdet gennem en effektiv udbredelse af information C 154/130 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 5. 6. 2000 Torsdag, den 28. oktober 1999 RÅDETS FÆLLES HOLDNING ÆNDRINGER (cid:22) at fungere som effektive forbindelsesled for medlemsstater- nes forskellige støtteinstitutioner på kulturområdet og der- ved bidrage til komplementariteten mellem de foranstalt- ninger, der træffes under Kultur 2000-programmet, og de nationale støtteforanstaltninger. (cid:22) at fungere som effektive forbindelsesled for medlemsstater- nes forskellige støtteinstitutioner på kulturområdet og der- ved bidrage til komplementariteten mellem de foranstalt- ninger, der træffes under Kultur 2000-programmet, og de nationale støtteforanstaltninger. på regionalt plan at sikre kontakten og samspillet mel- lem de aktører, som deltager i rammeprogrammet og de, der deltager i andre fællesskabsprogrammer. (Ændring 12) Bilag I, del VI, punkt 2, litra a) og b) a) De midler, der tildeles specifikke nyskabende aktiviteter og/ eller eksperimentelle aktioner, bør udgøre ca. 40 % af det årlige budget for Kultur 2000-programmet. a) De midler, der tildeles specifikke nyskabende aktiviteter og/ eller eksperimentelle aktioner, bør udgøre ca. 50 % af det årlige budget for Kultur 2000-programmet. b) De midler, der tildeles integrerede aktiviteter, der er omfat- tet af strukturerede, flerårige kultursamarbejdsaftaler, bør udgøre ca. 40 % af det årlige budget for Kultur 2000-pro- grammet. b) De midler, der tildeles integrerede aktiviteter, der er omfat- tet af strukturerede, flerårige kultursamarbejdsaftaler, bør udgøre ca. 30 % af det årlige budget for Kultur 2000-pro- grammet. (Ændring 13) Bilag II, del I Her anlægges en sektorvis fremgangsmåde, hvor sigtet er at tage hensyn til de specifikke behov på de enkelte kulturområ- der, navnlig således: Her anlægges en sektorvis fremgangsmåde, hvor sigtet er at tage hensyn til de specifikke behov på de enkelte kulturområ- der, navnlig således: a) denne fremgangsmåde bør inden for følgende områder: musik, scenekunst, bildende kunst, fotografi, arkitektur og børnekultur og for andre kunstneriske udtryksformer (f. eks. multimedier og gadekunst) under hensyn til hvert enkelt kulturområdes særlige kendetegn: a) denne fremgangsmåde bør inden for følgende områder: musik, scenekunst og bildende kunst og for andre kunst- neriske udtryksformer (f. eks. multimedier, fotografi, børne- kultur og gadekunst) under hensyn til hvert enkelt kultur- områdes særlige kendetegn: (cid:22) fremme udveksling og samarbejde mellem kulturelle (cid:22) fremme udveksling og samarbejde mellem kulturelle aktører aktører (cid:22) støtte bevægeligheden for kunstnere og deres værker i (cid:22) støtte bevægeligheden for kunstnere og deres værker i Europa Europa (cid:22) forbedre mulighederne for uddannelse og videreud- dannelse, navnlig når dette kombineres med forbedret mobilitet for personer, der arbejder på kulturområdet (cid:22) forbedre mulighederne for uddannelse og videreud- dannelse, navnlig når dette kombineres med forbedret mobilitet for personer (navnlig lærere og stude- rende), der arbejder på kulturområdet (cid:22) fremme kreativiteten og samtidig støtte gennemførel- sen af aktivite-ter, der er iværksat med henblik på fremme af europæiske kunstnere og deres arbejder på ovennævnte områder i Europa, og fremme en politik med dialog og udveksling med andre verdenskulturer (cid:22) fremme kreativiteten og samtidig støtte gennemførel- sen af aktiviteter, der er iværksat med henblik på fremme af europæiske kunstnere og deres arbejder på ovennævnte områder i Europa, og fremme en politik med dialog og udveksling med andre verdenskulturer 5. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 154/131 Torsdag, den 28. oktober 1999 RÅDETS FÆLLES HOLDNING ÆNDRINGER (cid:22) støtte initiativer, der anvender kreativitet som et mid- (cid:22) støtte initiativer, der anvender kreativitet som et mid- del til social integration del til social integration Den vejledende tildeling til disse aktioner udgør 36% af programmets finansieringsramme. b) for så vidt angår bøger, denne fremgangsmåde mod: læsning og oversættelse sigter b) for så vidt angår bøger, denne fremgangsmåde mod: læsning og oversættelse sigter (cid:22) at fremme udveksling og samarbejde mellem insti- tutioner og/eller enkeltpersoner fra de forskellige med- lemsstater og andre lande, der deltager i programmet, samt tredjelande (cid:22) at fremme udveksling og samarbejde mellem insti- tutioner og/eller enkeltpersoner fra de forskellige med- lemsstater og andre lande, der deltager i programmet, samt tredjelande (cid:22) at øge bevidstheden om og udbredelsen af litterære frembringelser og det europæiske folks historie ved at yde støtte til oversættelse af litterære og dramatiske værker samt opslagsværker (cid:22) at øge bevidstheden om og udbredelsen af litterære frembringelser og det europæiske folks historie ved at yde støtte til oversættelse af litterære og dramatiske (især på de mindre værker