title: Erityiskertomus nro 5/99 Phare-ohjelman rajatylittävästä yhteistyöstä (1994 - 1998) sekä komission vastaukset

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU aid
EU programme
cross-border cooperation
report

text: 21. 2. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 48/1 I (Tiedonantoja) TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN ERITYISKERTOMUS nro 5/99 Phare-ohjelman rajatylitt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) yhteisty(cid:246)st(cid:228) (1994(cid:151)1998) sek(cid:228) komission vastaukset (annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) (2000/C 48/01) SIS˜LLYS Kohdat Sivu JOHDANTO. 1(cid:151)7 YHTEENVETO TARKASTUSHUOMAUTUKSISTA. 8(cid:151)15 PHARE-OHJELMAN RAJATYLITT˜V˜N YHTEISTY(cid:214)N OHJELMAN VAIKUTUKSET. 16(cid:151)65 Vaikutukset aloittain. Liikenne ja viestint(cid:228). Ymp(cid:228)rist(cid:246). Taloudellisten ja inhimillisten voimavarojen kehitt(cid:228)minen. Pienhankerahastot. Politiikan vaikutukset. Vaikutukset paikalliseen ja alueelliseen kehitykseen. Ohjelman rajatylitt(cid:228)v(cid:228)t vaikutukset. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman vaikutukset muun yhteisrahoituksen saamiseksi. 16(cid:151)54 16(cid:151)36 37(cid:151)47 48(cid:151)51 52(cid:151)54 55(cid:151)65 55(cid:151)59 60(cid:151)63 64(cid:151)65 RAJATYLITT˜V˜N YHTEISTY(cid:214)N OHJELMAN TULOKSIIN VAIKUTTAVAT TEKIJ˜T. 66(cid:151)93 Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman perustaminen. 67(cid:151)75 Komission hallinnointij(cid:228)rjestelm(cid:228). 76(cid:151)78 Edunsaajamaiden toteutusolosuhteet. 79(cid:151)83 Hankkeen eri vaiheiden hallinnointi. Suunnittelu. Seuranta ja arviointi. 84(cid:151)90 84(cid:151)87 88(cid:151)90 Uudet Phare-menettelyt. 91(cid:151)93 P˜˜TELM˜T. 94(cid:151)97 Komission vastaukset. 2 3 4 4 4 7 9 9 10 10 10 10 11 11 12 12 13 13 13 13 14 19 C 48/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 2. 2000 JOHDANTO 1. T(cid:228)m(cid:228)n kertomuksen tarkoitus on arvioida Phare-ohjelman rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman vaikutuksia ohjelman viiden ensimm(cid:228)isen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanovuoden (1994(cid:151)1998) aikana ja sen hallinnoinnin vaikuttavuutta sek(cid:228) yhteensovittamista Interreg- ohjelman ja kansallisen yhteisrahoituksen kanssa. 2. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman tavoitteina on asetuksen mukaan (1): a) Auttaa Phare-maiden Euroopan unionin (EU) viereisi(cid:228) alueita voittamaan erityiset kehitysongelmansa. T(cid:228)m(cid:228)n avun on oltava paikallisen v(cid:228)est(cid:246)n edun mukaista ja yhteensopivaa ymp(cid:228)ris- t(cid:246)nsuojelun kanssa. b) Edist(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)verkkojen luomista ja kehitt(cid:228)mist(cid:228) rajan molemmin puolin. 3. N(cid:228)iden tavoitteiden mukaisesti rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjel- man t(cid:228)rkein perustavoite, joka erottaa sen yleisest(cid:228) Phare- ohjelmasta, on halu edist(cid:228)(cid:228) erityisesti raja-alueiden taloudellisia ja yhteiskunnallisia oloja ja yhteyksi(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) poikkeaa Phare- ohjelmasta, jonka avulla on tarkoitus k(cid:228)sitell(cid:228) kansallisen tason ensisijaisia tavoitteita t(cid:228)rkeiden kansallisten ja kansainv(cid:228)listen inf- rastruktuuriyhteyksien kehitt(cid:228)minen mukaan luettuna. 4. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmalle asetettiin tavoitteeksi aut- taa kehitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n EU:n ulkorajoilla sellaista rajatylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) yhteis- ty(cid:246)t(cid:228), jota EU:n rakennerahastoista rahoitetulla Interreg-ohjelmalla jo edistettiin Euroopan unionin sis(cid:228)rajoilla (2). Tarkoitus oli n(cid:228)in ollen my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) Phare-maiden raja-alueille rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman varoja yhteisrahoituksena yhteishankkeisiin sellaisten viereisten EU:n raja-alueiden kanssa, joille voitiin my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) Interreg- rahoitusta. 5. Ohjelman viiden ensimm(cid:228)isen vuoden aikana sidottiin yhteens(cid:228) 820 miljoonaa ecua. T(cid:228)m(cid:228) edustaa noin 18 prosenttia kaikista vuosina 1994(cid:151)1998 sidotuista Phare-varoista. Rajatylit- t(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n varoja on my(cid:246)nnetty taulukossa 1 mainituille interventioalueille. Yksityiskohtaisempi erittely maittain ja aloit- tain on liitteess(cid:228) I. Liite II sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) kartan alueista, joille voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman varoja. Phare-ohjelman rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n toteuttaminen interventioalueittain 31. 12. 1998 Taulukko 1 Sitoumukset Sopimukset Maksut Ala Liikenne ja viestint(cid:228) Ymp(cid:228)rist(cid:246) Summa (milj. ecua) % kaikista rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman sitoumuksista 400,8 194,1 48,9 23,7 Taloudellisten ja inhimillisten voimavaro- jen kehitt(cid:228)minen 119,9 14,6 Pienhankerahastot Muut alat Ohjelmien ja hankkeiden hallinnointi 35,2 23,2 47,2 4,3 2,8 5,8 Summa (milj. ecua) % sitou- muksista Summa (milj. ecua) % sitoumuksista 192,9 80,5 39 28,6 10,5 33,1 48,1 41,5 32,5 81,3 45,3 70,1 47 109,9 56,6 19,1 10,5 3,5 21,2 220,8 27,4 29,2 15,9 29,8 15,1 44,9 27 L(cid:228)hde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Yhteens(cid:228) 820,4 100 384,6 (1) Katso rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)ohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta Keski- ja It(cid:228)-Euroopan maiden ja yhteis(cid:246)n j(cid:228)senvaltioiden kesken Phare- ohjelman mukaisesti 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1628/94 3 artikla (EYVL L 171, 6. 7. 1994, s. 14). (2) Interreg-ohjelma perustettiin vuonna 1990, ja sen rahoitus vuosiksi 1990(cid:151)1994 oli 1 000 miljoonaa ecua. T(cid:228)t(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) nostettiin 2 400 miljoonaan ecuun vuosiksi 1995(cid:151)1999. 21. 2. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 48/3 6. Tarkastus tehtiin vuonna 1998. Siihen sis(cid:228)ltyi k(cid:228)yntej(cid:228) T(cid:154)ekin tasavaltaan, Viroon, Latviaan, Liettuaan, Puolaan ja Sloveniaan. Muiden tukikelpoisten Phare-maiden osalta tarkastukset toimitet- tiin asiakirjojen perusteella (1). Paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) tarkastetut hankkeet edustivat noin 56:ta prosenttia rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjel- masta suoritettujen maksujen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) 31. joulukuuta 1998 (katso liite III). T(cid:228)rkein peruste valittaessa paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) tar- kastettavia hankkeita oli se, ett(cid:228) toimien oli oltava suuruudeltaan yli 0,5 miljoonaa ecua ja ett(cid:228) niiden toteuttaminen oli jo aloitettu. 7. Komissio esitti marraskuussa 1998 arvioinnin Phare-ohjelman yhteydess(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npantavasta rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjel- masta Puolan, T(cid:154)ekin ja Bulgarian osalta. Se painottui ohjelman toteuttamisessa esiintyneiden viiveiden syiden tarkasteluun. Tilin- tarkastustuomioistuin yhtyy moniin arviointikertomuksen p(cid:228)(cid:228)- telmiin, mutta katsoo, ett(cid:228) olisi ollut kiinnitett(cid:228)v(cid:228) enemm(cid:228)n huo- miota sek(cid:228) ohjelman vaikutuksiin ett(cid:228) sen hallinnointiin, josta on vastannut komissio. YHTEENVETO TARKASTUSHUOMAUTUKSISTA 8. Vaikka ohjelman perusteella oli sidottu 820 miljoonaa ecua, sill(cid:228) oli ollut vain v(cid:228)h(cid:228)n vaikutuksia hankkeiden tasolla vuoden 1998 loppuun menness(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) johtui sellaisten rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n vai- kutuksen omaavien hankkeiden puutteesta, jotka olisivat olleet varojen sitomisvaiheessa valmiita toteutettaviksi, sek(cid:228) viiveist(cid:228) hyv(cid:228)ksyttyjen hankkeiden toteuttamisessa (katso kohdat 16(cid:151)55). Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmalla on jo kuitenkin my(cid:246)nteisi(cid:228) vaikutuksia instituutioiden tasolla, koska sen avulla kehitet(cid:228)(cid:228)n rajatylitt(cid:228)vi(cid:228) yhteisty(cid:246)verkkoja (katso kohta 63) ja koska sen avulla edistet(cid:228)(cid:228)n useimmissa maissa rajaseutujen paikallisviranomaisten valmistautumista EU:n rakennerahastojen hallinnointiin (katso kohta 57). Useimmissa maissa rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelma on my(cid:246)s johtanut kansalliseen yhteisrahoitukseen (katso kohta 64). 9. Puolan ja Saksan ohjelman toteuttaminen on edennyt pisim- m(cid:228)lle, mutta yksi suurimpia ongelmia, jota ohjelmalla oli tarkoi- tus poistaa, eli pitk(cid:228)t odotusajat rajanylityspaikoilla, on yh(cid:228) j(cid:228)ljell(cid:228) (katso kohdat 17(cid:151)22). Albanian ja Kreikan, Albanian ja Italian (katso kohta 33) Bulgarian ja Kreikan (katso kohdat 29(cid:151)31 ja 47) sek(cid:228) Slovakian tasavallan ja It(cid:228)vallan ohjelmissa (katso kohta 26) on kaikissa koettu merkitt(cid:228)vi(cid:228) vaikeuksia. 10. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman toteuttamisongelmat joh- tuvat osittain Euroopan parlamentin sit(cid:228) aloitettaessa my(cid:246)nt(cid:228)- m(cid:228)st(cid:228) liian suuresta 150 miljoonan ecun budjetista (katso kohta 67). Kun komissio jakoi t(cid:228)m(cid:228)n budjetin yksitt(cid:228)isille Phare-maille, ei otettu riitt(cid:228)v(cid:228)sti huomioon niiden suhteellista kyky(cid:228) toteuttaa rajatylitt(cid:228)vi(cid:228) hankkeita (katso kohdat 71(cid:151)72). Komissio noudatti politiikkaa, jonka mukaan budjetti sidottiin t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti, vaikka hankkeita ei ollut viel(cid:228) valmisteltu riitt(cid:228)v(cid:228)sti tai niill(cid:228) oli vain v(cid:228)h(cid:228)n vaikutuksia rajatylitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) ja alueellisella tasolla (katso kohta 73). 11. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman vaikutuksia on v(cid:228)hent(cid:228)- nyt hyvin v(cid:228)h(cid:228)inen yhdenmukaistaminen Interreg-ohjelman kanssa. Vain hyvin harvoissa tapauksissa luotiin yhteisi(cid:228) hank- keita. T(cid:228)m(cid:228) johtuu p(cid:228)(cid:228)asiassa Interreg- ja Phare-menettelyjen yhdenmukaistamisen puutteesta (katso kohdat 68(cid:151)70). 12. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman hankkeet ovat olleet hyvin laaja-alaisia, ja (cid:151) varsinkin sellaisissa maissa, joiden alueellinen hallintokapasiteetti on riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n (cid:151) niiss(cid:228) on usein ollut sis(cid:228)l- l(cid:246)llist(cid:228) p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyytt(cid:228) kansallisista Phare-ohjelmista rahoitettu- jen hankkeiden kanssa. Ei ole riitt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin asetettu etusijalle hankkeita, jotka hy(cid:246)dytt(cid:228)v(cid:228)t ensisijaisesti raja-alueiden asukkaita. Jotta raja-alueiden edut otettaisiin asianmukaisesti huomioon, rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmassa olisi keskitytt(cid:228)v(cid:228) suhteellisen pieniin hankkeisiin, joilla on vahva paikallinen tai alueellinen ja rajatylitt(cid:228)v(cid:228) vaikutus. Vaikka Phare-ohjelmaa koskevissa komis- sion uusissa suuntaviivoissa edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) hankkeiden olisi oltava suuruusluokaltaan v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 2 miljoonaa ecua, olisi k(cid:228)y- tett(cid:228)v(cid:228) entist(cid:228) enemm(cid:228)n pienhankerahastoja ja perustettava muun muassa yhteinen pienhankerahasto, jota EU:n ja Phare-maan vie- reisten raja-alueiden paikallisviranomaiset hallinnoisivat yhdess(cid:228) (ks. kohdat 54 ja 91). 13. Phare-maissa olisi toteutettava lis(cid:228)toimenpiteit(cid:228), jotta t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)npanoa hajautettaisiin. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman varoja olisi my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) alueille ja useaksi vuodeksi kerrallaan. Euroalueille (2) olisi annettava enemm(cid:228)n vastuuta hankkeiden yhteensovittamisesta (katso kohdat 54 ja 81). 14. Koska rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman toteutusmenettelyt ovat hajautetumpia kuin kansallisten Phare-ohjelmien toteutus- menettelyt, komission olisi harkittava ohjelman hallinnoinnin vastaavaa hajauttamista, kuitenkin huolehtien samalla siit(cid:228), ett(cid:228) sen edustustoissa on k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) tarkoituksenmukainen henki- l(cid:246)st(cid:246), ja erityisesti siit(cid:228), ett(cid:228) insin(cid:246)(cid:246)rej(cid:228) on riitt(cid:228)v(cid:228)sti (katso koh- dat 76(cid:151)78). Jos komissio voi poistaa ne puutteet, jotka ovat v(cid:228)hent(cid:228)neet 15. ohjelman vaikutuksia p(cid:228)(cid:228)asiassa hankkeiden tasolla, ja kun ote- taan huomioon instituutioiden tasolla saavutetut tulokset, on ole- massa hyv(cid:228) perusta rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman rahoitta- miselle edelleen (katso kohdat 94(cid:151)97). (1) Albania, Bulgaria, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Unkari ja Slovakian tasavalta. (2) Komissiosta riippumattomille yhteis(cid:246)ille It(cid:228)vallan, T(cid:154)ekin tasavallan, Saksan ja Puolan raja-alueilla, jotka ovat vastuussa hankkeiden suun- nittelun yhteensovittamisesta ja jotka koostuvat kuntien, alueiden, kauppakamareiden ja muiden vastaavien elinten edustajista. C 48/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 2. 2000 PHARE-OHJELMAN RAJATYLITT˜V˜N YHTEISTY(cid:214)N OHJEL- MAN VAIKUTUKSET Vaikutukset aloittain Liikenne ja viestint(cid:228) 16. Kuten taulukko 1 osoittaa, l(cid:228)hes puolet Phare-ohjelman rajat- ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman varoista on osoitettu liikenteen ja viestinn(cid:228)n hankkeisiin. 20. Kahden muun t(cid:228)rke(cid:228)n rajanylityshankkeen toteuttaminen Gubinissa (20,8 miljoonaa ecua) ja Olszynassa (15 miljoonaa ecua), jotka my(cid:246)s rahoitettiin vuoden 1994 Puolan ja Saksan rajat- ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta, kesti paljon kauemmin, vaikka rahoitusp(cid:246)yt(cid:228)kirjan mukaan hankkeiden oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) valmistua jou- lukuuhun 1996 menness(cid:228). Olszyna saatettiin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen vasta lokakuussa 1998, ja Gubinin aikataulua muutettiin niin, ett(cid:228) sen oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) valmistua toukokuussa 1999. Viiv(cid:228)stykset johtuvat etu- p(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) siit(cid:228) aivan liian pitk(cid:228)st(cid:228) ajasta, jonka Puolan viranomaiset ja komissio k(cid:228)yttiv(cid:228)t tarjouspyynt(cid:246)asiakirjojen valmisteluun ja sopimustentekoon. Odotusajat n(cid:228)ill(cid:228) kahdella rajanylityspaikalla olivat my(cid:246)s noin kymmenen tuntia. Swiecko, Gubin ja Olszyna kuuluivat niihin kuuteen rajanylityspaikkaan, joilla rajanylityk- seen kului eniten aikaa Euroopassa marraskuussa 1998 (2). Puolan ja Saksan rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman liikennehankkeet 17. Puolan ja Saksan rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmassa sidot- tiin 115 miljoonaa ecua liikenteen alalle p(cid:228)(cid:228)asiassa infrastruktuu- rin ja siihen liittyvien yhdysteiden parantamiseksi useilla t(cid:228)rkeim- mill(cid:228) Puolan ja Saksan v(cid:228)lisill(cid:228) raja-asemilla. N(cid:228)iden hankkeiden tavoitteena oli v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) rajan ylitt(cid:228)miseen erityisesti rahtiliiken- teelt(cid:228) mutta my(cid:246)s paikallisliikenteelt(cid:228) kuluvia pitki(cid:228) odotusaikoja, jotka olivat muodostuneet kaupan lis(cid:228)(cid:228)ntymisen seurauksena vuo- desta 1990 l(cid:228)htien (1). Esimerkiksi vuonna 1994 kuorma-autojen odotusaika Saksan ja Puolan v(cid:228)lisell(cid:228) rajalla oli noin 30 tuntia. 21. Kahdessa muussa hankkeessa Kolbaskowossa (10 miljoonaa ecua) ja Osinow Dolnyssa (1,2 miljoonaa ecua) on parannettu n(cid:228)ille rajanylityspaikoille johtavia liittymi(cid:228). Osinow Dolnyn hank- keen hy(cid:246)dyllisyys on kuitenkin v(cid:228)hentynyt, koska toisin kuin rahoitusp(cid:246)yt(cid:228)kirjassa esitettiin, Saksan viranomaiset eiv(cid:228)t ole avanneet rajanylityspaikkaa kuorma-autoille ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuoje- lusyist(cid:228). Sama kuorma-autoja koskeva rajoitus uhkaa my(cid:246)s v(cid:228)hen- t(cid:228)(cid:228) niiden rahoitettavien suurten parannusten vaikutuksia, jotka kohdistuvat Kostrzynist(cid:228) rajalta Gorzow Wielkopolskiin johta- vaan tiehen (9,4 miljoonaa ecua). Olisi voinut olettaa, ett(cid:228) puolalais- saksalainen yhteinen ohjelmointi- ja valvontakomitea olisi hank- keita valitessaan kiinnitt(cid:228)nyt jo varhain huomiota t(cid:228)llaisiin rajoituksiin (3). 18. Vaikka n(cid:228)m(cid:228) hankkeet kohdistuvat hyvin ensisijaiseen tar- peeseen Puolan ja Saksan raja-alueella, niiden vaikutuksia ovat v(cid:228)hent(cid:228)neet Puolan viranomaisten ja komission viiveet suoritet- tavia t(cid:246)it(cid:228) koskevien sopimusten teossa sek(cid:228) tekij(cid:228)t, jotka liittyv(cid:228)t rajanylitysten riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)(cid:228)n hallinnointiin, Puolan tieverkon huonoon kuntoon ja ymp(cid:228)rist(cid:246)rajoituksiin. Siksi erityisesti kuorma-autoilla oli edelleen huomattavia odotusaikoja vuonna 1998. 19. Vuoden 1994 ohjelmaan sis(cid:228)ltyi yhteisrahoitusta (5,5 mil- joonaa ecua) uudelle rahtiterminaalille t(cid:228)rke(cid:228)ll(cid:228) Swieckon ja Frank- furt an der Oderin raja-asemalla. