title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2164/99 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie. Onderzoek naar stijgende wisselkosten.

eurovoc_concepts:
Eurocurrency
United Kingdom
economic consequence
exchange transaction
foreign currency
foreign exchange market
non-participating country
unlawful agreement

text: 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 225 E/61 (2000/C 225 E/060) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2160/99 van Cristiana Muscardini (NI) aan de Commissie (24 november 1999) Betreft: Verschillende bevoegdheden t. a. v. vrij verkeer en veiligheid van de burgers Op de Europese Raad van Tampere van 15 en 16 oktober 1999 is het hete hangijzer van de link tussen veiligheid en clandestiene immigratie aan de orde gesteld. Eindelijk ziet men in dat immigratie een Europees probleem is en niet een vraagstuk dat op eigen houtje door de ene of de andere lidstaat kan worden opgelost. Maar wat men nog steeds niet wil begrijpen, is dat er een verschil bestaat tussen enerzijds het vrije verkeer van personen als gevolg van de openstelling van de binnengrenzen, waarvoor de Unie bevoegd is, en anderzijds het omgaan met veiligheidsproblemen, waarvoor de bevoegdheid bij de lidstaten ligt, die echter niet-geharmoniseerde of zelfs totaal verschillende voorschriften kennen. Een voorbeeld: in sommige lidstaten zijn de verkoop en het gebruik van voor persoonlijk gebruik bestemde zelfverdedigings- of afschrikkingmiddelen als spuitbussen tegen zakkenrollers of verkrachters toegestaan, terwijl dergelijke producten in andere lidstaten zelfs niet mogen worden gebruikt. Om nog maar niet te spreken van de ongerijmdheid van een interne markt waarbinnen bepaalde producten in het ene land toegestaan en in het andere verboden zijn. Acht de Commissie het niet zinvol en wenselijk om, in afwachting van de verwezenlijking van de (cid:132)derde pijler(cid:148), alle lidstaten te verzoeken om met het oog op de bestrijding van criminaliteit en de veiligheid van de burgers kleine verdedigingsmiddelen, zoals spuitbussen tegen zakkenrollers en verkrachters en schrik- draadafzettingen, toe te laten en de vaststelling van de voorschriften inzake verkoop en installatie ervan eventueel aan elke lidstaat over te laten? Antwoord van de heer Vitorino namens de Commissie (27 januari 2000) Overeenkomstig het Verdrag betreffende de Europese Unie en zoals bevestigd op de buitengewone vergadering van de Europese Raad van 15 en 16 oktober 1999 te Tampere is een van de doelstellingen van de Unie de burgers een hoge mate van veiligheid te bieden binnen een ruimte van vrijheid, veiligheid en rechtvaardigheid. Dit dient onder andere te geschieden door gemeenschappelijk optreden van de lidstaten op het gebied van de politiºle samenwerking. Gemeenschappelijk optreden op het gebied van politiºle samenwerking houdt samenwerking en gezamen- lijke initiatieven in ten aanzien van onder andere het gebruik van uitrusting. Maatregelen die in dit verband worden genomen mogen echter geen afbreuk doen aan de uitoefening van de op de lidstaten rustende taken op het gebied van de handhaving van recht en orde en de instandhou- ding van de binnenlandse veiligheid. De door het geachte parlementslid voorgestelde maatregelen schijnen tot de genoemde verantwoordelijk- heden van de lidstaten te behoren. Overigens bevestigt de Commissie nogmaals bereid te zijn de volledige en onmiddellijke tenuitvoerlegging van het Verdrag van Amsterdam te bevorderen op basis van het actieprogramma van Wenen en van de politieke richtsnoeren en concrete doelstellingen waarover de Europese Raad van Tampere overeenstem- ming bereikte. (2000/C 225 E/061) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2164/99 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie (19 november 1999) Betreft: Onderzoek naar stijgende wisselkosten Kan de Europese Commissie bevestigen dat de wisselkosten tussen de euro en het pond sterling het laatste jaar bijzonder steil gestegen zijn, en zal ze onderzoeken of dat te wijten is aan de een of andere onwettige geheime afspraak tussen de belanghebbenden op de markt, of dat er misbruik gemaakt wordt van een dominerende positie? C 225 E/62 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 8. 8. 