udbredte europæiske sprog og de central- og øst- europæiske landes sprog) samt opslagsværker (cid:22) at fremme mobiliteten og videreuddannelse af perso- (cid:22) at fremme mobiliteten og videreuddannelse af perso- ner, der arbejder inden for bøger og læsning ner, der arbejder inden for bøger og læsning (cid:22) at fremme bøger og læsning, navnlig i henseende til unge og de mindre begunstigede sektorer i samfundet (cid:22) at fremme bøger og læsning, navnlig i henseende til unge og de mindre begunstigede sektorer i samfundet Den vejledende tildeling til disse aktioner udgør 9% af programmets finansieringsramme. c) for så vidt angår kulturarv af betydning for Europa, herun- der intellektuel og ikke-intellektuel samt flytbar og ikke- flytbar kulturarv (museer og samlinger, biblioteker, arkiver, herunder fotografiske arkiver, audiovisuelle arkiver over kulturelle værker), arkæologisk og undervandsarkæologisk arv, arkitekturarv, alle de kulturelle steder og landskaber (de kulturelle og naturlige værdier), sigter denne frem- gangsmåde mod: c) for så vidt angår kulturarv af betydning for Europa, herun- der intellektuel og ikke-intellektuel samt flytbar og ikke- flytbar kulturarv (museer og samlinger, biblioteker, arkiver, herunder fotografiske arkiver, audiovisuelle arkiver over kulturelle værker), arkæologisk og undervandsarkæologisk arv, arkitekturarv, alle de kulturelle steder og landskaber (de kulturelle og naturlige værdier), sigter denne frem- gangsmåde mod: (cid:22) at fremme samarbejdsprojekter til bevarelse og restau- (cid:22) at fremme samarbejdsprojekter til bevarelse og restau- rering af den europæiske kulturarv rering af den europæiske kulturarv (cid:22) at fremme udviklingen af internationalt samarbejde mellem institutioner og/eller enkeltpersoner med henblik på at bidrage til udveksling af knowhow og udviklin- gen af de mest effektive metoder til bevarelse og beskyttelse af kulturarven (cid:22) at fremme udviklingen af internationalt samarbejde mellem institutioner og/eller aktører med henblik på at bidrage til udveksling af knowhow og udviklingen af de mest effektive metoder til bevarelse og beskyt- telse af kulturarven (cid:22) at forbedre adgangen til kulturarven, hvor der er tale om en europæisk dimension, og fremme den aktive deltagelse af offentligheden, særlig børn, unge, perso- ner uden adgang til kultur og indbyggere i landdistrik- ter eller yderområder i Fællesskabet (cid:22) at forbedre adgangen til kulturarven, hvor der er tale om en europæisk dimension, og fremme den aktive deltagelse af offentligheden, særlig børn, unge, perso- ner uden adgang til kultur og indbyggere i landdistrik- ter eller yderområder i Fællesskabet (cid:22) at fremme mobilitet og videreuddannelse vedrørende kulturarven for personer, der arbejder i kultursektoren (cid:22) at fremme mobilitet og videreuddannelse vedrørende kulturarven for personer, der arbejder i kultursektoren C 154/132 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 5. 6. 2000 Torsdag, den 28. oktober 1999 RÅDETS FÆLLES HOLDNING ÆNDRINGER (cid:22) at fremme internationalt samarbejde med henblik på udvikling af nye teknologier og innovation i de for- skellige kulturarvsrelevante sektorer for så vidt angår bevarelse af traditionelt kunsthåndværk og metoder (cid:22) at fremme internationalt samarbejde med henblik på udvikling af nye teknologier og innovation i de for- skellige kulturarvsrelevante sektorer for så vidt angår bevarelse af traditionelt kunsthåndværk og metoder (cid:22) at tage hensyn til kulturarven i Fællesskabets øvrige (cid:22) at tage hensyn til kulturarven i Fællesskabets øvrige politikker og programmer politikker og programmer (cid:22) at fremme samarbejde med tredjelande og de relevante (cid:22) at fremme samarbejde med tredjelande og de relevante internationale organisationer. internationale organisationer. Den vejledende tildeling til disse aktioner udgør 35% af programmets finansieringsramme. (Ændring 14) Bilag II, del II, afsnit 1a (nyt) Den vejledende tildeling til disse aktioner udgør 10% af programmets finansieringsramme. 5. Handlingsprogram for unge ***II A5-0038/1999 Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af EF-handlingsprogrammet for unge (13175/1/1999. C5-0022/1999. 1998/0197(COD)) (Fælles beslutningsprocedure (cid:22) andenbehandling) Europa-Parlamentet, (cid:22) der henviser til Rådets fælles holdning (13175/1/1999 (cid:22) C5-0022/1999) (1), (cid:22) der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(1998) 331) (3), (cid:22) der henviser til Kommissionens ændrede forslag KOM(1998) 695) (4), (cid:22) der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, (cid:22) der henviser til forretningsordenens artikel 80, (cid:22) der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse, Medier og Sport (A5-0038/1999), 1. 2. (1) (2) (3) (4) ændrer den fælles holdning som angivet nedenfor; pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. EFT C 210 af 22. 7. 1999, s. 1. EFT C 359 af 23. 11. 1998, s. 75. EFT C 311 af 10. 10. 1998, s. 6. EFT C 28 af 3. 2. 1999, s. 8