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjel- masta my(cid:246)nnetty rahoitus (15 prosenttia) t(cid:228)ytti rahoitusaukon, kun Puolan viranomaisten omat varat hankkeen loppuunsaatta- miseksi olivat loppuneet. Hanke valmistui vuoden 1995 puoliv(cid:228)- liss(cid:228) nopeutettujen menettelyjen ansiosta. Hankkeen tuloksena kuorma-autojen odotusajat rajalla ovat lyhentyneet 36 tunnista 10(cid:151)12 tuntiin, mutta t(cid:228)m(cid:228) on yh(cid:228) pitk(cid:228) aika ja huomattavasti enemm(cid:228)n kuin hankkeen tavoitteena ollut 30 minuuttia. Vaikka edelleen jatkuvat odotusajat johtuvat osittain t(cid:228)t(cid:228) rajanylityspaik- kaa k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n liikenteen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n lis(cid:228)(cid:228)ntymisest(cid:228), syin(cid:228) yh(cid:228) pit- k(cid:228)(cid:228)n selvitysmenettelyyn ovat my(cid:246)s terminaalissa ty(cid:246)skentelevien puolalaisten tullivirkailijoiden liian v(cid:228)h(cid:228)inen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja se, ett(cid:228) Puolan viranomaiset eiv(cid:228)t ole rakentaneet erityist(cid:228) liittym(cid:228)(cid:228) rajalta terminaalille. (1) Vuodesta 1990 vuoteen 1994 kuorma-autojen Saksan ja Puolan v(cid:228)li- sen rajan ylityskertojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)ntyi 606 508:sta 1 625 617:(cid:228)(cid:228)n (Puolan liikenneministeri(cid:246)). 22. Raja-asemiin teht(cid:228)vien parannusten vaikutuksia heikent(cid:228)v(cid:228)t my(cid:246)s muut tekij(cid:228)t: a) Noin puolet Saksan ja Puolan rajan ylitt(cid:228)vist(cid:228) kuorma-autoista on kauttakulkumatkalla Puolan it(cid:228)puolella oleviin maihin (4), ja niille aiheutuu vakavia viivytyksi(cid:228) Puolan it(cid:228)rajalla (5). b) Puolan tieverkon kehittym(cid:228)tt(cid:246)myys ja sen rappeutuva fyysi- nen tila. Vuonna 1997 vain 24 prosenttia Puolan p(cid:228)(cid:228)teist(cid:228) oli kunnoltaan tyydytt(cid:228)vi(cid:228) (4). c) Raja-asemien fyysisen infrastruktuurin parannuksiin ei ole liittynyt vastaavia parannuksia raja-asemien hallinnossa (6). (2) Kansainv(cid:228)lisen maantiekuljetusliiton (IRU) kertomus (cid:148)Border Waiting Times(cid:148), marraskuu 1998. (3) Hankkeet valitsee yhteinen ohjelmointi- ja valvontakomitea, jossa komissio toimii tarkkailijana, ennen kuin ne esitet(cid:228)(cid:228)n komission lopullisesti hyv(cid:228)ksytt(cid:228)viksi. (4) L(cid:228)hde: Puolan liikenneministeri(cid:246). (5) Erityisesti Kuznickassa ja Terespolissa Valko-Ven(cid:228)j(cid:228)n rajalla [katso kansainv(cid:228)lisen maantiekuljetusliiton (IRU) raportteja IRU:n internet- sivustolla www. iru. org]. (6) Phare-tulliohjelman arviointi, PricewaterhouseCoopers, 1998. 21. 2. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 48/5 23. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman rahoitusta k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n mer- kitt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin my(cid:246)s useiden Puolan kaupunkien ohitusteiden rahoittamiseen [(Zielona Gora (3,3 miljoonaa ecua), Jelenia Gora (3,8 miljoonaa ecua), Gorzow (10 miljoonaa ecua), Pniewy (3,1 miljoonaa ecua)]. Vaikka n(cid:228)m(cid:228) hankkeet ovatkin sin(cid:228)ns(cid:228) hy(cid:246)dyl- lisi(cid:228), koska ne v(cid:228)hent(cid:228)v(cid:228)t ruuhkautumista, n(cid:228)iden kaupunkien 50(cid:151)150 kilometrin et(cid:228)isyys rajalle tarkoittaa, ett(cid:228) hankkeilla on vain v(cid:228)h(cid:228)n suoria rajatylitt(cid:228)vi(cid:228) vaikutuksia, mink(cid:228) vuoksi olisi ollut aiheellisempaa rahoittaa ne kansallisesta Phare-ohjelmasta. seen linjaan on aiheuttanut sen, ett(cid:228) Chebin kautta kulkee odotet- tua v(cid:228)hemm(cid:228)n liikennett(cid:228) (katso kartta nro 1). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi Phare-sijoituksen j(cid:228)lkeen on merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) liikakapasiteettia: juna- kapasiteetti on lis(cid:228)(cid:228)ntynyt 32 prosenttia, mutta junien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on pysynyt ennallaan. J(cid:228)rjestelykapasiteetti on lis(cid:228)(cid:228)ntynyt 42 pro- senttia, mutta todellisuudessa k(cid:228)siteltyjen tavaravaunujen luku- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) laski 12 prosenttia vuodesta 1995 vuoteen 1997. T(cid:154)ekin tasavallan ja Saksan rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman liiken- nehankkeet T(cid:154)ekin ja It(cid:228)vallan, Slovenian ja It(cid:228)vallan sek(cid:228) Slovakian ja It(cid:228)vallan rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman liikennehankkeet 24. T(cid:154)ekin tasavallan ja Saksan rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjel- masta on liikenteen alalle sidottu 28,3 miljoonaa ecua. T(cid:228)rkein t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) toteutettu rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman lii- kennehanke on ollut Chebin rautatieaseman nykyaikaistaminen (12,9 miljoonaa ecua); Cheb on toiseksi suurin rautatieraja-asema T(cid:154)ekin tasavallan ja Saksan v(cid:228)lill(cid:228). Hanke perustui alun perin Sak- san ja T(cid:154)ekin rautateiden v(cid:228)liseen sopimukseen, jonka mukaan etusija kuului antaa N(cid:252)rnbergin ja Prahan v(cid:228)lisen linjan paran- nuksille. Saksan rautateiden (Deutsche Bahn) huhtikuussa 1996 tekem(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s keskitty(cid:228) sen sijaan N(cid:252)rnbergin ja Dresdenin v(cid:228)li- 25. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmalla on ollut vain v(cid:228)h(cid:228)n vai- kutuksia liikenteen alaan Phare-maiden ja It(cid:228)vallan v(cid:228)listen ohjel- mien tapauksessa huolimatta t(cid:228)m(cid:228)n alan ensisijaisesta asemasta Phare-maiden vuosien 1995(cid:151)1999 monivuotisissa maaohjel- missa. T(cid:154)ekin tasavallan ja It(cid:228)vallan monivuotisessa maaohjel- massa, joka on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n 30 miljoonaa ecua, t(cid:228)rkein rajatylit- t(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta rahoitettava liikennehanke on 1,7 miljoonaa ecua maksava 52 kilometrin pituinen py(cid:246)r(cid:228)tie Lipnon alueella tien liitt(cid:228)miseksi It(cid:228)vallan py(cid:246)r(cid:228)tieverkkoon. Vaikka t(cid:228)m(cid:228) Kartta nro 1 Rautatiet Saksan ja T(cid:154)ekin raja-alueella C 48/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 2. 2000 hanke todenn(cid:228)k(cid:246)isesti lis(cid:228)(cid:228)kin t(cid:228)m(cid:228)n alueen matkailua, rajatylit- t(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmalla ei ole vaikutusta niihin liikenteen alan ongelmiin, joihin viitattiin T(cid:154)ekin tasavallan ja It(cid:228)vallan rajatylit- t(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman monivuotisessa maaohjelmassa, jossa todettiin, ett(cid:228) maaseudun raja-alueen elvytt(cid:228)miseksi on t(cid:228)rke(cid:228)t(cid:228) rakentaa uudelleen, nykyaikaistaa ja laajentaa maantie- ja rauta- tiej(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) sek(cid:228) saattaa ajan tasalle T(cid:154)ekin ja It(cid:228)vallan liiken- nej(cid:228)rjestelmien v(cid:228)linen yhteys raja-alueella (1). 26. Slovenian ja It(cid:228)vallan ohjelman liikennehankkeet rajoittuivat samoin suurelta osin py(cid:246)r(cid:228)teihin, vaikka monivuotisessa maaoh- jelmassa asetettiin etusijalle rajanylityspaikkojen ja niihin liittyv(cid:228)n tieverkon nykyaikaistaminen. Slovakiassa oli ep(cid:228)varmaa, mit(cid:228) vai- kutuksia kahdella vuonna 1998 valmiiksi saadulla hankkeella uusien rajanylityspaikkojen luomiseksi It(cid:228)vallan kanssa (0,4 mil- joonaa ecua) olisi, koska n(cid:228)m(cid:228) kaksi maata eiv(cid:228)t viel(cid:228) olleet p(cid:228)(cid:228)s- seet sopimukseen rajan avaamisesta n(cid:228)ill(cid:228) paikkakunnilla. Samoin kuin edell(cid:228) kohdassa 21 tarkoitettujen hankkeiden kohdalla olisi voinut olettaa, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) kysymykset olisi selvitetty yhteisen ohjelmointi- ja valvontakomitean tasolla ennen rahoitusp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sen tekoa. Bulgarian ja Kreikan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Kreikan, Albanian ja Kreikan sek(cid:228) Albanian ja Italian rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman liikenneohjelmat 27. Niiss(cid:228) rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmissa, joita Albanialla ja Bulgarialla ja entisell(cid:228) Jugoslavian tasavallalla Makedonialla oli Kreikan kanssa, samoin kuin Albanian ja Italian rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmassa noin kolme nelj(cid:228)sosaa varoista on osoitettu maanteiden ja rautateiden infrastruktuurin parantamiseen p(cid:228)(cid:228)asi- assa n(cid:228)iden maiden kautta kulkevien (cid:148)Kreetan k(cid:228)yt(cid:228)vien(cid:148) (2) var- rella (katso taulukko 2 j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)). N(cid:228)m(cid:228) rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman hankkeet on tarkoitus yhdist(cid:228)(cid:228) uusiin, osittain Interreg- ohjelmasta rahoitettuihin investointeihin Kreikassa ja Italiassa. 28. Vuoden 1998 loppuun menness(cid:228) oli saatu valmiiksi hyvin v(cid:228)h(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)asiassa siksi, ett(cid:228) vain v(cid:228)h(cid:228)n valmisteluty(cid:246)t(cid:228) oli saatu valmiiksi siihen menness(cid:228), kun komissio valitsi rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta rahoitettavat hankkeet, ja siksi, ett(cid:228) kansal- listen ja alueellisten viranomaisten hallinnointikapasiteetti oli heikko. Valitut hankkeet ovat yleens(cid:228) olleet kansallisesti t(cid:228)rkeit(cid:228) infrastruktuurihankkeita, mutta niist(cid:228) on ollut vain v(cid:228)h(cid:228)n hy(cid:246)ty(cid:228) itse raja-alueiden v(cid:228)est(cid:246)lle. Useissa tapauksissa hankkeiden arvi- oitu tuotto on alittanut sen v(cid:228)himm(cid:228)istuoton, jonka perusteella komission rahoitusta yleens(cid:228) my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n, tai tuotto on ollut hyvin ep(cid:228)varmaa (3). 29. Bulgariassa sen ja Kreikan v(cid:228)lisen rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman merkitt(cid:228)v(cid:228) uudelleensuuntaaminen, josta komissio, Kreikka ja Bulgaria sopivat vuoden 1997 puoliv(cid:228)liss(cid:228), aiheutti sen, ett(cid:228) varoja keskitettiin t(cid:228)rkeimm(cid:228)n maantien ja rautatien paran- tamiseen liikennek(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228), joka johtaa Kreikan rajalta Bulgarian lounaiskolkasta Dupnicaan, 130 kilometri(cid:228) pohjoiseen. Dupnica sijaitsee noin 30 kilometri(cid:228) rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta rahoitettavan tukikelpoisen raja-alueen ulkopuolella. N(cid:228)iden hank- keiden rakennust(cid:246)iden oletettiin alkavan vasta vuonna 1999 eli viisi vuotta rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman alkamisen j(cid:228)lkeen. 30. Rautatiehankkeen sis(cid:228)iseksi korkokannaksi laskettiin vuonna 1994 vain 3,71 prosenttia, mik(cid:228) perustui Bulgarian viranomaisten 16 miljoonan ecun kustannusarvioon. Hankkeen budjetti on sen j(cid:228)lkeen nostettu 32,2 miljoonaan ecuun, mik(cid:228) on laskenut sis(cid:228)ist(cid:228) korkokantaa entisest(cid:228)(cid:228)n. Komissio on ainoa rahoittaja, vaikka olisi voinut olettaa, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n suuruisen hankkeen rahoitukseen Balkanin alueen tie- ja rautatiehankkeisiin my(cid:246)nnetyt rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman varat (vuosina 1994-1998) Taulukko 2 Sitoumukset yhteens(cid:228) (milj. ecua) Sitoumukset tie- ja rautatiealoilla (milj. ecua) Tie- ja rautatiealoille my(cid:246)nnetty ohjelman osuus % Ohjelma Albania-Kreikka Albania-Italia Bulgaria-Kreikka Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia - Kreikka 45 45 99,6 30 31,2 29,4 82,5 19,7 Yhteens(cid:228) 219,6 162,8 L(cid:228)hde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Rahoitetut Kreetan k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)t VIII (Duerres-Burgas) VIII (Duerres-Burgas) IV (Berliini-Thessaloniki) X (Salzburg-Thessaloniki) 69 65 83 66 74 (1) T(cid:154)ekin tasavallan ja It(cid:228)vallan rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman moni- vuotinen maaohjelma, sivu 19. (2) Kymmenen t(cid:228)llaista Keski- ja It(cid:228)-Euroopan halki kulkevaa k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritettiin toisessa yleiseurooppalaisessa liikennekonferenssissa Kree- talla vuonna 1994. (3) Komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille 23. huhtikuuta 1997 (KOM(97) 172 lopullinen) nimelt(cid:228)(cid:228)n (cid:148)Unionin ja sen naapurimaiden liikenteen infrastruktuuriverkkojen yhdist(cid:228)minen toi- siinsa(cid:148) todetaan, ett(cid:228) komission It(cid:228)-Euroopassa rahoittamien infra- struktuurihankkeiden korkokannan olisi yleisesti oltava v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 10 prosentin luokkaa. 21. 2. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 48/7 olisi osallistunut my(cid:246)s jokin kansainv(cid:228)linen rahoituslaitos. Rau- tatiehankkeen edut itse raja-alueen v(cid:228)est(cid:246)lle ovat v(cid:228)h(cid:228)iset (1). 31. Vastaavasti saman k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)n varrella olevasta maantiehank- keesta (25 miljoonaa ecua) on vain v(cid:228)h(cid:228)n hy(cid:246)ty(cid:228) itse raja-alueelle, vaikka tuon alueen tieverkko on laadultaan riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n (2). Kun- nostustoimet eiv(cid:228)t nimitt(cid:228)in kata tien ensimm(cid:228)ist(cid:228) 20 kilometrin osaa rajalta v(cid:228)h(cid:228)isen liikennem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n vuoksi. 32. Entisess(cid:228) Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa rajatylitt(cid:228)- v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmaa on my(cid:246)s suunnattu uudelleen niin, ett(cid:228) noin 80 prosenttia vuosien 1996(cid:151)1999 monivuotisen maaoh- jelman varoista osoitetaan Skopjesta Thessalonikiin johtavan tien parantamiseen. Parannusten taloudelliset perusteet ovat heikot. Vuonna 1998 Euroopan investointipankki arvioi sis(cid:228)isen korko- kannan olevan 5(cid:151)9 prosenttia riippuen Jugoslavian liittotasaval- lan poliittisesta kehityksest(cid:228). T(cid:228)rkein tieosuus on 48(cid:151)66 kilo- metri(cid:228) rajalta, mik(cid:228) v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) rajatylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) vaikutusta. 33. Albanian rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmissa Italian ja Krei- kan kanssa noin 70 prosenttia (64,6 miljoonaa ecua) vuosien 1994(cid:151)1998 rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmien varoista on my(cid:246)n- netty t(cid:228)rkeimpien valtateiden (cid:151) satamiin johtavat tiet mukaan luettuna (cid:151) kunnostamiseen. Sek(cid:228) rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjel- man rahoitus ett(cid:228) kansallisen Phare-ohjelman rahoitus (18 mil- joonaa ecua) ovat osa rahoittajien, joista Phare on suurin, yhteisi(cid:228) ponnisteluja koota varoja maanteiden murenevan infrastruktuu- rin pelastamiseksi. Ensimm(cid:228)iset rakennusty(cid:246)t alkoivat kuitenkin vasta vuonna 1998, ja niiden toteuttamisessa on esiintynyt vaka- via viiv(cid:228)styksi(cid:228). Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman ja kansallisen Phare-ohjelman varojen k(cid:228)ytt(cid:246) samoihin hankkeisiin osoittaa, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) eiv(cid:228)t ole nimenomaan rajatylitt(cid:228)vi(cid:228) hankkeita. 35. Liettuassa rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta rahoitetaan Liettuan ainoan sataman Klaipedan lauttaterminaalin parannuksia (5 miljoonaa ecua). Merkitt(cid:228)vien viiv(cid:228)stysten j(cid:228)lkeen, jotka aiheu- tuivat etup(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) urakoitsijan riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)st(cid:228) ty(cid:246)suorituksesta ja komission maksujen my(cid:246)h(cid:228)stymisest(cid:228), my(cid:246)s t(cid:228)m(cid:228)n hankkeen oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) valmistua vuoden 1999 alkupuolella. Hanke on taloudel- lisesti perusteltu rahtiliikenteen odotetun merkitt(cid:228)v(cid:228)n kasvun vuoksi. On kuitenkin huomattava, ett(cid:228) samankaltaisia hankkeita toteutettiin Virossa ja Latviassa niin, ett(cid:228) ne rahoitettiin kansain- v(cid:228)listen rahoituslaitosten lainoilla. T(cid:228)m(cid:228) her(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) kysymyksen siit(cid:228), pit(cid:228)isik(cid:246) rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman avustuksia k(cid:228)yt- t(cid:228)(cid:228) sellaisten hankkeiden tukemiseen, jotka ovat luonteeltaan sel- v(cid:228)sti kaupallisia (katso kohta 65 j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)). Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman tietoliikennehankkeet 36. Liettuassa ja Albaniassa rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman varoja on k(cid:228)ytetty tietoliikennehankkeiden rahoittamiseen. Liet- tuassa Klaipedan alueella rahoitettiin optista kuitukaapeliverkkoa (2,7 miljoonaa ecua) osana suurempaa kansallista hanketta, joka rahoitettiin p(cid:228)(cid:228)asiassa Euroopan j(cid:228)lleenrakennus- ja kehityspan- kin lainalla (35 miljoonaa USD). Kuusikymment(cid:228) prosenttia Phare- ohjelmasta rahoitetusta hankkeesta on alueella, jolle ei voi my(cid:246)n- t(cid:228)(cid:228) rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman avustusta. Hankkeen rajatylitt(cid:228)v(cid:228) vaikutus on itse asiassa merkitykselt(cid:228)(cid:228)n toissijainen. Albaniassa on yhteisrahoitettu 1,7 miljoonalla eculla 500 kilo- metrin pituinen merenalainen optinen kaapeli tietoliikenneyhte- yksien rakentamiseksi etel(cid:228)(cid:228)n Kreikkaan ja pohjoiseen Kroatiaan. Yhteys Kroatiaan ei ollut oikeutettu rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjel- man rahoitukseen, koska Albanialla ei ole rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteis- ty(cid:246)n ohjelmaa Kroatian kanssa, ja erityisesti siksi, ett(cid:228) Kroatia sin(cid:228)ns(cid:228) on toistaiseksi Phare-ohjelman ulkopuolella. Ymp(cid:228)rist(cid:246) Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman liikennehankkeet Baltian maissa Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman ymp(cid:228)rist(cid:246)hankkeet Baltian alueella 34. Baltian maissa suurin osa liikenteen alalle my(cid:246)nnetyist(cid:228) varoista oli tarkoitettu satamien infrastruktuurin parantamiseen (11,4 miljoonaa ecua). Latviassa alusliikennej(cid:228)rjestelm(cid:228)n ohjaus- tornin rakentaminen (1,5 miljoonaa ecua) oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) saada p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)kseen vuoden 1999 alkupuolella. Tarvetta parantaa merenkulun turvallisuutta korostetaan komission Latvian j(cid:228)senyyshakemuk- sesta antamassa lausunnossa (3). Hanketta ovat viivytt(cid:228)neet vaka- vasti hankkeen tavoitteiden muuttaminen, Latvian viranomaisten rajallinen kokemus yksityiskohtaisten suunnittelu- ja tarjouspyyn- t(cid:246)asiakirjojen laatimisessa ja komission viiv(cid:228)stynyt ennakkomak- susuoritus urakoitsijalle. (1) Noin puolella niist(cid:228) kunnista, jotka sijaitsevat alueella, jolle voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) rahoitusta rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta, ei ole mit(cid:228)(cid:228)n yhteyksi(cid:228) kansalliseen rautatieverkkoon. (LACE-Phare-hanke, Keskus- teluasiakirja: Bulgaria-Kreikka, 1997) (2) 37:ss(cid:228) prosentissa kunnista, jotka sijaitsevat raja-alueella, jolle voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) rahoitusta rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta, ei ole lain- kaan valtateit(cid:228). (LACE-Phare-hanke, Keskusteluasiakirja: Bulgaria- Kreikka, 1997). (3) Euroopan unionin tiedotteen t(cid:228)ydennysosa nro 10/97. 37. Ymp(cid:228)rist(cid:246) on ollut t(cid:228)rkein ala, jolle rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman varoja on osoitettu Virossa ja Latviassa, ja se on my(cid:246)s Puolan ja Liettuan rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmien t(cid:228)rke(cid:228) osa. Hankkeiden p(cid:228)(cid:228)asiallisena tarkoituksena on puhdistaa It(cid:228)merta, jonka suurimpia saastuttajia ovat Baltian maat ja Puola sek(cid:228) Ven(cid:228)j(cid:228). 38. Vaikka rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman t(cid:228)lle alueelle osoi- tetuilla varoilla onkin t(cid:228)rke(cid:228) rajatylitt(cid:228)v(cid:228) merkitys, k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien varojen v(cid:228)h(cid:228)inen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) verrattuna tarpeiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n tarkoittaa, ett(cid:228) rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmalla voidaan olet- taa olevan vain vaatimattomia vaikutuksia (4). Lis(cid:228)ksi toteutuksen viiv(cid:228)styminen erityisesti Baltian maissa on edelleen v(cid:228)hent(cid:228)nyt ohjelman vaikutusta vuosina 1994(cid:151)1998. N(cid:228)iden viiveiden syyn(cid:228) voidaan p(cid:228)(cid:228)asiassa pit(cid:228)(cid:228) paikallishallintojen kokemuksen (4) Helsingin komission (cid:148)It(cid:228)meren yhteisess(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)toimintaohjel- massa(cid:148), joka kattaa vuodet 1993(cid:151)2012, arvioidaan It(cid:228)meren puh- distamisen kokonaiskustannuksiksi 18 miljardia ecua. C 48/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 2. 2000 puutetta ja komission riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) ohjelmien seurantaa, kunnes se perusti ohjelmien toteutusyksik(cid:246)t Baltian maihin vuoden 1996 lopussa. Siihen asti hankkeiden seuranta oli suoraan komission p(cid:228)(cid:228)toimipaikan vastuulla, mutta ei ole mit(cid:228)(cid:228)n osoituksia siit(cid:228), ett(cid:228) komission virkamiehet olisivat k(cid:228)yneet tutustumassa ymp(cid:228)rist(cid:246)- hankkeisiin. 39. Latviassa rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta (1,9 miljoonaa ecua) annettiin rahoitus putkilinjan valmiiksirakentamista varten; linjaa pitkin johdetaan j(cid:228)tevesi(cid:228) Jurmalasta Riikaan, jossa ne k(cid:228)si- tell(cid:228)(cid:228)n EU:n normien mukaisesti sen sijaan, ett(cid:228) ne laskettaisiin It(cid:228)mereen. Jurmala, joka on 60 000 asukkaan kaupunki It(cid:228)meren rannikolla, tuottaa noin kolme prosenttia Latvian j(cid:228)tevesist(cid:228). Noin 80 prosenttia hankkeesta toteutettiin vuosina 1989(cid:151)1993 kan- sallisella rahoituksella, kunnes hankkeeseen suunnatut Latvian talousarviovarat oli k(cid:228)ytetty loppuun. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta rahoitettu hankeosuus saatiin valmiiksi kaksi vuotta aikataulusta my(cid:246)h(cid:228)ss(cid:228) vuonna 1998, mihin oli suurimpana syyn(cid:228) tarjouspyynt(cid:246)asiakirjojen laatimisesta vastuussa olleen konsultin huono ty(cid:246)suoritus sek(cid:228) asianmukaisten komission suuntaviivojen puuttuminen ty(cid:246)suorituksia koskevien tarjousten arvioimiseksi, mink(cid:228) vuoksi ensimm(cid:228)inen tarjouspyynt(cid:246) jouduttiin peruutta- maan. 40. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta rahoitettiin my(cid:246)s hanke (1,8 miljoonaa ecua) Latvian ongelmaj(cid:228)tteiden ker(cid:228)(cid:228)miseksi. T(cid:228)m(cid:228) hanke saatettiin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen vuoden 1998 loppupuolella; my(cid:246)s kaksi vuotta suunniteltua my(cid:246)hemmin. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa viiveet johtuivat etup(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) konsultin suorittaman toteutettavuustutki- muksen huonosta laadusta sek(cid:228) sopimusten teon viiveist(cid:228), jotka puolestaan aiheutuivat komission suuntaviivojen puuttumisesta. Hanke kattoi vain 800 j(cid:228)tetonnin ker(cid:228)(cid:228)misen, koska t(cid:228)m(cid:228) oli se kansallisen j(cid:228)tteen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228), joka oli arvioitu Phare-varoin rahoitetussa toteutettavuustutkimuksessa. Vuonna 1998 j(cid:228)tteiden kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) arvioitiin uudelleen 2 000 tonniksi. Lis(cid:228)ksi tilin- tarkastustuomioistuimen suorittamaan tarkastukseen (kes(cid:228)kuussa 1998) menness(cid:228) ei ollut ryhdytty j(cid:228)rjestelyihin j(cid:228)tteiden poltta- miseksi niiden ker(cid:228)(cid:228)misen j(cid:228)lkeen. 41. Samanlainen ongelmaj(cid:228)tehuoltoa koskeva hanke rahoitetaan Virossa (2,4 miljoonaa ecua), jossa t(cid:228)llaista j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) ei ole aikaisemmin ollut. Ensimm(cid:228)isen vaiheen, kahden ker(cid:228)ysaseman rakentamisen, odotettiin valmistuvan vuoden 1999 alkupuolella eli kaksi vuotta aikataulusta j(cid:228)ljess(cid:228). Viiv(cid:228)stymiseen olivat suu- relta osin syyn(cid:228) paikalliset poliittiset interventiot samoin kuin pai- kallisviranomaisten kokemuksen puute sek(cid:228) komission riitt(cid:228)vien suuntaviivojen puuttuminen rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman toteuttamiseksi. Latvian tavoin oli viel(cid:228) ratkaistava ker(cid:228)ttyjen ainei- den polttamisongelma. jossa ecua), 42. Liettuassa rahoitetaan hanketta j(cid:228)tevesienk(cid:228)sittelylaitoksen parantamiseksi rannikolla sijaitsevassa Palangan lomakeskuksessa (1,2 miljoonaa It(cid:228)mereen viisi(cid:151)seitsem(cid:228)n kertaa Euroopan unionin normeja enemm(cid:228)n. Hanke on viiv(cid:228)stynyt kolme vuotta, koska komission osallistumi- nen hankkeeseen jouduttiin suuntaamaan suurelta osin uudelleen, kun havaittiin vasta my(cid:246)h(cid:228)isess(cid:228) vaiheessa, ett(cid:228) Liettuan viran- omaiset olivat jo osittain rahoittaneet t(cid:246)it(cid:228) ja laitteita, jotka oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) rahoittaa rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman hankkeesta. saasteita virtaa 43. Puolassa on rahoitettu rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta vuodesta 1995 l(cid:228)htien noin 40 ymp(cid:228)rist(cid:246)hanketta, vaikkakin vain harvoja hankkeita oli saatu valmiiksi vuoden 1998 loppuun men- ness(cid:228). Suurin osa n(cid:228)ist(cid:228) hankkeista koskee j(cid:228)tevesienk(cid:228)sittelylai- tosten rakentamista tai niiden kapasiteetin nostamista. Vaikka 75 prosentissa Puolan 860 kaupungista on j(cid:228)tevesienk(cid:228)sittelylaitos, puolessa j(cid:228)tevesienk(cid:228)sittelylaitoksista ei ole riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kapasiteet- tia (1). Arvioidut kokonaiskustannukset j(cid:228)tevesien k(cid:228)sittelyn saat- tamisesta Euroopan unionin normien mukaiseksi ovat 10 300 miljoonaa ecua, mik(cid:228) j(cid:228)lleen osoittaa sit(cid:228) v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228) vaikutusta, joka rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmalla voi olla (2). 44. Puolan suurimpia ymp(cid:228)rist(cid:246)hankkeita olivat j(cid:228)tevesienk(cid:228)sit- telylaitokset Gubinissa (3,3 miljoonaa ecua) ja Szczecinissa (3,5 miljoonaa ecua). Gubinin hanke on erinomainen esimerkki rajat- ylitt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) yhteisty(cid:246)st(cid:228). Uusi j(cid:228)tevesienk(cid:228)sittelylaitos ei palvele vain Gubinia vaan my(cid:246)s sen viereist(cid:228) Saksan kaupunkia Neisse- joen toisella puolella (3), mik(cid:228) alentaa huomattavasti sek(cid:228) hank- keen investointi- ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)kustannuksia. Vaikka rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman hanketta ei ollut viel(cid:228) kokonaisuudessaan saatettu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen, j(cid:228)tevesienk(cid:228)sittelylaitos avattiin toukokuussa 1998, ja sen ansiosta saasteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on v(cid:228)hentynyt huomat- tavasti EU:n normien mukaisesti. Sit(cid:228) vastoin Szczecinin hanke, jonka komissio hyv(cid:228)ksyi jo vuonna 1995, (kokonaiskustannuk- set: 29,2 miljoonaa ecua) oli yh(cid:228) aloittamatta, koska Szczecinin kaupunginvaltuusto ei ollut saattanut hankkeen suunnittelua p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)kseen. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman ymp(cid:228)rist(cid:246)hankkeet T(cid:154)ekin tasaval- lassa 45. My(cid:246)s T(cid:154)ekin tasavallassa ymp(cid:228)rist(cid:246)alan rahoitustarpeet ovat eritt(cid:228)in suuret, ja yksinomaan j(cid:228)tevesien alalla arvioidaan tarvit- tavan 1 400 miljoonaa ecua (4). Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjel- man varoja k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n varsinkin voimakkaasti saastuneella Pohjois- B(cid:246)(cid:246)min alueella Saksan rajalla, jonka kautta Elbejoki virtaa. Kuten muissa maissa, vaikutukset ovat olleet v(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228), koska toteuttami- nen on viiv(cid:228)stynyt ja koska vain viisi hanketta, jotka kaikki rahoi- tettiin vuoden 1994 talousarviosta, oli saatu valmiiksi vuoden 1998 loppuun menness(cid:228). T(cid:228)rke(cid:228) viiv(cid:228)stysten syy T(cid:154)ekin tasaval- lassa oli julkisia hankintoja koskevan uuden kansallisen lain s(cid:228)(cid:228)- t(cid:228)minen, jonka vuoksi kaikki Phare-tarjouspyynn(cid:246)t olivat pys(cid:228)h- dyksiss(cid:228) 12 kuukauden ajan syyskuuhun 1997 asti. 46. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta rahoitettiin muun muassa viem(cid:228)ri (5,8 miljoonaa ecua), jota pitkin siirret(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)te- vett(cid:228) Usti nad Labemin kaupungista (180 000 asukasta) vastara- kennettuun T(cid:154)ekin tasavallan viranomaisten rahoittamaan j(cid:228)teve- sienk(cid:228)sittelylaitokseen l(cid:228)heisess(cid:228) Nestemicen kaupungissa. T(cid:228)m(cid:228)n ansiosta Ustin kaupunki saastutti Elbe(cid:228) huomattavasti v(cid:228)hemm(cid:228)n vuonna 1998. Toisaalta alueelta Elbeen johdettujen saasteiden kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on pysynyt l(cid:228)hes ennallaan yl(cid:228)virran, erityisesti (1) Ymp(cid:228)rist(cid:246)lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)direktiivin l(cid:228)hent(cid:228)miseen liittyv(cid:228) PO XI:n ker- (2) tomus, kes(cid:228)kuu 1997. (cid:148)Compliance costing for approximation of EU environmental legisla- tion in the CEEC(cid:148), loppuraportti, taulukko 4. 14, toukokuu 1997 (EDC, Irlanti). (3) N(cid:228)m(cid:228) kaupungit olivat alun perin yksi kaupunki, kunnes se jaettiin toisen maailmansodan lopussa. (4) Euroopan unionin tiedotteen t(cid:228)ydennysosa nro 10/97. 21. 2. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 48/9 Prahasta tulevien, saasteiden vuoksi. Rumburkin kaupungissa (v(cid:228)est(cid:246) 14 000) saatettiin vuoden 1997 lopulla my(cid:246)s p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen samanlainen hanke, jossa on mukana my(cid:246)s Saksan kaupunki Seif- hennersdorf. Nejdekiss(cid:228) saatettiin joulukuussa 1997 rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman rahoituksella (6,6 miljoonaa ecua) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- seen h(cid:246)yryputki, johon johdetaan l(cid:228)mp(cid:246) paikalliselta teollisuus- laitokselta, mink(cid:228) ansiosta paikalliset ruskohiilt(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t l(cid:228)m- p(cid:246)voimalat voitiin sulkea ja n(cid:228)in v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) suuresti paikallista ilmansaastumista, joskaan rajatylitt(cid:228)vien vaikutusten laajuudesta ei ole k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) tietoja. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman ymp(cid:228)rist(cid:246)hankkeet Albaniassa, Bul- gariassa ja entisess(cid:228) Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa 47. Albanian, Bulgarian ja entisen Jugoslavian tasavallan Make- donian ekologisista ongelmista huolimatta ymp(cid:228)rist(cid:246)alalle on osoitettu hyvin v(cid:228)h(cid:228)n rahoitusta liikennehankkeiden ensisijaisuu- den vuoksi. Suurin ymp(cid:228)rist(cid:246)hanke on radioaktiivisen j(cid:228)tteen k(cid:228)sittely- ja varastointilaitos Kozloduyn ydinvoimalassa Bulga- riassa (3,7 miljoonaa ecua). T(cid:228)m(cid:228) hanke ei sijaitse Bulgarian ja Kreikan raja-alueella vaan Bulgarian ja Romanian v(cid:228)lisell(cid:228) poh- joisrajalla eli alueella, joka ei kuulunut rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman tukikelpoisiin alueisiin vuosina 1994(cid:151)1998. Taloudellisten ja inhimillisten voimavarojen kehitt(cid:228)minen 48. Useimmissa maissa taloudellisten ja inhimillisten voimava- rojen kehitt(cid:228)mishankkeisiin on osoitettu suhteellisen v(cid:228)h(cid:228)n varoja verrattuna liikenne- ja ymp(cid:228)rist(cid:246)hankkeisiin, ja t(cid:228)rkeimm(cid:228)t poik- keukset ovat Unkari, Slovakia ja Slovenia. Lis(cid:228)ksi useimpia hank- keita on rahoitettu vasta vuodesta 1996 l(cid:228)htien, eik(cid:228) niit(cid:228) ole t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi viel(cid:228) saatu valmiiksi. My(cid:246)nnettyjen varojen v(cid:228)h(cid:228)i- syys heijastaa osittain niit(cid:228) vaikeuksia, joita on yksil(cid:246)it(cid:228)ess(cid:228) t(cid:228)l- laisia hankkeita, joilla on my(cid:246)nteisi(cid:228) vaikutuksia rajan molemmin puolin. Joissakin tapauksissa rajan eri puolilla olevat alueet kil- pailevat taloudellisesti kesken(cid:228)(cid:228)n, mink(cid:228) vuoksi n(cid:228)iden hankkei- den rahoittaminen on arkaluonteisempaa. 49. T(cid:228)m(cid:228)n alan suurin hanke on Collegium Polonicumin perus- taminen Slubiceen Puolan rajalle, ja t(cid:228)t(cid:228) hanketta kehitt(cid:228)v(cid:228)t Frank- furt an der Oderin ja Poznanin yliopistot rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman varoilla (16 miljoonaa ecua) ja Interreg-varoilla (3,2 mil- joonaa ecua), mink(cid:228) lis(cid:228)ksi Puola on osallistunut rahoitukseen noin 8,9 miljoonan ecun osuudella. Collegiumin tarkoituksena on edist(cid:228)(cid:228) yhteist(cid:228) opetus- ja tutkimustoimintaa Saksaa, Puolaa ja Eurooppaa koskevilla aloilla. (1) Vuoden 1998 loppuun menness(cid:228) oli saatettu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen asuntojen rakentaminen 267 opiskelijalle Phare-varoista (4 miljoonaa ecua vuoden 1994 rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta). (1) T(cid:228)rkeimm(cid:228)t hankkeeseen kuuluvat alat ovat oikeustiede, taloustiede, 50. Unkarissa k(cid:228)ytettiin merkitt(cid:228)vi(cid:228) voimavaroja matkailun edis- t(cid:228)miseen kehitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) py(cid:246)r(cid:228)tieverkko, joka liittyi It(cid:228)vallan laajaan verkkoon. Rajan molemmin puolin sijaitsevaa teollisuusaluetta kehitettiin my(cid:246)s Szentgotthard-Heiligenkreuzissa (4,3 miljoonaa ecua). N(cid:228)it(cid:228) hankkeita, joista oli tehty p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s vuonna 1995, ei ollut kuitenkaan viel(cid:228) saatettu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. 51. Slovakian tasavallassa Jarovce-Kittseen teollisuusalueen suun- nitteluhankkeen (0,5 miljoonaa ecua) vaikutukset ovat v(cid:228)henty- neet merkitt(cid:228)v(cid:228)sti. Toteutettavuustutkimus ja hankkeen suunnit- telu, joissa oli alun perin tarkoituksena luoda teollisuusalue Slovakian ja It(cid:228)vallan rajan molemmin puolin, voitiin suorittaa vain Slovakian puolella maiden v(cid:228)lisen yhteisty(cid:246)n puuttumisen vuoksi. Pienhankerahastot 52. Useimmissa rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman edunsaaja- maissa on luotu pienhankerahastoja, joiden tarkoituksena on tukea pienimuotoisia (cid:148)ihmisten v(cid:228)lisi(cid:228)(cid:148) ja (cid:148)pehmeit(cid:228)(cid:148) paikallisia kehitys- toimia. 53. Vuodesta 1996 n(cid:228)m(cid:228) hankkeet ovat kehittyneet t(cid:228)rkeim- m(cid:228)ksi rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman toteuttamiskeinoksi Bal- tian alueella. Yhteens(cid:228) 12 miljoonaa ecua on osoitettu paikallisille, korkeintaan 100 000 ecun kehityshankkeille, joihin osallistuu v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n yksi paikallisviranomainen Phare-ohjelman Baltian alu- een valtioista ja v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n yksi paikallisviranomainen EU:sta. Ulko- puolinen taho (2) palkattiin hallinnoimaan ohjelmaa. Koska komis- sio viivytteli ohjelman perustamisessa, ensimm(cid:228)iset hankkeet aloitettiin vasta vuoden 1998 puoliv(cid:228)liss(cid:228). 