2000 Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (7 december 1999) De Commissie heeft weet van gevallen waarin de wisselkosten tussen de euro en het Britse pond zijn gestegen na de invoering van de euro. Volgens de informatie van de Commissie zijn de redenen hiervoor de volgende. Het verschil tussen aankoop- en verkoopprijzen wordt op wisselmarkten uitgedrukt in (cid:132)pips(cid:148). Indien de aankoopprijs voor Britse pond/euro 0,6397 bedraagt en de verkoopprijs 0,6399, is er dus een verschil van twee pips. Volgens de informatie van de Commissie bedroeg het verschil tussen aankoop- en verkoop- prijzen op de detailmarkt voor Britse pond/Duitse mark ongeveer vijf pips bij een omzet van 5 miljoen £. Sinds de invoering van de euro bedraagt het verschil op de detailmarkt voor Britse pond/euro ongeveer drie pips bij een omzet van 10 miljoen €. Hoewel het verschil in absolute termen kleiner is geworden, zijn de kosten, wegens het verschil in percenten uitgedrukt aanzienlijk gestegen. De Commissie heeft vernomen dat het verschil tussen aankoop- en verkoopprijzen voor Britse pond/euro momenteel ook op de interbankenmarkt ongeveer drie pips bedraagt. Dit maakt het voor banken uiteraard moeilijk minder dan drie pips te rekenen op de detailmarkt. in waarde tussen de euro en de Duitse mark, Deze feiten zouden er op kunnen wijzen dat de verstrekkers van wisseldiensten wellicht niet voldoende concurrentiedruk ondervinden om het verschil tussen hun aankoop- en verkoopprijzen te verkleinen. Dit kan het geval zijn op het niveau van de detailmarkt, op interbankenniveau of beide. Dit is op zichzelf echter geen bewijs dat er inbreuken op het communautaire mededingingsrecht hebben plaatsgevonden of thans plaatsvinden. Wat de toepassing van artikel 82 (voorheen artikel 86) van het EG-Verdrag betreft, zijn er vele honderden banken die wisseltransacties in Britse pond/euro verrichten en die wisseldiensten verstrekken aan klanten uit de bedrijfswereld. Het moet dan ook onwaarschijnlijk geacht worden dat ØØn enkele bank een machtspositie zou bekleden of dat een aantal banken een gezamenlijke machtspositie zouden bekleden. Wat de toepassing van artikel 81 (voorheen artikel 85) van het EG-Verdrag betreft, beschikt de Commissie niet over aanwijzingen dat er geheime afspraken zouden zijn gemaakt. In het algemeen zijn voor succesvolle geheime afspraken om winstmarges te behouden of te vergroten immers twee elementen vereist die op deze markt lijken te ontbreken. Het eerste is dat er een relatief klein aantal deelnemers aan de afspraken zou moeten zijn. Een kartel waarbij honderden deelnemers betrokken zijn, lijkt hoogst onwaarschijnlijk. In de tweede plaats veronderstellen geslaagde heimelijke afspraken een zekere door- zichtigheid van de prijzen, om de toepassing van gemeenschappelijke tarieven te kunnen afdwingen. Op de detailmarkt is het verschil tussen aankoop- en verkoopprijs in beginsel echter alleen aan de koper en de verkoper bekend. Daarom moet het onwaarschijnlijk worden geacht dat een kartel met betrekking tot de winstmarges op de detailmarkt voor wisselverrichtingen met succes zou kunnen worden gehandhaafd. Hoewel de Commissie nog geen formele klacht heeft ontvangen over de aangelegenheid die de bezorgd- heid van het geachte parlementslid heeft gewekt, zal zij niettemin de situatie van nabij blijven volgen. (2000/C 225 E/062) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2168/99 van Gerhard Schmid (PSE) aan de Commissie (29 november 1999) Betreft: Telecentra in Beieren De regering van de deelstaat Beieren wil in alle Landkreise die onder doelstelling 5b vallen, in het kader van het programma top 11 zogenoemde telecentra oprichten. In totaal moeten er zo(cid:146)n 30 van dergelijke centra in Beieren komen. Daarvoor werd DM 60 miljoen uit openbare middelen uitgetrokken. Het grootste deel daarvan komt uit Europese bron. Het programma 5 b is goed voor ca. DM 17,8 miljoen en het Europees Sociaal Fonds draagt ca. DM 7,5 miljoen bij. De deelstaat Beieren stelt ca. DM 15 miljoen beschikbaar. In dit verband werd ook een brochure uitgegeven. Hierin wordt met geen woord gerept over het feit dat het grootste deel van de steungelden uit de begroting van de EU afkomstig is. Ook ter plekke zijn bij de mij bekende projecten geen verwijzingen naar Europese steungelden te zien