title: Règlement (CE) n° 2286/1999 de la Commission, du 28 octobre 1999, fixant les restitutions à l'exportation des aliments composés à base de céréales pour les animaux

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund
manufactured feedingstuffs

text: L 279/56 FR Journal officiel des Communautés européennes 29. 10. 1999 RÈGLEMENT (CE) No 2286/1999 DE LA COMMISSION du 28 octobre 1999 fixant les restitutions à l'exportation des aliments composés à base de céréales pour les animaux LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), et notamment son article 13 paragraphe 3, (1) (2) (3) considérant que, aux termes de l'article 13 du règlement (CEE) no 1766/92, la différence entre les cours ou les prix sur le marché mondial des produits visés à l'article 1er dudit règlement et les prix de ces produits dans la Communauté peut être couverte par une restitution à l'exportation; considérant que le règlement (CE) no 1517/95 de la Commission, du 29 juin 1995, portant modalités d'ap- plication du règlement (CEE) no 1766/92 en ce qui concerne le régime d'importation et d'exportation appli- cable aux aliments composés à base de céréales pour les (CE) no 1162/95 animaux et modifiant portant modalités particulières d'application du régime des certificats d'importation et d'exportation dans le secteur des céréales et du riz (3), a, dans son article 2, défini il doit être tenu compte pour le calcul de la restitution pour ces produits; les critères spécifiques dont le règlement considérant que ce calcul doit aussi prendre en compte la teneur en produits céréaliers; que, dans un but de simplification, la restitution doit être payée pour deux catégories de «produits céréaliers», à savoir le maïs, céréale la plus communément utilisée pour la fabrication des aliments composés exportés et les produits à base de maïs, d'une part, ainsi que les «autres céréales», d'autre part, ces dernières étant les produits céréaliers éligibles à l'exclusion du maïs et des produits à base de maïs; qu'une restitution doit être accordée pour la quantité de (4) (5) (6) (7) produits céréaliers contenue dans l'aliment composé pour les animaux; considérant, par ailleurs, que le montant de la restitution doit aussi prendre en compte les possibilités et condi- tions de vente de ces produits sur le marché mondial, la nécessité d'éviter des perturbations le marché communautaire et l'aspect économique de l'exportation; sur considérant, cependant, qu'il est souhaitable de calculer actuellement le taux de la restitution sur la différence de coût des matières premières généralement utilisées pour la fabrication des aliments composés entre la Commu- nauté, d'une part, et les marchés mondiaux, d'autre part, ce qui permet de mieux tenir compte des conditions commerciales dans lesquelles ces produits sont exportés; considérant que la restitution doit être fixée une fois par mois; qu'elle peut être modifiée dans l'intervalle; considérant que les mesures prévues au présent règle- ment sont conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les restitutions à l'exportation des aliments composés pour les animaux relevant du règlement (CEE) no 1766/92 et soumis au règlement (CE) no 1517/95 sont fixées conformément à l'an- nexe du présent règlement. Le présent règlement entre en vigueur le 29 octobre 1999. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 28 octobre 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 51. 29. 10. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 279/57 du règlement de la Commission, du 28 octobre 1999, fixant les restitutions applicables à l'exportation des aliments composés à base de céréales pour les animaux ANNEXE Code du produit bénéficiant de la restitution à l'exportation (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Produits céréaliers (2) Montant de la restitution (2) (EUR/t) Maïs et produits à base de maïs: Codes NC 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 Produits céréaliers (2), à l'exclusion du maïs et des produits à base de maïs 47,70 31,84 (1) Les codes des produits sont définis dans le secteur 5 de l'annexe du règlement (CEE) no 3846/87 de la Commission (JO L 366 du 24. 12. 1987, p. 1), modifié. (2) Il n'est tenu compte, aux fins de la restitution, que de l'amidon provenant de produits céréaliers. Sont considérés comme produits céréaliers les produits des sous-positions 0709 90 60 et 0712 90 19, du chapitre 10, des positions 1101, 1102, 1103 et 1104 (en l'état et sans reconstitution) à l'exception de la sous-position 1104 30 et le contenu céréalier des produits relevant des sous-positions 1904 10 10 et 1904 10 90 de la nomenclature combinée. Le contenu céréalier des produits des sous-positions 1904 10 10 et 1904 10 90 de la nomenclature combinée est considéré comme égal au poids de ces produits finaux. Aucune restitution n'est octroyée pour les céréales dont l'origine de l'amidon ne peut pas clairement être établie par analyse