54. Albaniaa, Bulgariaa ja entist(cid:228) Jugoslavian tasavaltaa Make- doniaa lukuun ottamatta pienhankerahastoja perustettiin my(cid:246)s muihin rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman maihin, joskaan ne eiv(cid:228)t olleet yht(cid:228) isoja kuin Baltian alueella (3). N(cid:228)iden hankkeiden painopiste oli yleens(cid:228) erilainen kuin Baltian alueen pienhankera- hastoilla, ja ne keskittyiv(cid:228)t (cid:148)ihmisten v(cid:228)lisiin(cid:148) toimiin ja kulttuu- ritoimiin. Niit(cid:228) arvostettiin suuresti raja-alueilla rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhdentymisen keinona ruohonjuuritasolla. Toteuttaminen on ollut my(cid:246)s suhteellisen nopeaa, koska hankkeiden valinta ja hyv(cid:228)ksy- minen on hajautetumpaa kuin rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman muissa osissa. Puolassa ja T(cid:154)ekin tasavallassa pienhankerahastojen hallinnointi on menestyksellisesti delegoitu euroalueille, raja- alueiden yhteis(cid:246)ille, jotka koostuvat kuntien, alueiden, kauppaka- marien ja muiden vastaavien elinten edustajista. (2) Itse asiassa (cid:148)bureau d(cid:146)assistance technique(cid:148) (teknisen tuen toimisto, BAT). (3) Kahdesta kolmeen prosenttiin kunkin maan rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n historia, filosofia ja kielitiede. ohjelman varoista. C 48/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 2. 2000 Politiikan vaikutukset Ohjelman rajatylitt(cid:228)v(cid:228)t vaikutukset Vaikutukset paikalliseen ja alueelliseen kehitykseen 55. Vaikka rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmaa koskevassa asetuk- sessa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman hankkei- den tarkoituksena on (cid:148)edist(cid:228)(cid:228). yhteisty(cid:246)t(cid:228). paikallisv(cid:228)est(cid:246)(cid:228) hy(cid:246)dytt(cid:228)en(cid:148), t(cid:228)m(cid:228)n toteutuminen k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) on vaihdellut. Unkarissa ja Sloveniassa hankkeilla on alusta l(cid:228)htien ollut voima- kas paikallinen painopiste, ja Puolassa, T(cid:154)ekin tasavallassa ja Virossa kehitys t(cid:228)h(cid:228)n suuntaan on voimistunut. Toisaalta on huo- mattava, ett(cid:228) n(cid:228)iss(cid:228) maissa ei ole ollut asianmukaisia aluekehitys- suunnitelmia kyseisi(cid:228) raja-alueita varten, mink(cid:228) vuoksi hankkeet on usein valittu tapauskohtaisesti yhdent(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) niit(cid:228) yleiseen aluekehitysstrategiaan. 60. Valtaosassa rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman hankkeita oli mahdollista yksil(cid:246)id(cid:228) jonkinlaisia rajatylitt(cid:228)vi(cid:228) vaikutuksia, jos- kaan niit(cid:228) ei aina ollut helppo mitata. Esimerkiksi kaikilla ymp(cid:228)- rist(cid:246)hankkeilla on jo l(cid:228)hes m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)nkin mukaan jossain m(cid:228)(cid:228)- rin rajatylitt(cid:228)vi(cid:228) vaikutuksia. N(cid:228)iden vaikutusten voimakkuus vaihteli kuitenkin huomattavasti, ja komissio olisi voinut yksi- l(cid:246)id(cid:228) paremmin vaadittujen rajatylitt(cid:228)vien vaikutusten ensisijaiset muodot ja tasot. 61. Baltian maiden rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmien samoin kuin Puolan ja Baltian alueen sek(cid:228) Albanian ja Italian ohjelmien rajatylitt(cid:228)vi(cid:228) vaikutuksia v(cid:228)hensi se, ett(cid:228) meriraja vaikeutti paikal- lisviranomaisten ja asukkaiden v(cid:228)list(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) rajan molem- min puolin. 56. Bulgariassa, entisess(cid:228) Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa ja Albaniassa suurten kansallisten infrastruktuurihankkeiden korostaminen on v(cid:228)hent(cid:228)nyt merkitt(cid:228)v(cid:228)sti ohjelmien mahdollisia vaikutuksia alueelliseen kehitykseen. 62. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman mahdollisia rajatylitt(cid:228)vi(cid:228) vaikutuksia on v(cid:228)hent(cid:228)nyt rajan molemmat puolet kattavien yhdennettyjen kehityssuunnitelmien puuttuminen. Lis(cid:228)ksi useim- missa tapauksissa taloudellisen kehitystason ep(cid:228)tasapaino EU:n ulkorajojen molemmin puolin est(cid:228)(cid:228) yhteisten strategioiden luo- mista. 57. Maissa (1), joissa paikallishallinnot ovat osallistuneet rajatylit- t(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman hankkeiden suunnittelemiseen ja toteut- tamiseen, yksi rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman suurimpia vai- kutuksia t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) on ollut n(cid:228)iden hallintojen perehdytt(cid:228)minen Euroopan unionin k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)ihin ja menettelyta- poihin. T(cid:228)t(cid:228) voidaan pit(cid:228)(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228) valmistautumisena EU:n raken- nerahastojen tulevaa hallinnointia varten. 58. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta rahoitettu niin kutsuttu (cid:148)ECOS-Ouverture(cid:148) -ohjelma (1994(cid:151)1996: 10 miljoonaa ecua), joka on komission vuonna 1991 perustama ohjelma alueiden v(cid:228)lisen yhteisty(cid:246)n edist(cid:228)miseksi Keski- ja It(cid:228)-Euroopan sek(cid:228) j(cid:228)sen- valtioiden paikallis- ja alueviranomaisten v(cid:228)lill(cid:228), on my(cid:246)s osaltaan lujittanut n(cid:228)iden viranomaisten kapasiteettia Phare-maissa. 59. Useissa maissa kyseisen maan Euroopan unionin alueeseen rajoittuva osa ei suinkaan ole kansallisessa mieless(cid:228) alikehittynyt vaan yksi maan vauraimmista alueista. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta rahoitetut raja-alueet olivat useimmiten huomattavasti vauraampia kuin Phare-maiden muiden osien raja-alueet. N(cid:228)in on etenkin Unkarissa, jossa kaksi kolmesta tukikelpoisesta maakun- nasta ovat maan vauraimpia, ja v(cid:228)h(cid:228)isemm(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin Puolassa ja Slovakian tasavallassa. T(cid:228)m(cid:228) eroaa merkitt(cid:228)v(cid:228)sti j(cid:228)senvaltioiden tilanteesta, joissa Phare-maiden vastaiset raja-alueet kuuluvat yleens(cid:228) maan k(cid:246)yhimpiin alueisiin. Vaikka rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteis- ty(cid:246)n ohjelmalla onkin my(cid:246)nteisi(cid:228) vaikutuksia tukikelpoisiin raja- alueisiin, sen tarkoituksena ei ole edist(cid:228)(cid:228) niiden ja Phare-maiden muiden osien alueellisten erojen ratkaisua. T(cid:228)t(cid:228) ongelmaa olisi k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228) erityisill(cid:228) aluepoliittisilla v(cid:228)lineill(cid:228). (1) Viro, Latvia, T(cid:154)ekin tasavalta, Unkari, Puola ja Slovenia. 63. Ohjelman merkitt(cid:228)v(cid:228) vaikutus on ollut se, ett(cid:228) instituutioi- den v(cid:228)linen yhteisty(cid:246) Phare-maiden ja EU:n j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228) on lis(cid:228)(cid:228)ntynyt ohjelman my(cid:246)t(cid:228). Ensiksikin yhteisty(cid:246)t(cid:228) on synty- nyt, kun on perustettu yhteisi(cid:228) ohjelmointi- ja valvontakomiteoita rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmaa koskevan asetuksen mukaisesti. N(cid:228)iss(cid:228) komiteoissa, joiden teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on valita rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteis- ty(cid:246)n ohjelman hankkeet ja seurata niiden toteuttamista, on EU:n j(cid:228)senvaltion sek(cid:228) rajan toisella puolella olevan Phare-maan edus- tajia. Tiiviimpi(cid:228) alemman tason yhteyksi(cid:228) on yleens(cid:228) kehittynyt n(cid:228)iden komiteoiden ty(cid:246)ryhmien sek(cid:228) erilaisten rajatylitt(cid:228)vien elin- ten kautta, joita on perustettu yksil(cid:246)im(cid:228)(cid:228)n ja toteuttamaan raja- tylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmien hankkeita. Hankkeiden tasolla useimmat edunsaajat vahvistivat, ett(cid:228) hankkeet ovat johtaneet uusiin yhteyksiin tai entisten yhteyksien lujittumiseen rajan eri puolilla olevien tahojen v(cid:228)lill(cid:228). Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman vaikutukset muun yhteis- rahoituksen saamiseksi 64. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman my(cid:246)nteinen piirre useim- missa Phare-maissa on ollut my(cid:246)s rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjel- man hankkeiden yhteisrahoitus kansallisista talousarvioista, ja t(cid:228)m(cid:228) on ollut ensimm(cid:228)inen kerta kun j(cid:228)rjestelm(cid:228)llist(cid:228) kansallista yhteisrahoitusta on tapahtunut Phare-ohjelman yhteydess(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) merkitsee t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) askelta kohti EU:n rakennerahastojen edellyt- t(cid:228)mi(cid:228) yhteisrahoitusj(cid:228)rjestelyj(cid:228). Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjel- maa koskevan asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa kannustetaan t(cid:228)l- laiseen yhteisrahoitukseen, ja komissio on pyrkinyt vaatimaan, ett(cid:228) kansallinen yhteisrahoitus on v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 25 prosenttia hank- keen arvosta. Vain Albania, Bulgaria ja entinen Jugoslavian tasa- valta Makedonia eiv(cid:228)t ole t(cid:228)ytt(cid:228)neet t(cid:228)t(cid:228) vaatimusta. Maan pak- kolunastukseen kansallisten talousarviovarojen puute uhkasi Albaniassa tieohjelman toteu- tusta. tarvittavien riitt(cid:228)vien 21. 2. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 48/11 65. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmaa koskevan asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) aina kun (cid:148)yhteis(cid:246)n avustuk- sella rahoitetaan toimintaa, josta syntyy tuloa, komissio vahvistaa toimivaltaisten viranomaisten kanssa neuvotellen t(cid:228)t(cid:228) rahoitusta koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, joihin voi kuulua hankkeen tuottamilla varoilla tai alkuper(cid:228)isten avustusten takaisinmaksuilla toteutettava yhteis- rahoitus(cid:148). Huolimatta siit(cid:228), ett(cid:228) useat rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman hankkeet todellakin synnytt(cid:228)v(cid:228)t tuloa, komissio ei ole toteuttanut toimenpiteit(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n artiklan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanemiseksi, jonka se on yksinkertaisesti sivuuttanut. RAJATYLITT˜V˜N YHTEISTY(cid:214)N OHJELMAN TULOKSIIN VAI- KUTTAVAT TEKIJ˜T 66. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman vaikutukset viisi vuotta ohjelman aloittamisen j(cid:228)lkeen ja 820 miljoonan ecun sitomisen j(cid:228)lkeen ovat kaiken kaikkiaan vaatimattomia erityisesti hankkei- den kohdalla. Kertomuksen t(cid:228)ss(cid:228) jaksossa pyrit(cid:228)(cid:228)n yksil(cid:246)im(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228)n t(cid:228)rkeimm(cid:228)t syyt. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman perustaminen 70. Lis(cid:228)ksi alueperiaate on est(cid:228)nyt k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) Interreg-varoja rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman hankkeiden yhteisrahoitukseen Phare-maissa ja rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) Interreg-ohjelmien yhteisrahoitukseen j(cid:228)senvaltioissa, vaikka t(cid:228)l- lainen yhteisrahoitus oli yksi t(cid:228)rkeimmist(cid:228) rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteis- ty(cid:246)n ohjelman luomisen syist(cid:228). 71. Jakaessaan rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman kokonaisbud- jettia yksitt(cid:228)isille Phare-maille ohjelman kahtena ensimm(cid:228)isen(cid:228) vuotena komissio ei ottanut riitt(cid:228)v(cid:228)sti huomioon eri maiden eri- laisia k(cid:228)ytt(cid:246)valmiuksia, kun ajatellaan niiden paikallisviranomais- ten hallinnointikapasiteettia sek(cid:228) olemassa olevia yhteisty(cid:246)raken- teita Phare-maiden ja niiden naapureina olevien EU:n j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228). Phare-ohjelman yhteydess(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npan- tavasta rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta osoitetut varat ovat useiden maiden kohdalla liian suuret verrattuina niille my(cid:246)nnet- tyihin kansallisiin Phare-varoihin; n(cid:228)in on erityisesti T(cid:154)ekin tasa- vallassa, jossa rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta my(cid:246)nnetyt varat ovat 43 prosenttia t(cid:228)lle maalle Phare-ohjelmasta vuosiksi 1995(cid:151)1999 my(cid:246)nnetyist(cid:228) kokonaisvaroista. 67. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman perustamisesta sovittiin Euroopan parlamentin, Eurooppa-neuvoston ja Euroopan komis- sion kokouksessa kes(cid:228)kuussa 1993. Parlamentin vaatimuksesta rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman vuoden 1994 budjetiksi vah- vistettiin 150 miljoonaa ecua, vaikka komissio pyrki rajoittamaan sen 20 miljoonaan ecuun (1). Budjettia korotettiin harkitsematta riitt(cid:228)v(cid:228)sti Phare-maiden todellista k(cid:228)ytt(cid:246)kapasiteettia. 72. Vaikka Bulgarialla on osoittautunut olevan erityisen rajalliset valmiudet k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) varoja hankkeisiin, joilla on todellisia vaikutuk- sia raja-alueisiin, komissio on kuitenkin pyrkinyt yll(cid:228)pit(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n monivuotisessa maaohjelmassa m(cid:228)(cid:228)ritellyt m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi, kun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja ei sidottu lainkaan vuosina 1996 ja 1997, vuonna 1998 sidottiin Bulgarian ja Kreikan rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteis- ty(cid:246)n ohjelmasta 51 miljoonaa ecua toimiin, joilla ei ollut selke(cid:228)(cid:228) rajatylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) vaikutusta tukikelpoisiin alueisiin. 68. Euroopan parlamentin kanta oli, ett(cid:228) rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteis- ty(cid:246)n ohjelmaa voitaisiin toteuttaa samojen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaan kuin Interreg-ohjelmaa. Vaikka rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmaa koskevassa asetuksessa pyrittiin mahdollisimman tarkoin seuraa- maan Interreg-asetusta, varainhoitoasetus esti menettelyjen yhden- mukaistamisen, koska Phare-maihin sovelletaan varainhoitoase- tuksen IX osaston s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), joissa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n erilaisista ohjelmien valintaa ja toteutusta koskevista j(cid:228)rjestelyist(cid:228), kun yhteis(cid:246)n varoja k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n Euroopan unionin ulkopuolella. T(cid:228)m(cid:228) on haitannut voimakkaasti rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman ja Interreg- ohjelman yhteisten hankkeiden luomista. 69. Komissio hyv(cid:228)ksyi Interreg-ohjelman viisivuotiskaudeksi (1995(cid:151)1999), ja hankkeiden valinta ja niiden toteuttamisen val- vonta on j(cid:228)senvaltioiden vastuulla. Toisaalta rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteis- ty(cid:246)n ohjelmaa voidaan toteuttaa vain vuosittain sidottavilla m(cid:228)(cid:228)- ja komissio on vastuussa hankkeiden valinnasta ja r(cid:228)rahoilla, niiden toteuttamisen valvonnasta. (1) Katso vuoden 1994 alustavaan talousarvioesitykseen liittyv(cid:228) oikaisu- kirjelm(cid:228) nro 1, SEC(93) 1588 lopullinen, Bryssel, 8. 10. 1993. 73. Vaikka komissio sitoi rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman bud- jetin t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti joka vuosi paitsi vuonna 1997, maksum(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)rahojen k(cid:228)ytt(cid:246)aste on ollut johdonmukaisesti alhainen, kuten taulukko 3 j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) osoittaa. Alhainen toteutusaste johtuu suu- relta osin k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ksi asetetun budjetin suuruudesta verrattuna aitojen toteutuskelpoisten rajatylitt(cid:228)vien hankkeiden suhteellisen v(cid:228)h(cid:228)iseen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)m(cid:228) on suora seuraus komission periaat- teesta pyrki(cid:228) t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti sitomaan k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)rahat olosuhteista riippumatta. 74. Komissio on k(cid:228)ytt(cid:228)nyt laajasti konsulttiyrityst(cid:228) monivuotis- ten maaohjelmien laatimiseen rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman toteuttamista varten, vaikka normaalisti komission yksik(cid:246)iden olisi pit(cid:228)nyt huolehtia ohjelmaty(cid:246)st(cid:228) yhdess(cid:228) Phare-maiden viran- omaisten kanssa. Alue- ja paikallisviranomaisten kanssa ei neu- voteltu riitt(cid:228)v(cid:228)sti ohjelmien laatimisvaiheessa. C 48/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 2. 