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2101/99 υποβολή: Amalia Sartori (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Mario Mantovani (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Giuseppe Gargani (PPE-DE), Luigi Cesaro (PPE-DE), Guido Podestà (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE) και Francesco Fiori (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Απόρριψη.

eurovoc_concepts:
EU regional policy
Italy
Structural Funds
eligibility criteria
regulation (EU)
terms for aid

formats: html pdf print

text: C 225 E/52 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/051) GRAPTH ERVTHSH E-2101/99 ypobolh·: Amalia Sartori (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Mario Mantovani (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Giuseppe Gargani (PPE-DE), Luigi Cesaro (PPE-DE), Guido Podestà (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE) kai Francesco Fiori (PPE-DE) prow thn Epitroph· (19 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Απο΄ρριψη Εχοντας υπο΄ψη την ιδρυτικη΄ Συνθη΄κη των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των• ε΄χοντας υπο΄ψη τον κανονισµο΄ αριθ. 1260/ 99 σχετικα΄ µε τα ∆ιαρθρωτικα΄ Ταµει΄α (1), ερωτα΄ται η Επιτροπη΄: 1. Ποιοι ει΄ναι οι λο΄γοι που οδη΄γησαν στην απο΄ρριψη της προ΄τασης κατανοµη΄ς την οποι΄α υπε΄βαλε η ιταλικη΄ κυβε΄ρνηση; 2. Ποια ει΄ναι τα ακριβη΄ αιτη΄µατα αναδιατυ΄πωσης της προ΄τασης που κρι΄θηκαν αναγκαι΄α προκειµε΄νου να δοθει΄ µια θετικη΄ απα΄ντηση; 3. Ποιες ει΄ναι οι χρονικε΄ς προθεσµι΄ες που προβλε΄πονται για τις εν λο΄γω διαδικασι΄ες; 4. Πραγµατοποιη΄θηκε α΄ραγε αξιολο΄γηση της κατανοµη΄ς ανα΄ περιφε΄ρεια η΄ ο΄χι; Εα΄ν ναι, µη΄πως µπορει΄ να γι΄νει γνωστη΄ η κατα΄σταση των διαφο΄ρων ιταλικω΄ν περιφερειω΄ν; (1) ΕΕ L 161 της 26. 6. 1999, σελ. 1. Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (10 Ianoyari·oy 2000) Την 1 Ιουλι΄ου 1999, η Επιτροπη΄ καθο΄ρισε ε΄να ανω΄τατο ο΄ριο επιλε΄ξιµου πληθυσµου΄ για κα΄θε κρα΄τος µε΄λος. Για την Ιταλι΄α, το ανω΄τατο αυτο΄ ο΄ριο καθορι΄στηκε σε 7,4 εκατ. κατοι΄κους. Την ι΄δια ηµε΄ρα, κλη΄θηκαν τα κρα΄τη µε΄λη να διαβιβα΄σουν στην Επιτροπη΄, ε΄ως τις 31 Αυγου΄στου 1999, την προ΄ταση τους για επιλε΄ξιµες περιοχε΄ς του στο΄χου 2. Την 1 Αυγου΄στου 1999, οι ιταλικε΄ς αρχε΄ς απε΄στειλαν την προ΄ταση΄ τους στην