2000 Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen k(cid:228)ytt(cid:246) (vuosina 1994-1998) Taulukko 3 Vuosi Maksusitou- musm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat (milj. ecua) Todelliset sitoumukset (milj. ecua) K(cid:228)ytetty prosenttiosuus Maksum(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)rahat (milj. ecua) Todelliset maksut (milj. ecua) K(cid:228)ytetty prosenttiosuus 1994 1995 1996 1997 1998 150,0 169,0 180,0 279,9 180,0 Yhteens(cid:228) 958,9 L(cid:228)hde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 150,0 169,0 180,0 141,0 180,0 820,0 100 100 100 50 100 86 100,0 95,2 161,0 179,9 185,0 721,1 26,5 35,2 71,3 109,7 168,5 411,2 27 37 44 61 91 57 75. Useilla aloilla komissio ei riitt(cid:228)v(cid:228)sti m(cid:228)(cid:228)ritellyt rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman toteutusmenettelyj(cid:228): viranomaisten osallistuminen rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmaan lis(cid:228)(cid:228)ntyi. a) T(cid:228)rkein komission laatima rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman suuntaviiva-asiakirja rajoittuu p(cid:228)(cid:228)asiassa tuen ohjelmointiin, ja se on olemassa vain luonnoksena, joten on ep(cid:228)varmaa, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin asiakirjaa on sovellettava (1). b) Kun rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelma k(cid:228)ynnistettiin, yleist(cid:228) Phare-ohjelmaa toteutettiin suurelta osin palvelusopimusten avulla; rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmaa sit(cid:228) vastoin toteute- taan p(cid:228)(cid:228)asiassa ty(cid:246)suorituksia koskevien sopimusten avulla. Suuntaviivat ty(cid:246)suorituksia koskevia sopimuksia varten laa- dittiin kuitenkin vasta tammikuussa 1998 (2). c) Vaikka pienhankerahastoilla on ollut t(cid:228)rke(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228) rajatylit- t(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmassa vuodesta 1995 eli siit(cid:228) alkaen kun n(cid:228)ille rahoitusv(cid:228)lineille osoitettiin ensimm(cid:228)ist(cid:228) kertaa rahoitusta, t(cid:228)t(cid:228) alaa koskevat suuntaviivat annettiin vasta huh- tikuussa 1997. Komission hallinnointij(cid:228)rjestelm(cid:228) 76. Varainhoitoasetuksessa komissiolle annetaan kokonaisvastuu ulkosuhteisiin my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) tuesta (katso kohdat 68(cid:151)69 edell(cid:228)), mutta rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanomenet- telyt ovat olleet tarpeettoman ty(cid:246)l(cid:228)it(cid:228) ja hajauttaminen Phare- maissa sijaitseviin komission edustustoihin alkoi vasta vuonna 1998. T(cid:228)m(cid:228) delegoinnin puute vallitsi siit(cid:228) huolimatta, ett(cid:228) ohjel- man tavoitteiden mukaisesti rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmaa on toteutettu useimmissa edunsaajamaissa hajautetummin kuin kan- sallisia Phare-ohjelmia. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komission edustustojen panoksen olisi pit(cid:228)nyt kasvaa sit(cid:228) mukaa kuin paikallis- ja alue- 77. Baltian alueella ja Sloveniassa rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjel- maa toteutettiin komission keskitettyjen menettelyjen mukaisesti, ja komission p(cid:228)(cid:228)toimipaikan oli hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) ja allekirjoitettava kaikki sopimukset. Muissa maissa, joissa oli k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) niin kutsuttu (cid:148)Phare-ohjelman hajautettu t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:148), komis- sion p(cid:228)(cid:228)toimipaikan oli hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) kaikki edunsaajien tekem(cid:228)t yli 500 000 ecun sopimukset. Lis(cid:228)ksi ei vain komission edustus- tojen vaan my(cid:246)s PO I/A:n kahden eri yksik(cid:246)n oli hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) kaikki ty(cid:246)ohjelmat, jotka muodostavat perustan varojen siirt(cid:228)mi- seksi komissiolta edunsaajamaille. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi Puolan rajatylit- t(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman osalta komissiolta sopimusten hyv(cid:228)k- symiseen mennyt keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen aika oli 80 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) ja ty(cid:246)ohjelmien tapauksessa 73 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228). 78. Infrastruktuuria koskevien investointihankkeiden merkityk- sest(cid:228) huolimatta komission edustustojen henkil(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228) ei ollut riitt(cid:228)v(cid:228)sti p(cid:228)tevi(cid:228) insin(cid:246)(cid:246)rej(cid:228). Esimerkiksi Puolan ja Albanian edustustojen henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:246)n ei kuulunut p(cid:228)tevi(cid:228) ulkomaisia insi- n(cid:246)(cid:246)rej(cid:228). Edunsaajamaiden toteutusolosuhteet 79. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman vaikutuksia ovat t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) haitanneet my(cid:246)s edunsaajamaiden toteutusymp(cid:228)rist(cid:246)n vaikeudet. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelma on monialaisuutensa ja hajautetun luonteensa vuoksi ensiksikin aiheuttanut edunsaa- jamaissa huomattavasti enemm(cid:228)n koordinointivaikeuksia kuin muut Phare-ohjelmat. (1) Phare- ja Interreg-ohjelman rajatylitt(cid:228)v(cid:228) yhteisty(cid:246): monivuotisen ohjel- moinnin ehdotetut suuntaviivat (elokuu 1994). (2) Phare-ohjelman hajautetun t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoj(cid:228)rjestelm(cid:228)n k(cid:228)sikirja, nide 1. 80. Hajautetun t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoj(cid:228)rjestelm(cid:228)n mukaisesti rajatylit- t(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmaa valvovat ohjelman hallinnointiyksik(cid:246)t. Vaikka olisi voinut odottaa, ett(cid:228) aluekehityksest(cid:228) vastaavat hallin- jo perustettu kansallisia Phare-varoja nointiyksik(cid:246)t, jotka oli 21. 2. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 48/13 varten, olisivat valvoneet rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmaa, t(cid:228)t(cid:228) ohjelmaa varten perustettiin uusia hallinnointiyksik(cid:246)it(cid:228). Bulga- riassa ja T(cid:154)ekin tasavallassa n(cid:228)m(cid:228) hallinnointiyksik(cid:246)t aloittivat toiminnan vasta vuonna 1998, vaikka niiden perustamiseen oli jo k(cid:228)ytetty 1,1 ja 1,5 miljoonaa ecua. Kaikki hallinnointiyksik(cid:246)t perustettiin p(cid:228)(cid:228)kaupunkeihin, ja j(cid:228)tettiin kokonaan ottamatta huo- mioon se, ett(cid:228) hankkeet sijaitsivat raja-alueilla. T(cid:228)m(cid:228) on usein hei- kent(cid:228)nyt ohjelmien hallinnoinnin tehokkuutta ja vaikuttavuutta. 81. Phare-maiden keskushallinnot ovat vaikuttaneet eri tavoin, mutta aina merkitt(cid:228)v(cid:228)sti, rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmaan eri- tyisesti hankkeiden valintavaiheessa. T(cid:228)m(cid:228) suuntaus on vasta (cid:228)skett(cid:228)in alkanut muuttua, kun useimmat Phare-maat ovat ryh- tyneet toteuttamaan uudistuksia, joiden tavoitteena on niiden hal- linnon hajauttaminen. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) ohjelmalla on ollut v(cid:228)hem- m(cid:228)n institutionaalisia vaikutuksia paikallisviranomaisiin, kuin sill(cid:228) olisi voinut olla. 82. Silt(cid:228) osin kuin paikallis- ja alueviranomaiset ovat aktiivisesti osallistuneet rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmaan, t(cid:228)m(cid:228) on v(cid:228)ist(cid:228)- m(cid:228)tt(cid:228) osaltaan hidastanut ohjelman toteuttamista ja n(cid:228)in v(cid:228)hen- t(cid:228)nyt vaikutuksia hankkeiden tasolla, koska useimmilla n(cid:228)ist(cid:228) tahoista on vain v(cid:228)h(cid:228)n hallinnointikokemusta. Tilanteen korjaa- miseksi paikallis- ja alueviranomaisille olisi pit(cid:228)nyt antaa hanke- tasolla laajemmin teknist(cid:228) apua, joka on suurelta osin keskittynyt p(cid:228)(cid:228)kaupungeissa oleviin hallinnointiyksik(cid:246)ihin. 83. Bulgariassa vuonna 1996 ja Albaniassa vuonna 1997 vallin- nut taloudellinen ja poliittinen kriisi aiheutti vakavan keskeytyk- sen rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n ohjelman toteuttamiseen n(cid:228)iss(cid:228) maissa. Hankkeen eri vaiheiden hallinnointi Suunnittelu 84. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman toteuttamista ovat hai- tanneet vuotuisiin talousarviom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoihin liittyv(cid:228)t rajoitukset. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi hankkeet on usein jouduttu jakamaan vuotuisiin jaksoihin ilman, ett(cid:228) tulevien jaksojen rahoituksesta on ollut takeita, ja sopimuksista on jouduttu esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n uudet tarjous- pyynn(cid:246)t. Lis(cid:228)ksi Interreg-ohjelmasta poiketen rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteis- ty(cid:246)n ohjelman varoja jaetaan vain kansallisella eik(cid:228) alueellisella tasolla, mik(cid:228) est(cid:228)(cid:228) alueellisen suunnittelun ja koordinoinnin Interreg-ohjelman kanssa. 85. Komissio sitoo vuotuiset varat yleens(cid:228) l(cid:228)hell(cid:228) varainhoito- vuoden loppua. N(cid:228)in tapahtuu siit(cid:228) huolimatta, ett(cid:228) joidenkin ohjelmien kohdalla, erityisesti Puolan ja Saksan ohjelmassa, yhtei- nen ohjelmointi- ja valvontakomitea hyv(cid:228)ksyy hankkeet yleens(cid:228) vuoden alussa. lassa infrastruktuurihankkeiden toteuttaminen alkoi keskim(cid:228)(cid:228)rin 20 ja 26 kuukautta rahoitusp(cid:246)yt(cid:228)kirjan allekirjoittamisen j(cid:228)lkeen. Tietyiss(cid:228) tapauksissa, erityisesti Albanian laajoissa tienrakennus- hankkeissa, toteutettavuustutkimuksia ei ollut edes saatettu lop- puun hankkeita hyv(cid:228)ksytt(cid:228)ess(cid:228). 87. Vaikka rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta on etup(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) rahoitettu infrastruktuurihankkeita, komissio ei ole pyrkinyt hank- kimaan suurimpaan osaan n(cid:228)ist(cid:228) hankkeista yhteisrahoitusta kan- sainv(cid:228)lisilt(cid:228) rahoituslaitoksilta, mit(cid:228) K(cid:246)(cid:246)penhaminassa kokoon- tuneen 1993 edellytettiin, kun hyv(cid:228)ksyttiin Phare-varojen k(cid:228)ytt(cid:246) infrastruktuu- rihankkeisiin. Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) vuonna Seuranta ja arviointi 88. Yhteisill(cid:228) ohjelmointi- ja valvontakomiteoilla on ollut t(cid:228)rke(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228) hankkeita valittaessa, mutta ne ovat yleens(cid:228) osallistuneet vain v(cid:228)h(cid:228)isess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin hankkeiden toteutuksen valvontaan, ja ne ovat vain harvoin toteuttaneet korjaavia toimenpiteit(cid:228) varmis- taakseen, ett(cid:228) ohjelmat t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t tavoitteensa. 89. Vaikka komissio virallisesti k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)kin loogisen kehyksen menetelm(cid:228)(cid:228) (1) hankkeiden seurannan ja arvioinnin mahdollista- miseksi, hankkeiden edistymisen mittaamiseen k(cid:228)ytetyt indikaat- torit ovat vain harvoin tarkkoja, eik(cid:228) vastuuta seurantatietojen hankkimisesta koskaan m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228). 90. Vuotuiset seuranta- ja arviointikertomukset, joita konsultit laativat komissiolle kaikista Phare-ohjelmista rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteis- ty(cid:246)n ohjelma mukaan luettuna, ovat hy(cid:246)dyllisi(cid:228), mutta niiss(cid:228) kes- kityt(cid:228)(cid:228)n pikemminkin tuloksiin kuin vaikutuksiin. Komissio ei ole luonut j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) loppuun saatettujen hankkeiden vaikutus- ten arvioimiseksi, eik(cid:228) rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman koko- naisarvioinnissa marraskuussa 1998 k(cid:228)sitelty t(cid:228)t(cid:228) kysymyst(cid:228) riit- t(cid:228)v(cid:228)sti (katso kohta 7). Komissio ei ole esitt(cid:228)nyt vuotuista kertomusta rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman toteuttamisesta, mist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n asetuksen 11 artiklassa. Uudet Phare-menettelyt 91. Vuonna 1998 komissio otti k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n useita aloitteita, jotka vaikuttavat Phare-ohjelman yhteydess(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npantavaan rajat- ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmaan. Koko Phare-ohjelman kattaviin uusiin periaatteellisiin suuntaviivoihin (2) sis(cid:228)ltyi vaatimus, jonka mukaan Phare-hankkeiden v(cid:228)himm(cid:228)iskoon olisi oltava 2 miljoo- naa ecua. Vaikka t(cid:228)m(cid:228) l(cid:228)hestymistapa saattaakin p(cid:228)te(cid:228) kansallisiin Phare-hankkeisiin, se ei sovi rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman tavoitteeseen, jonka mukaan ohjelmasta tuetaan suhteellisen pie- ni(cid:228) paikallis- ja alueviranomaisten hallinnoimia paikallisia hank- keita. 86. Useimmissa tapauksissa hankkeen toteuttaminen alkaa vasta vuoden tai kaksi vuotta hankkeen hyv(cid:228)ksymisen j(cid:228)lkeen, koska edunsaajat eiv(cid:228)t ole laatineet tarjouspyynt(cid:246)(cid:246)n liittyvi(cid:228) asiakirjoja hanketta hyv(cid:228)ksytt(cid:228)ess(cid:228). Esimerkiksi Puolassa ja T(cid:154)ekin tasaval- (1) Hankkeiden hallinnointiv(cid:228)line, jonka tarkoituksena on yhdent(cid:228)(cid:228) suun- nittelu, seuranta ja arviointi. (2) Komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s j(cid:228)senyytt(cid:228) hakeneissa valtioissa toteutettavia Phare- ohjelmia koskevista suuntaviivoista vuosiksi 1998(cid:151)1999, SEC(1998) 1012 lopullinen, Bryssel 15. 6. 1998. C 48/14 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 2. 2000 92. Vuoden 1999 talousarviosta on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ensimm(cid:228)isen kerran osoittaa enint(cid:228)(cid:228)n kolmannes rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman kokonaisbudjetista Phare-maiden v(cid:228)liseen rajatylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n yhteis- ty(cid:246)h(cid:246)n. T(cid:228)ll(cid:228) toimenpiteell(cid:228) tunnustetaan se, kuinka t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) on osoittaa voimavaroja suhteellisesti k(cid:246)yhemmille raja-alueille, jotka eiv(cid:228)t rajoitu Euroopan unionin alueeseen (katso kohta 59 edell(cid:228)). Tarvitaan lis(cid:228)tutkimuksia kunkin Phare-maan sis(cid:228)isen alueellisen ep(cid:228)tasapainon k(cid:228)sittelemiseksi ja sen m(cid:228)(cid:228)rittelemiseksi, tarvi- taanko muita v(cid:228)lineit(cid:228). 93. Rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmaa koskeva uusi asetus annet- tiin vuoden 1998 lopulla (1). Siin(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n parantamaan rajatylit- t(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman ja Interreg-ohjelman v(cid:228)list(cid:228) ohjelmoin- tity(cid:246)t(cid:228), mutta siin(cid:228) ei voida k(cid:228)sitell(cid:228) erilaisten toteutusmenettelyjen aiheuttamaa p(cid:228)(cid:228)ongelmaa. Sek(cid:228) uuden asetuksen osalta ett(cid:228) varo- jen osoittamiseksi eri Phare-maiden v(cid:228)lisille raja-alueille olisi ollut parempi ottaa t(cid:228)llaiset t(cid:228)rke(cid:228)t muutokset k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n vuoden 1999 j(cid:228)lkeen, ottaen huomioon kauden 1995(cid:151)1999 monivuotiset maa- ohjelmat; n(cid:228)in olisi v(cid:228)ltetty nykyisille ohjelmille aiheutuneet h(cid:228)i- ri(cid:246)t. P˜˜TELM˜T 94. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, ett(cid:228) Phare-ohjelman yhtey- dess(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npantavalla rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmalla on jo viiten(cid:228) ensimm(cid:228)isen(cid:228) toteutusvuotena ollut my(cid:246)nteisi(cid:228) vaiku- tuksia instituutioiden tasolla. T(cid:228)m(cid:228) on ollut seurausta yhteisten ohjelmointi- ja valvontakomiteoiden puitteissa kehittyneest(cid:228) yhteisty(cid:246)st(cid:228) sek(cid:228) rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman hankkeiden suunnittelun ja t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon alalla syntyneest(cid:228) alue- ja paikal- lisviranomaisten v(cid:228)lisest(cid:228) laajemmasta yhteisty(cid:246)st(cid:228). Varsinaisten hankkeiden vaikutukset eiv(cid:228)t kuitenkaan olleet vuosina 1994(cid:151)1998 yht(cid:228) tyydytt(cid:228)vi(cid:228). 95. Ohjelman t(cid:228)rkeimm(cid:228)t my(cid:246)nteiset puolet ovat seuraavat: d) Perustetut pienhankerahastot ovat osoittautuneet onnistu- neeksi innovaatioksi rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n vaalimiseksi ruo- honjuuritasolla. Albaniassa, Bulgariassa ja entisess(cid:228) Jugoslavian tasavallassa Make- doniassa ohjelmaa toteutettiin kuitenkin ilman, ett(cid:228) paikallis- ja alueviranomaiset olisivat merkitt(cid:228)v(cid:228)sti osallistuneet siihen, eik(cid:228) kansallista yhteisrahoitusedellytyst(cid:228) t(cid:228)ytetty. Lis(cid:228)ksi pienhankera- hastoja toteutettiin n(cid:228)iss(cid:228) maissa vain niukasti. 96. Toisaalta ohjelma on k(cid:228)rsinyt seuraavista vaikeuksista: a) Toteuttaminen on viiv(cid:228)stynyt, joten ohjelmalla on toistaiseksi ollut vain vaatimattomia vaikutuksia hankkeiden tasolla. T(cid:228)r- keimm(cid:228)t syyt t(cid:228)h(cid:228)n ovat seuraavat: i) Euroopan parlamentin ohjelmalle alun perin my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) liian suuri budjetti ja komission periaate pyrki(cid:228) sitomaan k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti; ii) edunsaajamaiden hallintojen rajallinen kokemus; komis- siosta ei annettu tilanteen korjaamiseksi riitt(cid:228)vi(cid:228) suunta- viivoja ohjelman toteuttamisesta (cid:151) ei varsinkaan ty(cid:246)suo- rituksia koskevien sopimusten osalta. b) Joillakin hankkeilla on ollut vain v(cid:228)h(cid:228)n rajatylitt(cid:228)vi(cid:228) vaiku- tuksia. c) Jotkin hankkeet painottuvat kansallisiin ensisijaisiin tavoittei- siin sen sijaan ett(cid:228) niill(cid:228) erityisesti edistett(cid:228)isiin raja-alueiden paikallisv(cid:228)est(cid:246)n etuja. d) Yhteishankkeita Interreg-ohjelman kanssa on ollut vain v(cid:228)h(cid:228)n osittain siksi, ett(cid:228) n(cid:228)iden kahden ohjelman toteutusmenettelyt eiv(cid:228)t ole yhteensopivat. a) Ohjelma on osaltaan lujittanut Phare-maiden ja niiden raja- naapureina olevien EU:n j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)list(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) kansallisella tasolla ja yleisesti alueellisella ja paikallisella tasolla. e) J(cid:228)senvaltiot ja Phare-maat eiv(cid:228)t luoneet ohjelman alussa yhtei- si(cid:228), rajan molemmat puolet kattavia suunnitelmia. b) Useimmissa maissa alue- ja paikallisviranomaiset ovat yh(cid:228) enemm(cid:228)n osallistuneet ohjelman suunnitteluun ja toteuttami- seen. T(cid:228)m(cid:228) auttaa niit(cid:228) valmistautumaan my(cid:246)hemp(cid:228)(cid:228)n EU:n rakennerahastojen hallinnointiin. c) Useimmat maat ovat asettaneet k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 25 pro- sentin yhteisrahoituksen, joka on ohjelmassa edellytetty v(cid:228)him- m(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228). f) Ohjelman avulla ei edistet(cid:228) Phare-maiden sis(cid:228)isiin alueellisiin eroavuuksiin liittyvien ongelmien ratkaisua, koska rajatylit- t(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta tuetut alueet ovat jo yleens(cid:228) kyseisten maiden kehittyneimpi(cid:228) alueita. Vaikka n(cid:228)iden eroa- vaisuuksien pit(cid:228)isi v(cid:228)henty(cid:228), kun tulevaisuudessa enint(cid:228)(cid:228)n kolmannes ohjelman varoista osoitetaan muille raja-alueille, vastaisuudessa tarvitaan silti erityisi(cid:228) aluepolitiikan v(cid:228)lineit(cid:228). g) Ohjelman hallinnointimenettelyt sek(cid:228) edunsaajamaissa ett(cid:228) komissiossa ovat olleet liian keskitetyt. (1) Komission asetus (EY) N:o 2760/98, annettu 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1998, Phare-ohjelman yhteydess(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npantavasta rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta (EYVL L 345, 19. 12. 1998, s. 49). h) Uusissa Phare-suuntaviivoissa ei oteta riitt(cid:228)v(cid:228)sti huomioon rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman erityispiirteit(cid:228). 21. 2. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 48/15 97. Kaiken kaikkiaan tilintarkastustuomioistuimen n(cid:228)kemyksen(cid:228) on, ett(cid:228) rajatylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelma voi olla tehokas osa Euroopan unionin Keski- ja It(cid:228)-Euroopalle antamaa tukea, jos komissio toteuttaa toimenpiteit(cid:228) esitettyjen puutteiden korjaami- seksi. Tilintarkastustuomioistuin on hyv(cid:228)ksynyt t(cid:228)m(cid:228)n kertomuksen Luxemburgissa 11. marraskuuta 1999 pit(cid:228)m(cid:228)s- s(cid:228)(cid:228)n kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Jan O. KARLSSON presidentti C 48/16 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 2. 2000 RAJATYLITT˜V˜N YHTEISTY(cid:214)N TOTEUTTAMINEN MAITTAIN JA INTERVENTIOALUEITTAIN (VUOSINA 1994(cid:151)1998) LIITE I Ala (milj. ecua) (cid:228) t n i t s e i v , s u t e j l u K 36,35 8,74 3,12 35,40 16,83 1,55 91,19 11,44 2,29 4,35 1,70 0,00 28,30 20,09 11,18 3,01 1,26 0,52 24,20 13,86 2,82 12,71 3,53 1,99 6,41 1,82 1,81 12,23 10,52 8,70 1,42 1,02 0,71 140,16 98,94 74,21 0,91 0,40 0,09 1,32 0,50 0,00 2,83 2,23 0,88 0,00 0,00 0,00 , a i g r e n e , (cid:246) t s i r (cid:228) p m Y s u u s i l l a v r u t n d y i 5,45 0,00 0,00 5,75 0,00 0,00 5,65 5,62 3,51 10,10 3,16 1,39 50,32 24,54 21,42 7,25 2,82 2,17 1,60 0,00 0,00 4,32 0,60 0,50 8,64 4,16 3,45 8,81 1,36 0,05 13,84 5,37 4,37 61,12 25,96 14,94 2,99 1,74 0,96 2,34 0,40 0,31 3,22 2,30 1,32 2,70 2,47 2,23 a j n e t s i l l e d u o l a T n e j o r a v a m o v i i n e n m (cid:228) t t i h e k n e t s i l l i i m h n i 0,30 0,00 0,00 0,15 0,05 0,03 0,00 0,00 0,00 4,76 0,12 0,08 15,50 3,71 1,29 5,46 4,19 2,11 2,40 1,00 0,11 12,74 1,95 1,38 0,66 0,10 0,04 1,13 0,04 0,00 2,83 2,76 2,74 31,56 17,91 7,37 4,28 1,02 0,40 7,27 1,88 1,63 2,14 1,23 0,57 28,74 3,07 1,35 Sitoumukset Sopimukset Maksettu Sitoumukset Sopimukset Maksettu Sitoumukset Sopimukset Maksettu Sitoumukset Sopimukset Maksettu Sitoumukset Sopimukset Maksettu Sitoumukset Sopimukset Maksettu Sitoumukset Sopimukset Maksettu Sitoumukset Sopimukset Maksettu Sitoumukset Sopimukset Maksettu Sitoumukset Sopimukset Maksettu Sitoumukset Sopimukset Maksettu Sitoumukset Sopimukset Maksettu Sitoumukset Sopimukset Maksettu Sitoumukset Sopimukset Maksettu Sitoumukset Sopimukset Maksettu Sitoumukset Sopimukset Maksettu Sitoumukset yhteens(cid:228) 400,79 194,09 119,91 Sopimukset yhteens(cid:228) 192,88 Maksettu yhteens(cid:228) 109,86 80,49 56,63 39,03 19,08 t o t s a h a r e k n a h n e i P 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,00 1,00 0,48 4,17 2,17 0,97 0,00 0,00 0,00 0,50 0,00 0,00 0,95 0,46 0,32 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,18 0,18 0,16 7,15 5,07 2,35 0,22 0,22 0,01 0,13 0,13 0,04 0,14 0,00 0,00 19,75 19,37 6,17 35,17 28,59 10,50 - k n a h a j n e i m l e j h O i i t n o n n i l l a h n e d i e k 1,90 1,16 0,65 1,80 1,07 0,64 2,77 2,15 1,38 1,48 0,46 0,33 6,54 4,89 2,64 0,90 0,80 0,71 1,30 0,37 0,27 1,23 0,70 0,70 0,99 0,85 0,62 1,14 0,75 0,30 1,00 0,36 0,17 (cid:228) s n e e t h Y 45,00 10,55 3,77 45,00 19,06 2,22 99,61 19,21 7,17 27,00 8,52 3,15 107,38 57,95 38,66 16,61 9,07 5,51 30,00 15,22 3,20 32,00 7,24 4,89 16,70 6,93 5,91 23,30 12,67 9,06 19,27 9,68 8,16 10,77 6,76 4,44 252,44 154,64 103,30 0,60 0,28 0,11 0,66 0,28 0,22 0,67 0,45 0,33 13,49 11,73 7,65 47,25 9,00 3,66 1,56 12,00 3,18 2,19 10,00 6,93 3,78 75,12 40,08 18,17 820,44 e t s a s u t u e t o T 23,45 % 8,37 % 42,36 % 4,94 % 19,28 % 7,20 % 31,54 % 11,67 % 53,97 % 36,00 % 54,57 % 33,17 % 50,74 % 10,67 % 22,63 % 15,29 % 41,52 % 35,41 % 54,37 % 38,89 % 50,21 % 42,33 % 61,26 % 40,92 % 40,65 % 17,35 % 26,50 % 18,24 % 69,26 % 37,81 % 53,35 % 24,19 % 33,06 384,58 46,88 % t u u M 1,00 0,65 0,00 1,90 1,11 0,00 0,00 0,00 0,00 4,31 2,08 0,87 2,55 2,55 1,17 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,06 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,67 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,30 0,00 0,00 0,99 0,70 0,67 10,45 3,44 0,77 23,22 10,53 3,48 21,15 220,71 26,90 % Ohjelma Albania (cid:150) Kreikka Albania (cid:150) Italia Bulgaria (cid:150) Kreikka T(cid:154)ekin tasavalta (cid:150) It(cid:228)valta T(cid:154)ekin tasavalta (cid:150) Saksa Viro (cid:150) It(cid:228)meri Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (cid:150) Kreikka Unkari (cid:150) It(cid:228)valta Latvia (cid:150) It(cid:228)meri Liettua (cid:150) It(cid:228)meri Puola (cid:150) It(cid:228)meri Puola (cid:150) Saksa Slovakian tasavalta (cid:150) It(cid:228)valta Slovenia (cid:150) It(cid:228)valta Slovenia (cid:150) Italia Kansainv(cid:228)liset/useiden maiden v(cid:228)liset L(cid:228)hde: Desiree 31. 12. 1998. 21. 2. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 48/17 LIITE II LUETTELO KAHDENV˜LISIST˜ PHARE-OHJELMISTA 1. It(cid:228)meren alue 2. Puola/It(cid:228)meren alue 3. Puola/Saksa 4. T(cid:154)ekin tasavalta/Saksa 5. T(cid:154)ekin tasavalta/It(cid:228)valta 6. Slovakia/It(cid:228)valta 7. Unkari/It(cid:228)valta 8. Slovenia/It(cid:228)valta 9. Slovenia/Italia 10. Bulgaria/Kreikka 11. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia/Kreikka 12. Albania/Kreikka 13. Albania/Italia C 48/18 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 2. 2000 LUETTELO RAJATYLITT˜V˜N YHTEISTY(cid:214)N OHJELMAN HANKKEISTA, JOTKA ON TARKASTETTU PAIKAN P˜˜LL˜ (31. joulukuuta 1998) LIITE III Maa Hanke Ohjelma Maksusitoumukset (milj. ecua) Maksusuoritukset (milj. ecua) T(cid:154)ekki Viro Latvia Liettua Puola Bela nad Radbuzoun tie ja silta 1 Chebin rautatieasema 2 3 Zelezna Rudan tie 4 Lipnon py(cid:246)r(cid:228)tie 5 Kynzvartin linnan j(cid:228)lleenrakennus 6 Vresova Nejdekin h(cid:246)yryputki 7 Usti nad Labemin viem(cid:228)ri 8 Rumburkin viem(cid:228)ri 9 Pienhankerahasto 10 Znojmon viem(cid:228)r(cid:246)intij(cid:228)rjestelm(cid:228) 1 Ongelmaj(cid:228)tteen k(cid:228)sittelyj(cid:228)rjestelm(cid:228) 2 Taloudellinen kehitys 1 Ongelmaj(cid:228)tteen k(cid:228)sittely 2 3 Riian sataman j(cid:228)lleenrakennus Jurmalan j(cid:228)tevesienk(cid:228)sittelylaitos 1 Klaipedan kuitukaapeli 2 Klaipedan ro-ro terminaali 3 4 Klaipedan ongelmaj(cid:228)tevarasto Palangan j(cid:228)tevesienk(cid:228)sittelylaitos 1 Gubinekin ohikulkutie ja rajanylitysasema 2 Olszynan rajanylitysasema 3 Swieckon rahtiasema 4 Kolbaskowon rajanylitysasema 5 Osin(cid:243)w Dolnyn rajanylitysaseman liittym(cid:228) 6 Ros(cid:243)w-Rosowkon rajanylitysasema ja sen liittym(cid:228) 7 Kostrzyn-Gorz(cid:243)w Wielkopolskin tien kunnostaminen 8 Gubin-Zielona G(cid:243)ran tiet 9 Rzepin rajanylityspaikan nykyaikaistaminen 10 Gdansk-Rebiechowon lentokent(cid:228)n parannusty(cid:246)t Puola(cid:150)Saksa ymp(cid:228)rist(cid:246)hankkeet 11 It(cid:228)meren ymp(cid:228)rist(cid:246)hankkeet 12 Leban purjevenesatama 13 14 Matkailuun liittyv(cid:228)t hankkeet 15 Viadrinan yliopisto 16 Keszycan aiemman Neuvostoliiton tukikohdan kehitt(cid:228)mi- Slovenia Useat maat nen 1 Robicin rajanylitysasema 2 3 4 5 Solarji-Volcen tie Solarji-Livekin tie Eco Adria Timav 1 2 Baltian pienet hankkeet Baltian hankkeet Yhteens(cid:228) 42 L(cid:228)hde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. CZ 9403, 9502, 9604 CZ 9403 CZ 9502 CZ 9508 CZ 9502 CZ 9403 CZ 9403 CZ 9403 CZ 9604, 9605 CZ 9508 ES 9407 ES 9619 LE 9404, 9506 LE 9404 LE 9506 LI 9507 LI 9407 LI 9507 LI 9617 PL 9402 PL 9402 PL 9402 PL 9402 PL 9402 PL 9502, 9604 PL 9502, 9701 PL 9502 PL 9502 PL 9503 PL 9502 PL 9409, 9503 PL 9409 PL 9502 PL 9402, 9604 PL 9502 SL 9403 SL 9403 SL 9506 SL 9506 SL 9403 ZZ 9524 ZZ 9631 14,8 1,0 0,5 1,7 0,9 6,8 5,8 1,0 1,1 1,2 2,4 1,2 1,3 1,9 1,5 2,7 5,0 1,2 2,0 20,8 10,4 5,5 10,0 1,2 3,2 6,4 9,7 6,0 0,6 5,6 1,2 1,9 0,9 16,0 1,4 0,2 0,8 0,4 0,7 1,2 2,0 14,0 174,0 7,9 0,9 0,4 0,0 0,2 6,8 5,8 1,0 0,9 1,1 2,0 0,4 0,9 1,9 1,5 2,4 4,0 0,1 0,0 20,8 10,4 5,5 10,0 1,2 1,5 4,7 7,2 2,0 0,5 3,5 1,1 1,7 0,5 5,1 1,2 0,2 0,4 0,0 0,0 1,1 1,5 5,2 123,5 21. 2. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 48/19 KOMISSION VASTAUKSET Komissio ottaa tyytyv(cid:228)isen(cid:228) vastaan tilintarkastustuomioistuimen kokonaisuudessaan my(cid:246)nteisen yhteenvedon Phare-ohjelman vuo- siksi 1994(cid:151)1998 laaditusta rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta. Komissio on jo kuitenkin ryhtynyt uudistamaan ohjelmaa sen t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa edell(cid:228) mainittuna ajanjaksona saatujen tulosten perusteella etenkin muuttamalla Phare-ohjelman rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) yhteisty(cid:246)st(cid:228) annettua asetusta. Komission vastaus on kaksiosainen: (cid:151) ensimm(cid:228)isess(cid:228) osassa tarkastellaan tilintarkastustuomioistui- men huomautuksia, (cid:151) toisessa osassa esitell(cid:228)(cid:228)n uuden asetuksen mukaisesti toteute- tut toimenpiteet sek(cid:228) Phare-ohjelman uudet suuntaviivat, jotka noudattelevat valtaosin tilintarkastustuomioistuimen suosi- tuksia. Kommentit tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin a) Ohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa tapahtuneet viiv(cid:228)stymiset (kohdat 10, 67, 71, 72, 75 ja p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)kohta 96 a) Komissio on samaa mielt(cid:228) tilintarkastustuomioistuimen kanssa siit(cid:228), ett(cid:228) budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) on Euroopan parlamentin aloit- teesta kohdistanut liian paljon Phare-ohjelman varoja uuden rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n budjettikohtaan (1) (kohdat 10 ja 67). Komissio katsoo kuitenkin, ett(cid:228) rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjel- man innovatiivinen luonne ja edunsaajamaiden viranomaisten v(cid:228)h(cid:228)inen kokemus johtivat v(cid:228)ist(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) ohjelman k(cid:228)ynnistysvai- heen pitkittymiseen ja sen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon viiv(cid:228)stymiseen. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on otettava huomioon seuraavat seikat: (cid:151) Komission oli valmisteltava uusi asetus pysty(cid:228)kseen m(cid:228)(cid:228)rit- telem(cid:228)(cid:228)n esimerkiksi tukikelpoiset rajat ja tukikelpoiset toi- met sek(cid:228) toimielimet ja v(cid:228)lineet ohjelmien laatimista ja t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa varten. (cid:151) Phare-maiden oli luotava uudet rakenteet, jotka vastaisivat rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta kansallisella ja mahdol- lisesti my(cid:246)s alueellisella tasolla. (cid:151) Oli luotava kahdenv(cid:228)liset rakenteet tukikelpoisten Phare- maiden ja niiden EU: hun kuuluvien naapurimaiden v(cid:228)lille. (1) Vuoden 1999 alustavassa talousarvioesityksess(cid:228) komissio ehdotti ainoastaan 100:aa miljoonaa euroa Phare-ohjelman rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmaa varten. Parlamentin kanssa k(cid:228)ydyiss(cid:228) neuvotte- luissa p(cid:228)(cid:228)dyttiin lopulta 180 miljoonaan euroon, joista 2/3 kohdistet- tiin hakijamaiden ja EU:n v(cid:228)lisille raja-alueille ja 1/3 muille raja-alueille (mukaan lukien hakijamaiden v(cid:228)liset raja-alueet). (cid:151) Phare-maat oli saatava mukaan esimerkiksi hankkeiden m(cid:228)(cid:228)- rittelyst(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden ja komission kanssa k(cid:228)yt(cid:228)viin neu- votteluihin. On huomattava, ett(cid:228) komissio antoi Phare-ohjelman mukaisesti t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npantavaa rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmaa koskevan asetuksen 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1994 sek(cid:228) monivuotista ohjel- maty(cid:246)t(cid:228) koskevat ep(cid:228)viralliset suuntaviivat vuosiksi 1995(cid:151)1999 samoin elokuussa 1994. Lis(cid:228)ksi komissio sitoutui t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isiin maavarauksiin ainoastaan siin(cid:228) tapauksessa, ett(cid:228) ehdotetut hank- keet t(cid:228)ytt(cid:228)isiv(cid:228)t asetetut ehdot. Maakohtaisista varauksista p(cid:228)(cid:228)tettiin alusta alkaen puolueetto- mien perusteiden, esimerkiksi asukasluvun ja rajan pituuden poh- jalta. Kuitenkin maat, jotka eiv(cid:228)t pystyneet m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan kuluessa esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n sopivia hankkeita, joutuivat useissa tapauksissa totea- maan, ett(cid:228) niiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja oli leikattu (esimerkiksi Bulgarian ja Slovakian tasavallan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja vuosina 1996 ja 1997). Rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman kolmannesta vuodesta l(cid:228)htien komissio on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tietoisesti ottanut huomioon hakijamaiden kyvyn toteuttaa rajat ylitt(cid:228)vi(cid:228) yhteisty(cid:246)hankkeita. Phare-ohjelman yleisten suuntaviivojen osalta voidaan todeta, ett(cid:228) koska komis- sion 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1994 antaman asetuksen (EY) N:o 1628/94 oikeusperustana oli neuvoston Phare-asetus (ETY) N:o 3906/89, koskevat t(cid:228)h(cid:228)n neuvoston asetukseen perustuvat Pharen yleiset suuntaviivat my(cid:246)s Phare-ohjelman rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) eik(cid:228) uusien ohjeiden laatimiseen ollut n(cid:228)in ollen min- k(cid:228)(cid:228)nlaista laillista estett(cid:228). Phare-ohjelman rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteis- ty(cid:246)n asetus oli itsess(cid:228)(cid:228)n riitt(cid:228)v(cid:228)n t(cid:228)sm(cid:228)llinen. Lis(cid:228)ksi rajat ylitt(cid:228)- v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmat, kuten muutkin Phare-ohjelmat, pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n Phare-ohjelman hajautetun t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoj(cid:228)rjestel- m(cid:228)n ohjeiden mukaisesti. Vuoden 1994 elokuussa annettuja lis(cid:228)- ohjeita pidettiin riitt(cid:228)vin(cid:228), koska niiss(cid:228) esiteltiin yksityiskohtai- sesti vuosia 1995(cid:151)1999 koskevien monivuotisten maaohjelmien laatimista. Ohjeisiin sis(cid:228)ltyv(cid:228)t my(cid:246)s kehyssopimukset ja kump- panien v(cid:228)liselle yhteisty(cid:246)lle sovitut p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ja ensisijaiset tavoit- teet sek(cid:228) yhteisten ohjelmointi- ja valvontakomiteoiden perusta- miseen liittyv(cid:228)t n(cid:228)k(cid:246)kohdat. Komissio antoi my(cid:246)s yksityiskohtaiset ohjeet pienhankerahastojen perustamisesta sitten (cid:151) esimerkiksi vuoden 1997 alkuun menness(cid:228) (cid:151) kun Phare-mailla on tarvittavat valmiudet ottaa vastatakseen t(cid:228)llaiseen hajautettuun toimintaan liittyvist(cid:228) teht(cid:228)vist(cid:228). Rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmat ovat kui- tenkin luonteeltaan sellaisia, ett(cid:228) niiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano on v(cid:228)is- t(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) vaikeaa ja hidasta. Vaikka sopimusten tekemist(cid:228) on pyritty johdonmukaisesti nopeuttamaan, sopimusten tekoaste ei ole yht(cid:228) korkea kuin muissa Phare-ohjelmissa (rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) koskevien sopimusten tekoaste oli 47 prosenttia vuoden 1998 lopussa, kun kansallisia Phare-ohjelmia koskevien sopimusten tekoaste oli 67 prosenttia). T(cid:228)m(cid:228) johtuu ennen kaikkea rajat ylit- t(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n yhteisty(cid:246)h(cid:246)n liittyvist(cid:228) vaikeuksista. Monet sek(cid:228) EU:n ulko- ett(cid:228) sis(cid:228)rajoilla k(cid:228)ynniss(cid:228) olevat ohjelmat tulevat viiv(cid:228)stym(cid:228)(cid:228)n. Lis(cid:228)ksi ohjelmaan osallistuvilla mailla on vain v(cid:228)h(cid:228)n tai ei lain- kaan yhteisty(cid:246)- ja hallinnointikokemusta. Kuten t(cid:228)m(cid:228)n kertomuk- sen kohdissa 68, 69 ja 70 todetaan, Phare-Interreg -raja- aluehankkeisiin liittyvien vaikeuksien katsotaan johtuvan usein my(cid:246)s siit(cid:228), ett(cid:228) hankkeiden toteuttamisen yhteydess(cid:228) on sovellet- tava kahta erilaista menettelytapaa. C 48/20 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 2. 2000 Koska edunsaajamaiden viranomaisilla oli vain v(cid:228)h(cid:228)n kokemusta ohjelmien toteuttamisesta, komissio auttoi ohjelman alkuvai- heessa kyseisi(cid:228) maita teknisesti valmistelemaan rajat ylitt(cid:228)vi(cid:228) yhteisty(cid:246)ohjelmia yksitt(cid:228)isten ohjelmien ja horisontaalisten ohjel- mien yhteydess(cid:228). toimintoja muualla alueella sijaitsevilta, v(cid:228)hemm(cid:228)n tehokkailta asemilta, mahdollisesti my(cid:246)s Dresdenist(cid:228). S(cid:228)hk(cid:246)istyst(cid:228) jatketaan todenn(cid:228)k(cid:246)isesti Saksan puolella. b) Tiettyjen hankkeiden v(cid:228)h(cid:228)inen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228) vaikutus (koh- dat 9, 11, 12, 13, 19, 21, 23, 24, 27, 28, 54, 60, 61, 62, 74, 91 ja p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)kohta 96 b) Komissio on samaa mielt(cid:228) tilintarkastustuomioistuimen kanssa siit(cid:228), ett(cid:228) (cid:148)valtaosassa rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman hank- keita oli mahdollista yksil(cid:246)id(cid:228) jonkinlaisia rajat ylitt(cid:228)vi(cid:228) vaikutuk- sia, joskaan niit(cid:228) ei aina ollut helppo mitata(cid:148) (kohta 60). Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) ohjelman vaikutus on vaihdellut huomat- tavasti. Ennen kuin Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmaa toimitetaan komissiolle, yhteiset koskevat hanke-ehdotukset ohjelmointi- ja valvontakomiteat ja niiden yhteiset alakohtaiset ty(cid:246)ryhm(cid:228)t neuvottelevat usein kesken(cid:228)(cid:228)n ja arvioivat jonkin yksit- t(cid:228)isen hankkeen vaikutusta raja-alueella toteutettavaan yhteisty(cid:246)- h(cid:246)n ja laativat yhdess(cid:228) suosituksensa Phare-maan toimivaltaisille viranomaisille. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen komissio tarkastelee ja arvioi rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n vaikutuksia hankeselvitysten ja kirjausmatrii- sien perusteella. Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) joissakin tapauksissa kumppanuusmaiden on parannettava t(cid:228)ss(cid:228) ohjelmassa, kuten Phare-p(cid:228)(cid:228)ohjelmassakin vaadittavien asiakirjojen valmisteluval- miutta antamalla tarvittaessa teknist(cid:228) apua t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen. Kertomuksessa (kohta 9) todetaan, ett(cid:228) (cid:148)Puolan ja Saksan ohjel- man toteuttaminen on edennyt pisimm(cid:228)lle, mutta yksi suurimpia ongelmia, jota ohjelmalla oli tarkoitus poistaa, eli pitk(cid:228)t odotus- ajat rajanylityspaikoilla, on yh(cid:228) j(cid:228)ljell(cid:228). Albanian ja Kreikan, Alba- nian ja Italian, Bulgarian ja Kreikan sek(cid:228) Slovakian tasavallan ja It(cid:228)vallan ohjelmissa on kaikissa koettu merkitt(cid:228)vi(cid:228) vaikeuksia(cid:148). Komissio on samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) Puolan ja Saksan v(cid:228)linen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228) yhteisty(cid:246) on onnistunut parhaiten, vaikka ohjelma k(cid:228)yn- nistettiinkin vaikeissa olosuhteissa vuonna 1994 ja ensimm(cid:228)isten vuosien aikana tapahtui viiv(cid:228)stymisi(cid:228). On huomattava, ett(cid:228) jat- kuvat pitk(cid:228)t jonotusajat rajanylityspaikoilla johtuvat siit(cid:228), ett(cid:228) lii- kenne EU:n rajoilla on kasvanut voimakkaasti. Saksan ja Puolan v(cid:228)lisell(cid:228) rajalla rajanylitysten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on kasvanut autojen osalta seitsenkertaisesti ja rekkojen osalta kolminkertaisesti. Ei voida olettaa, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) ongelma pystytt(cid:228)isiin ratkaisemaan pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n yhteisty(cid:246)h(cid:246)n osoitettujen varojen avulla. Kuten kohdissa 21 (Osinow Dolny -hanke) ja 24 (Chebin rauta- tieasema) todetaan, j(cid:228)senvaltiot ovat joissakin tapauksissa vas- tuussa Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n hankkeiden v(cid:228)h(cid:228)isest(cid:228) vaikutuksesta raja-alueilla. Cheb-hankkeen osalta voidaan todeta, ett(cid:228) T(cid:154)ekin rautatiet pyrkii hy(cid:246)dynt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n mahdollisimman pal- jon Chebin lis(cid:228)(cid:228)ntynytt(cid:228) kapasiteettia Saksan rautateiden s(cid:228)hk(cid:246)is- tyssuunnitelmaan tehdyn muutoksen vuoksi siirt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) Chebiin Vaikka Bulgarian ja Kreikan v(cid:228)lisen raja-alueen rautatie- ja maan- tieliikennett(cid:228) koskevat hankkeet ovat viiv(cid:228)styneet merkitt(cid:228)v(cid:228)sti (kohdat 28 ja 29), niit(cid:228) koskevat sopimukset on nyt allekirjoitettu ja ty(cid:246)t ovat alkamassa. Komissio uskoo, ett(cid:228) hankkeet vaikuttavat suotuisasti maiden v(cid:228)liseen ja kummankin maan sis(cid:228)iseen liiken- teeseen sek(cid:228) paikallisliikenteeseen. Etenkin rautateiden uudista- mishanke parantaa merkitt(cid:228)v(cid:228)sti paikallisen v(cid:228)est(cid:246)n elinoloja. Maantiehankkeilla on my(cid:246)s t(cid:228)rke(cid:228) strateginen merkitys koko alu- een taloudelliselle kokonaiskehitykselle. Komissio on tilintarkastustuomioistuimen tavoin sit(cid:228) mielt(cid:228), ettei It(cid:228)vallan ja sen Phare-naapurimaiden v(cid:228)listen ohjelmien (kohta 23) yhteydess(cid:228) rakennetuilla py(cid:246)r(cid:228)teill(cid:228) ole ollut vaikutusta lii- kenteeseen. Vastaisuudessa t(cid:228)llaisia turismin lis(cid:228)(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) hankkeita tuetaan ainoastaan pienhankerahastoista. Kun otetaan huomioon Puolan ja Saksan v(cid:228)lisell(cid:228) rajalla k(cid:228)yn- niss(cid:228) olevista Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmista saadut hyv(cid:228)t tulokset ja verrataan niit(cid:228) muihin raja-alueisiin, joilla yhteis- ty(cid:246)kumppanit olivat vuoteen 1998 asti tottuneet valitsemaan monia suhteellisen pieni(cid:228) hankkeita, komissio voi vain osittain yhty(cid:228) seuraavaan tilintarkastustuomioistuimen n(cid:228)kemykseen (kohta 12): (cid:148)Rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmassa olisi keskityt- t(cid:228)v(cid:228) suhteellisen pieniin hankkeisiin, joilla on vahva paikallinen tai alueellinen ja rajat ylitt(cid:228)v(cid:228) vaikutus(cid:148). Saadun kokemuksen perusteella on k(cid:228)ynyt ilmi, ett(cid:228) n(cid:228)ill(cid:228) mailla oli muita heikommat valmiudet useiden pienten alue- ja paikallistason hankkeiden hal- linnoimiseen kuin Pharen mittavien p(cid:228)(cid:228)ohjelmien hallinnointiin; t(cid:228)m(cid:228) viiv(cid:228)stytti hankkeita tietysti entisest(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komis- sio pit(cid:228)(cid:228) edelleenkin t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228) suuntaviivojen, painopistealueiden ja vaikutusten arviointia ja asettaa etusijalle v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 2 miljoo- nan euron suuruiset hankkeet, vaikka t(cid:228)st(cid:228) periaatteesta voidaan joustaa tietyiss(cid:228) tapauksissa. Toisaalta komissio kannattaa my(cid:246)s pienhankerahastojen perusta- mista, sill(cid:228) rahastojen avulla paikalliset toimijat voivat itse p(cid:228)(cid:228)t- t(cid:228)(cid:228) pienist(cid:228) hankkeista ja hankkia n(cid:228)in tarpeellista hallinnointi- kokemusta. Tilintarkastustuomioistuimen ehdotuksen (kohta 13) mukaisesti pienhankerahastojen toimintamahdollisuuksia ollaan lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228): enint(cid:228)(cid:228)n 20 prosenttia maakohtaisista varauksista (Euroopan parlamentin talousarviota koskevassa kommentissa mainitaan 10 prosenttia) voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen, ja hankkeen yl(cid:228)rajaa ollaan nostamassa 50 000 eurosta 300 000 euroon. Useissa tapauksissa monet euroalueen maat ovat osallis- tuneet n(cid:228)iden pienrahastojen hallinnointiin; komissio on halukas ottamaan n(cid:228)m(cid:228) maat mukaan my(cid:246)s kaikkia muita raja-alueita koskevien hankkeiden hallinnointiin (kuten kohdassa 13 ehdote- taan). 21. 2. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 48/21 Komissio tuki my(cid:246)s esimerkiksi hallinnollisen asiantuntemuksen parantamiseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n LACE-verkon laajentamista. Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n piiriin kuuluvat merirajat voivat jonkin verran heikent(cid:228)(cid:228) ohjelman vaikutusta raja-alueilla (kohta 61). My(cid:246)s se, ett(cid:228) Ruotsilla ei ole Interreg- ohjelmaa, on otettava huomioon. Kuitenkin Baltian maiden rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmassa on noudatettu (cid:148)valtioiden v(cid:228)list(cid:228)(cid:148) l(cid:228)hestymistapaa vuodesta 1995 l(cid:228)htien, jolloin It(cid:228)meren alueen nelj(cid:228) EU:n j(cid:228)senvaltiota ja nelj(cid:228) Phare-maata (Ven(cid:228)j(cid:228)n ollessa tark- kailijana) neuvottelivat aluetta koskevasta yhteisest(cid:228) monivuoti- sesta strategiasta sek(cid:228) keskustelivat hanke-ehdotuksista ennen kuin ne toimitettiin komission k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi. N(cid:228)in on voitu tukea erityisesti liikenne- ja ymp(cid:228)rist(cid:246)alojen hankkeita, jotka ovat hy(cid:246)- dytt(cid:228)neet koko It(cid:228)meren aluetta. Vuonna 1996 perustetun Phare Baltic Project Facility -ohjelman avulla on my(cid:246)s voitu tukea er(cid:228)it(cid:228) t(cid:228)rkeit(cid:228) ruohonjuuritason pienhankkeita, jotka edustavat (cid:148)peh- meit(cid:228) arvoja(cid:148). Tietoliikenneala on tyypillinen esimerkki alasta, jolla on merira- jojen osalta noudatettava ainoastaan valtioiden v(cid:228)list(cid:228) l(cid:228)hestymis- tapaa (esimerkiksi kohdassa 36 mainittu Liettuan optinen kuitu- kaapeliverkko). Valtioiden v(cid:228)list(cid:228) l(cid:228)hestymistapaa on noudatettu poikkeustapauksissa my(cid:246)s maarajoilla, t(cid:228)st(cid:228) on esimerkkin(cid:228) kan- sainv(cid:228)lisen yhteenliittym(cid:228)n Adria I -hankkeen yhteydess(cid:228) toteut- tama vedenalainen optinen kaapeli. Albania sai hankkeeseen yhteisrahoitusta vuonna 1995 Albanian ja Kreikan v(cid:228)lisest(cid:228) Pha- ren rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta. Komissio suostui tuke- maan hanketta, koska t(cid:228)ll(cid:228) Albanian ja Kreikan voimakkaasti tukemalla ja yhteisesti ehdottamalla hankkeella on suuri sek(cid:228) kan- sainv(cid:228)linen, kansallinen ett(cid:228) paikallinen merkitys (tietoliikenneyh- teydet paranevat alueiden v(cid:228)lill(cid:228) rajan molemmin puolin). 1,7 miljoonaa ecua on k(cid:228)ytetty rahoittamaan Albanian televiestin- t(cid:228)yhti(cid:246)n osuutta Adria 1 -hankkeeseen (500 km) my(cid:246)nnetyst(cid:228) kansainv(cid:228)lisest(cid:228) kokonaisavustuksesta. T(cid:228)ll(cid:228) vuoden 1995 rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahalla on rahoitettu 8 prosenttia 2. osuudesta (Dubrovnik-Dures) ja 14,2 prosenttia 3. osuudesta. T(cid:228)ll(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahalla on siten rahoitettu ainoastaan kyseinen osuus Albanian aluevesille sijoitetusta optisesta kuitukaapelista. Komis- sio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) yhteisen strategian l(cid:246)yt(cid:228)minen koko raja-alueelle on usein ollut vaikeaa (kohta 62). Kun Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n Interreg- toimenpideohjelmia valmisteltiin vuosiksi 1995(cid:151)1999, useim- milla raja-alueilla k(cid:228)ytiin kuitenkin tiiviit(cid:228) neuvotteluja Phare- maita edustaneiden yhteisty(cid:246)kumppaneiden ja j(cid:228)senvaltioiden kesken; n(cid:228)in voitiin esimerkiksi m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) yhteiset ensisijaiset tavoitteet, vaikka n(cid:228)it(cid:228) tavoitteita painotettiinkin eri tavalla aluei- den erilaisen taloudellisen tilanteen vuoksi. monivuotisia maaohjelmia ja ty(cid:246)n ydinalueet ja asettamaan alakohtaiset ensisijaiset tavoitteet vuosille 1995(cid:151)1999. Konsulttiyritys antoi teknist(cid:228) apua kansal- lisille ja alueellisille viranomaisille, jotka osallistuivat Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n monivuotisten maaohjelmien laatimiseen. c) Kansallisten ensisijaisten hankkeiden tukeminen paikallis- v(cid:228)est(cid:246)n etua hy(cid:246)dytt(cid:228)vien hankkeiden sijaan (p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)- kohta 96 c) Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa todetaan, ett(cid:228) (cid:148)jot- kut hankkeista painottuvat kansallisiin ensisijaisiin tavoitteisiin sen sijaan, ett(cid:228) niill(cid:228) erityisesti edistett(cid:228)isiin raja-alueiden paikal- lisv(cid:228)est(cid:246)n etuja(cid:148) (kohta 96 c) ja ett(cid:228) (cid:148)hankkeille, jotka hy(cid:246)dytt(cid:228)v(cid:228)t ensisijaisesti raja-alueiden asukkaita, ei ole annettu etusijaa riit- t(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin(cid:148) (kohta 12). Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) etenkin ohjelman alkuvaiheessa kansal- liset ensisijaiset tavoitteet otettiin hanke-ehdotuksia muotoiltaessa eri tavoin huomioon eri maissa. T(cid:228)m(cid:228) ei ole kuitenkaan ristirii- dassa komission asetuksen (EY) N:o 1628/94 kanssa; sen 4 artik- lan 1 kohdan ii alakohdan mukaisesti kyseiset hankkeet voivat olla seuraavanlaisia: (cid:148). niill(cid:228) on rajat ylitt(cid:228)v(cid:228) vaikutus, ne edist(cid:228)v(cid:228)t raja-alueiden rakenteiden kehityst(cid:228) ja helpottavat Keski- ja It(cid:228)- Euroopan ja koko yhteis(cid:246)n v(cid:228)list(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228). (cid:148). Se, ett(cid:228) suurista liikenteen alalla toteutetuista, Euroopan laajuisten liikenneverk- kojen kehitt(cid:228)miseen (asetuksen (EY) N:o 1628/94 5 artiklan 1 kohdan seitsem(cid:228)nnen lis(cid:228)yksen mukaisesti) liittyneist(cid:228) investoin- tihankkeista p(cid:228)(cid:228)tettiin kansallisella tasolla, ei mit(cid:228)t(cid:246)i my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n hankkeiden paikallisia vaikutuksia; molemmat vaikutukset ovat itse asiassa toisiaan t(cid:228)ydent(cid:228)vi(cid:228), sill(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) (esimerkiksi Bulgarian ja Kreikan tai Puolan ja Saksan v(cid:228)lisill(cid:228) rajoilla toteutettavat) lii- kennehankkeet edist(cid:228)v(cid:228)t kyseisten raja-alueiden taloudellista kehi- tyst(cid:228). Vaikka alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat useimmissa maissa entist(cid:228) enemm(cid:228)n rajat ylitt(cid:228)vien hankkeiden suunnitte- luun ja t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon, komissio on yht(cid:228) mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) alu- eellisten kehitysstrategioiden kehitt(cid:228)minen vahvistaa edelleen t(cid:228)t(cid:228) suuntausta. d) Interreg-ohjelman kanssa on ollut vain v(cid:228)h(cid:228)n yhteisi(cid:228) hank- keita (kohta 11 ja p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)kohta 96 d) Kertomuksessa (kohta 74) mainitaan (cid:148)rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n vaikutuksen v(cid:228)hent(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) tekij(cid:228)n(cid:228)(cid:148) my(cid:246)s se, ett(cid:228) (cid:148)komissio on k(cid:228)ytt(cid:228)nyt laajasti konsulttiyrityst(cid:228) monivuotisten maaohjelmien laatimiseen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman toteuttamista var- ten(cid:148). Paikallista ja alueellista kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskevasta suunnitte- lusta tehdyn sopimuksen (sopimus n:o 940856 ja lis(cid:228)ys 950726) ehtojen mukaisesti kyseinen yritys auttoi tuolloin tukikelpoisia Keski- ja It(cid:228)-Euroopan maita m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)(cid:228)n rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteis- Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) hankkeet ovat olleet vain hyvin harvoin aitoja yhteishankkeita. T(cid:228)m(cid:228) on johtunut ensi sijassa siit(cid:228), ett(cid:228) ensisijaiset tavoitteet ovat olleet erilaisia raja-alueiden erilaisen taloudellisen tilanteen vuoksi. Yksitt(cid:228)isten yhteishankkeiden osalta voidaan lis(cid:228)ksi todeta, ett(cid:228), Phare- ja Interreg-ohjelmien erilaisesta oikeusperustasta sek(cid:228) varainhoitoasetuksesta johtuvat menettely- tapaerot ovat est(cid:228)neet sellaisten aitojen yhteishankkeiden suun- nittelun, joille olisi voitu j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) yhteinen tarjouskilpailu ja tehd(cid:228) C 48/22 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 2. 2000 yhteinen sopimus ja jotka olisi voitu toteuttaa yhdess(cid:228). T(cid:228)llaisista eroista mainittakoon esimerkiksi se, ett(cid:228) Phare-ohjelman (toisin kuin Interreg-ohjelman) yhteydess(cid:228) tarvitaan komission alustava hyv(cid:228)ksynt(cid:228) ja Phare-ohjelman talousarvion on oltava yksivuoti- nen ja Interreg-ohjelman puolestaan monivuotinen. Lis(cid:228)ksi Phare- ohjelmassa sovelletaan sopimusten tekemisen osalta varainhoito- asetuksen IX osaston s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). Komissio ei voinut ottaa huomioon n(cid:228)it(cid:228) seikkoja vuoden 1998 joulukuussa antamassaan Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) koskevassa asetuksessaan. Edell(cid:228) mainittujen seikkojen huomioon ottaminen olisi edellytt(cid:228)nyt varainhoitoasetuksen muuttamista. Komissio on yht(cid:228) mielt(cid:228) kertomuksen (kohta 96 f) kanssa my(cid:246)s siit(cid:228), ett(cid:228) Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman lis(cid:228)ksi tarvi- taan jatkuvasti puhtaasti aluepoliittisia v(cid:228)lineit(cid:228). Komissio on pyy- t(cid:228)nyt hakijamaita valmistelemaan kansallisia kehitysohjelmia, joi- den puitteissa Pharesta yhteisrahoitetaan taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edist(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) investointeja vuodesta 2000 alkaen. g) Ohjelman hallinnointimenetelm(cid:228)t ovat olleet liiaksi keski- tettyj(cid:228) sek(cid:228) komissiossa ett(cid:228) edunsaajamaissa (kohdat 14, 76, 77, 78 ja p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)kohta 96 g) e) Rajan kummankin puolen alueita koskevien suunnitelmien puute (kohdat 55, 62, 94 ja p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)kohta 96 e) Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), etteiv(cid:228)t rajan kummankin puolen alueita kos- kevat suunnitelmat olleet valmiita ohjelmaa aloitettaessa. Kuten edell(cid:228) todettiin, vuosille 1995(cid:151)1999 laaditut monivuotiset ohjelma-asiakirjat (Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n monivuotiset maaohjelmat ja Interreg-ohjelman toimenpideohjelmat) valmis- teltiin kuitenkin tiiviiss(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228) Phare-maiden ja j(cid:228)senmai- den kesken. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi molemmat asiakirjat sis(cid:228)lsiv(cid:228)t viitta- uksia raja-alueen erityispiirteisiin, heikkouksiin ja vahvuuksiin, k(cid:228)ynniss(cid:228) oleviin rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n hankkeisiin, p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)- riin ja yhteisiin ensisijaisiin tavoitteisiin (vaikkakin erilaisin pai- notuksin). Aidosti yhteisten, rajan kummallakin puolella olevia alueita koskevien alueellisten kehityssuunnitelmien laatiminen on yksi uuden Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n asetuksen p(cid:228)(cid:228)tavoit- teista. f) Ohjelman avulla ei pystyt(cid:228) ratkaisemaan Phare-maiden v(cid:228)list(cid:228) alueellista eriarvoisuutta (kohta 59 ja p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)kohta 96 f) Kertomuksessa todetaan, ett(cid:228) (cid:148)ohjelman avulla ei edistet(cid:228) Phare- maiden sis(cid:228)isiin alueellisiin eroavuuksiin liittyvien ongelmien rat- kaisua, koska rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta tuetut alueet ovat yleisesti kyseisten maiden kehittyneimpi(cid:228) alueita(cid:148). Komissio on samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteis- ty(cid:246)n ohjelmaa ei pidetty vuosina 1994(cid:151)1998 osana laajempaa alueellista kehityspolitiikkaa ja ett(cid:228) ohjelma oli integroitava ylei- seen j(cid:228)senyyden valmisteluohjelmaan entist(cid:228) paremmin. Lis(cid:228)ksi oli ratkaistava rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)lle yhteisty(cid:246)lle koko Phare-ohjelman puitteissa kohdistettujen budjettivarojen v(cid:228)linen sek(cid:228) muiden, j(cid:228)senyysneuvottelujen valmisteluun liittyvien ensisijaisten tavoit- teiden ja hakijamaiden eri alueiden v(cid:228)linen ep(cid:228)tasapaino. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio on laajentanut ohjelman kattamaa maantieteel- list(cid:228) aluetta. Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelma k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) nyt Phare-maiden ja EU:n v(cid:228)listen raja-alueiden lis(cid:228)ksi my(cid:246)s hakija- maiden v(cid:228)liset raja-alueet, jotka ovat usein viel(cid:228) enemm(cid:228)n tuen tarpeessa. N(cid:228)in my(cid:246)s n(cid:228)m(cid:228) uudet raja-alueet voivat valmistella tulevaa osallistumistaan Interreg-ohjelmaan; samalla my(cid:246)s Roma- nia voitiin liitt(cid:228)(cid:228) ohjelmaan. Itse asiassa Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelma on ollut osa hajauttamisprosessia, jota tehostettiin huomattavasti vuonna1999. Lis(cid:228)ksi hajautettu t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoj(cid:228)rjestelm(cid:228) otettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n samanaikaisesti Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmassa ja Pharen p(cid:228)(cid:228)ohjelmassa; my(cid:246)s edustustojen vastuualueet ovat samanlaiset kuin Phare-p(cid:228)(cid:228)sopimuksessa esimerkiksi tarjousasia- kirjojen hyv(cid:228)ksymisen osalta. Tilintarkastustuomioistuin ehdot- taa kertomuksessaan (kohdat 14 ja 76(cid:151)78), ett(cid:228) (cid:148)edustustojen palveluksessa pit(cid:228)isi olla tarkoituksenmukainen henkil(cid:246)st(cid:246). var- sinkin insin(cid:246)(cid:246)rej(cid:228)(cid:148). Komissio katsoo vastauksessaan, ett(cid:228) edus- tustojen henkil(cid:246)st(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) ei voida en(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)t(cid:228) hajauttamisproses- sin henkil(cid:246)kuntaa siirt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) p(cid:228)(cid:228)toimipaikasta. Koska budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) on haluton lis(cid:228)(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n komission henkil(cid:246)st(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), on ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) edustustojamme voitaisiin vahvistaa palkkaamalla uutta henkil(cid:246)- kuntaa. Insin(cid:246)(cid:246)ritarpeen osalta voidaan todeta, ett(cid:228) ohjelmille suunnattu tekninen apu helpottaa osaltaan my(cid:246)s edustustojen toi- mintaa. vaiheessa niihin t(cid:228)ss(cid:228) Siirrett(cid:228)ess(cid:228) hallinnointivastuuta komissiolta hakijamaihin on otettava huomioon varainhoitoasetuksen IX osastossa mainitut komission vastuuta koskevat oikeudelliset vaatimukset. Euroopan unionin j(cid:228)senyytt(cid:228) hakeneille valtioille osana liittymist(cid:228) edelt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) strategiaa annettavan tuen yhteensovittamisesta annetun neuvos- ton asetuksen (EY) N:o 1266/1999 s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti tuki olisi hajautettava hakijamaiden hallinnoitavaksi, jos maat t(cid:228)ytt(cid:228)- v(cid:228)t tietyt hallinnointia koskevat v(cid:228)himm(cid:228)isperusteet (joita ovat esimerkiksi selke(cid:228)sti m(cid:228)(cid:228)ritelty sis(cid:228)inen hallintoj(cid:228)rjestelm(cid:228), teho- kas sis(cid:228)inen valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228), luotettava kansallinen rahoitus- valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228) ja hankintoja koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, jotka t(cid:228)ytt(cid:228)- v(cid:228)t varainhoitoasetuksen IX osaston vaatimukset). Tarkasteltaessa hallinnon vastuualueiden hajauttamista hakija- maissa on todettava, ett(cid:228) sit(cid:228) s(cid:228)(cid:228)telee ensi sijassa kunkin maan aluepolitiikan oikeusperustan kehitys sek(cid:228) alue- ja paikallishallin- non toimintarakenne. Vaikka hajauttamisprosessi on yleisesti k(cid:228)ynniss(cid:228), uudistusten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanovauhti on hyvin erilainen eri maissa. h) Phare-ohjelman uusissa suuntaviivoissa ei oteta riitt(cid:228)v(cid:228)sti huomioon rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman erityispiir- teit(cid:228) (kohdat 91, 92, 93 ja p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)kohta 96 h) Kohdassa 91 arvostellaan Phare-ohjelman vuotta 1998 koskevissa suuntaviivoissa Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmalle 21. 2. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 48/23 asetettua 2 miljoonan euron v(cid:228)himm(cid:228)israjaa. Kuten edell(cid:228) b jak- sossa todettiin, komissio haluaa s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n v(cid:228)himm(cid:228)israjan. Vuosia 2000(cid:151)2006 koskevassa suuntaviivaluonnoksessa esite- t(cid:228)(cid:228)n kuitenkin, ett(cid:228) 2 miljoonan euron v(cid:228)himm(cid:228)israjaa voidaan soveltaa joustavasti Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmaan liittyviss(cid:228) hankkeissa. Tarkasteltaessa vuosia 1995(cid:151)1999 koskevia rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteis- ty(cid:246)n monivuotisia maaohjelmia kertomuksessa todetaan seuraa- vaa (kohta 93): (cid:148)Sek(cid:228) uuden asetuksen osalta ett(cid:228) varojen osoit- tamiseksi raja-alueille eri Phare-maiden v(cid:228)lill(cid:228) olisi ollut parempi ottaa n(cid:228)m(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)t muutokset k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n vuoden 1999 j(cid:228)lkeen, jol- loin olisi v(cid:228)ltetty nykyiselle ohjelmalle aiheutunut h(cid:228)iri(cid:246)(cid:148). Vuonna 1998 julkaistun Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjel- man arviointikertomuksen ja Phare-maiden ja j(cid:228)senvaltioiden kes- ken k(cid:228)ytyjen pitk(cid:228)llisten valmistelevien neuvottelujen perusteella sek(cid:228) tulevan laajentumisen vuoksi komission mielest(cid:228) oli t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n uuteen asetukseen sis(cid:228)ltyv(cid:228)t muutokset. Uuden asetuksen ovat valmistelleet ulkosuhteista ja rakennerahastoista vastaavat p(cid:228)(cid:228)osastot yhdess(cid:228), jotta asetus olisi mahdollisimman yhdenmukainen Interreg-ohjelman kanssa; kaksi vastuullista komission j(cid:228)sent(cid:228) esitteliv(cid:228)t yhdess(cid:228) asetuksen komissiolle. Komis- sion oli my(cid:246)s otettava huomioon Euroopan parlamentin talous- arviota koskeva huomautus vuodelle 1999. EU:n raja-alueohjelmat ovat my(cid:246)s sujuneet ongelmitta, vaikka n(cid:228)ille raja-alueille kohdis- tettuja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja onkin supistettu jonkin verran. On my(cid:246)s huomattava, ett(cid:228) budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmille varaamat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat ovat s(cid:228)ilyneet ennal- laan useimpien tukikelpoisten raja-alueiden osalta. PARANNUSTOIMENPITEET Komissio antoi Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmaa koske- van asetuksen joulukuussa 1998. T(cid:228)m(cid:228) asetus perustuu komis- sion k(cid:228)ynnist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n, Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman ajanjaksoa 1994(cid:151)1998 koskevaan ulkopuolisen arviointiin ja Pharen hallintokomitean sek(cid:228) hakijamaiden ja j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228) k(cid:228)ytyihin syv(cid:228)llisiin neuvotteluihin. T(cid:228)rkeimm(cid:228)t uuteen asetukseen sis(cid:228)ltyv(cid:228)t parannukset ovat seuraavat: (cid:151) Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelma on osa laajempaa, j(cid:228)senyyden valmisteluohjelmaan liittyv(cid:228)(cid:228) aluekehityspolitiik- kaa. (cid:151) Ohjelma koskee my(cid:246)s hakijamaiden v(cid:228)lisi(cid:228) raja-alueita, joten n(cid:228)m(cid:228) maat voivat valmistella tulevaa osallistumistaan Interreg- ohjelmaan; my(cid:246)s Romania voidaan liitt(cid:228)(cid:228) Phare-ohjelman pii- riin. (cid:151) Jokaiselle rajalle perustetaan yhteisty(cid:246)sekakomissiot, joihin kuuluu komission edustajien lis(cid:228)ksi alueen naapurimaiden edustajia sek(cid:228) kansalliselta tasolta ett(cid:228) paikallistasolta. (cid:151) N(cid:228)m(cid:228) yhteisty(cid:246)sekakomissiot laativat yhteisen monivuotisen ohjelma-asiakirjan, joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) sosiaalisena, taloudellisena ja maantieteellisen(cid:228) kokonaisuutena tarkasteltua aluetta koske- vat yhteiset kehitysstrategiat ja ensisijaiset tavoitteet. T(cid:228)m(cid:228)n yhteisen ohjelma-asiakirjan pohjalta komissiot valitsevat yhtei- set hankkeet kerran vuodessa. (cid:151) Jokaiselle raja-alueelle voidaan perustaa yhteiset pienhankera- hastot, joihin voidaan osoittaa tietty m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja. Kertomuksessa mainitut vaikeudet pyrit(cid:228)(cid:228)n ratkaisemaan Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) koskevaan uuteen asetukseen tehtyjen parannusten ja uusien suuntaviivojen sis(cid:228)lt(cid:228)mien uusien l(cid:228)hesty- mistapojen avulla sek(cid:228) jatkamalla ohjelmien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon hajauttamista: a) Useimmissa tapauksissa ohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano nopeutuu koko ajan. Kuten Phare-p(cid:228)(cid:228)ohjelmankin yhteydess(cid:228), komissio hyv(cid:228)ksyy hankkeet, joita on ehdotettu tuettaviksi Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmasta, vain, jos hankkeet ovat t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanokelpoisia. Jos hankkeiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa esiintyy ongelmia, se voidaan ottaa huomioon p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)ess(cid:228) tulevista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoista. My(cid:246)s raja-aluekohtaiset budjettivara- ukset ovat entist(cid:228) tasapainoisempia Phare-maiden v(cid:228)listen raja-alueiden tultua tukikelpoisiksi vuodesta 1999 l(cid:228)htien, ja niille on my(cid:246)nnetty ensimm(cid:228)iset (vaatimattomat) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat. Koska Pharen uudet suuntaviivat koskevat my(cid:246)s rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228), komissio katsoo, ett(cid:228) uusi Phare-ohjelman rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) koskeva asetus sek(cid:228) sit(cid:228) t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t yhteis- ten ohjelma-asiakirjojen laatimisesta annetut ohjeet ja parhail- laan valmisteltavia pienhankerahastoja koskevat p(cid:228)ivitetyt yleisohjeet ovat riitt(cid:228)vi(cid:228). My(cid:246)s edunsaajamaiden viranomais- ten kokemus lis(cid:228)(cid:228)ntyy koko ajan Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteis- ty(cid:246)n ohjelmien edetess(cid:228). Credo- ja Lace-ohjelmissa kiinnite- t(cid:228)(cid:228)n erityist(cid:228) huomiota (cid:228)skett(cid:228)in tukikelpoisiksi tulleisiin raja- alueisiin. b) Hankkeiden vaikutuksen pit(cid:228)isi parantua rajan molemmin puolin, koska hankkeet on kehitetty kokonaisuutena tarkas- teltavaa raja-aluetta varten yhteisten monivuotisten strategi- oiden pohjalta ja koska yhteisty(cid:246)sekakomissiot valitsevat yhtei- set hankkeet kerran vuodessa. Komissio arvioi jatkossakin, miten jokainen yhteisty(cid:246)sekakomission valitsema hanke, jolle Phare-maa on esitt(cid:228)nyt Phare-ohjelman rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteis- ty(cid:246)n tukea, vaikuttaa rajan molemmin puolin. T(cid:228)t(cid:228) vaikutusta pit(cid:228)isi kuitenkin tarkastella ennemminkin ohjelman kuin hank- keen tasolla. c) Kansallisilla ensisijaisilla tavoitteilla on vastaisuudessa entist(cid:228) pienempi merkitys raja-alueyhteisty(cid:246)ss(cid:228), koska rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmat perustuvat useaksi vuodeksi laadittaviin yhteisiin ohjelma-asiakirjoihin, jotka sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t raja-aluetta kos- kevat yhteiset kehitysstrategiat ja ensisijaiset tavoitteet, ja koska alueelliset ja paikalliset edustajat ovat edustettuina yhteisty(cid:246)- sekakomissioissa. Tulevaisuudessa alue- ja paikallisviranomai- set osallistuvat entist(cid:228) enemm(cid:228)n my(cid:246)s yhteisten kehitt(cid:228)mis- suunnitelmien laatimiseen, koska tarkoituksena on luoda hakijamaihin alueelliset rakenteet ja tarvittava asiantuntemus. C 48/24 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 2. 2000 d) Vaikka Pharen uuden rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n asetuksen avulla voidaan todenn(cid:228)k(cid:246)isesti luoda aitoja yhteisohjelmia ja lis(cid:228)t(cid:228) Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ja Interreg-ohjelman avulla tuettavien aitojen yhteishankkeiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), t(cid:228)llaiset hankkeet voivat j(cid:228)(cid:228)d(cid:228) pikemminkin poikkeuksiksi, kun pidet(cid:228)(cid:228)n mie- less(cid:228) n(cid:228)iden kahden asetuksen v(cid:228)liset erot. e) Yhteiset ohjelma-asiakirjat, jotka kattavat molemmilla puolilla rajaa olevat alueet, valmistuvat vuoteen 2000 menness(cid:228). Asia- kirjat sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t yksityiskohtaisen selostuksen nykytilanteesta, strategian pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)lle yhteisty(cid:246)lle, rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ensisijaiset tavoitteet ja toimenpiteet, vuo- sia 2000(cid:151)2002 koskevan alustavan rahoitussuunnitelman seitsem(cid:228)n vuoden todenn(cid:228)k(cid:246)isyydell(cid:228), v(cid:228)lineet yhteisten hank- keiden valitsemista varten sek(cid:228) yhteisten hankkeiden rahas- toja, t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa ja toimielimi(cid:228) koskevat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset. f) Ohjelmointity(cid:246)n avulla pyrit(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s poistamaan hakijamai- den sis(cid:228)ist(cid:228) alueellista eriarvoisuutta entist(cid:228) enemm(cid:228)n, koska Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmista tulee my(cid:246)s osa laajempaa aluekehityspolitiikkaa (cid:151) samalla kun otetaan huo- mioon rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n erityisvaatimukset (cid:151) ja koska Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelmaa on laajennettu kos- kemaan hakijamaiden v(cid:228)lisi(cid:228) raja-alueita (my(cid:246)s EU:n tulevien ulkorajojen liitt(cid:228)mist(cid:228) ohjelman piiriin harkitaan). g) Ohjelmien hallinnointimenetelmi(cid:228) hajautetaan entist(cid:228) enem- m(cid:228)n nyt, kun hajautettu t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoj(cid:228)rjestelm(cid:228) toimii kaikissa hakijamaissa. Jatkotoimet m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ytyv(cid:228)t sen mukaan, miten hallinnolliset valmiudet, rahoitusvalvontamenetelm(cid:228)t ja julkisen rahoituksen rakenteet kehittyv(cid:228)t n(cid:228)iss(cid:228) maissa sek(cid:228) kansallisella ett(cid:228) alueellisella tasolla. Komissio on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt jatkaa hajauttamista j(cid:228)senyytt(cid:228) hakeneille valtioille osana liit- tymist(cid:228) edelt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) strategiaa annettavan tuen yhteensovittami- sesta annetun asetuksen 12 artiklan mukaisesti. Neuvoston lopullisesti hyv(cid:228)ksym(cid:228)ss(cid:228) tekstiss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)t(cid:228) koskevat ehdot. Pienhankerahastoja, joita on perustettu useille raja- alueille ja joiden avulla paikalliset p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)j(cid:228)t voivat p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) pie- nist(cid:228) hankkeista ilman komission suorittamaa hankkeiden ennakkohyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228), laajennetaan ja vahvistetaan edelleen, erityisesti nostamalla hankkeiden yl(cid:228)rajaa 50 000 eurosta 300 000 euroon. h) Pharen uudet suuntaviivat, jotka koskevat my(cid:246)s Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228), sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t hankkeen kokoa koskevan (cid:148)jous- tolausekkeen(cid:148), jonka avulla erikoiset hankkeet voidaan parem- min sovittaa yhteen Interreg-hankkeiden kanssa. Suuntaviivo- jen mukaan (cid:148)hankkeiden kokoa muuten koskevasta v(cid:228)himm(cid:228)iskoosta (2 miljoonaa euroa) voidaan poiketa aino- astaan hankekohtaisen arvioinnin perusteella sek(cid:228) silloin, kun yhteisiss(cid:228) Phare-Interreg-ohjelma-asiakirjoissa m(cid:228)(cid:228)ritellyill(cid:228) ensisijaisilla tavoitteilla on todellista merkityst(cid:228) rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)lle yhteisty(cid:246)lle(cid:148). Joustoa voidaan hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) kuitenkin vain poik- keustapauksissa, koska hankkeen on nivellytt(cid:228)v(cid:228) yhteen Interreg-ohjelman kanssa ja koska komissio on viime k(cid:228)dess(cid:228) vastuussa Pharen rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n ohjelman toteut- tamisesta sek(cid:228) siihen liittyvien sopimusten tekemisest(cid:228)