Επιτροπη΄. Η τελευται΄α αυτη΄ 1. κρι΄θηκε µη αποδεκτη΄ γιατι΄ δεν τηρου΄σε τις διατα΄ξεις της παραγρα΄φου 4 του α΄ρθρου 4 του κανονισµου΄ (ΕΚ) αριθ. 1260/1999 του Συµβουλι΄ου της 21ης Ιουνι΄ου 1999 ο΄σον αφορα΄ τις γενικε΄ς διατα΄ξεις των διαρθρωτικω΄ν ταµει΄ων. Οι διατα΄ξεις αυτε΄ς προβλε΄πουν ο΄τι οι περιοχε΄ς οι οποι΄ες ανταποκρι΄νονται στα κριτη΄ρια τα επιλεγο΄µενα «κοινοτικα΄», τα οποι΄α αναφε΄ρονται στις παραγρα΄φους 5 και 6 του εν λο΄γω α΄ρθρου 4, καλυ΄πτουν τουλα΄χιστον 50 % του πληθυσµου΄ που ανταποκρι΄νεται στα κριτη΄ρια του στο΄χου αριθ. 2 σε κα΄θε κρα΄τος µε΄λος. Ωστο΄σο, οι περιοχε΄ς οι οποι΄ες ανταποκρι΄νονται στα κριτη΄ρια αυτα΄, τις οποι΄ες παρουσι΄ασαν οι ιταλικε΄ς αρχε΄ς, ει΄χαν µο΄νο 2,2 εκατ. κατοι΄κους, η΄τοι 29,6 % του συνολικα΄ επιλε΄ξιµου πληθυσµου΄. Στις 11 Οκτωβρι΄ου 1999, η Επιτροπη΄ ζη΄τησε απο΄ τις ιταλικε΄ς αρχε΄ς να εκπονη΄σουν, το συντοµο΄τερο 2. δυνατο΄, αναθεωρηµε΄νη προ΄ταση συ΄µφωνη µε τις απαιτη΄σεις του κανονισµου΄. Για να γι΄νει αυτο΄, θα πρε΄πει να προσθε΄σουν στον αρχικο΄ πι΄νακα, των περιοχω΄ν που ανταποκρι΄νονται στα κοινοτικα΄ κριτη΄ρια τουλα΄χιστον 1,5 εκατ. κατοι΄κους, και, ως αντιστα΄θµισµα, να αποκλει΄σουν απο΄ τον πι΄νακα αυτο΄, για ανα΄λογο αριθµο΄ κατοι΄κων, τις περιοχε΄ς που παρουσι΄ασαν στο πλαι΄σιο των παραγρα΄φων 7 ε΄ως 9 του α΄ρθρου 4. Έως ση΄µερα, η Επιτροπη΄ δεν ε΄χει λα΄βει νε΄α αναθεωρηµε΄νη προ΄ταση εκ µε΄ρους των ιταλικω΄ν αρχω΄ν και δεν 3. ει΄ναι εποµε΄νως σε θε΄ση να υποδει΄ξει πο΄τε ο πι΄νακας των επιλε΄ξιµων περιοχω΄ν για τον στο΄χο 2 στην Ιταλι΄α θα µπορε΄σει να εγκριθει΄ απο΄ την Επιτροπη΄. Μο΄λις λα΄βει την ιταλικη΄ προ΄ταση, η Επιτροπη΄ θα την αξιολογη΄σει συνολικα΄ και ανα΄ περιφε΄ρεια, σε σχε΄ση µε 4. τα κριτη΄ρια του κανονισµου΄


title: PERGUNTA ESCRITA E-2101/99 apresentada por Amalia Sartori (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Mario Mantovani (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Giuseppe Gargani (PPE-DE), Luigi Cesaro (PPE-DE), Guido Podestà (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE) e Francesco Fiori (PPE-DE) à Comissão. Recusa por parte da Comissão Europeia da proposta italiana objectivo 2 dos Fundos Estruturais para o período 2000-2006.

text: C 225 E/52 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/051) PERGUNTA ESCRITA E-2101/99 apresentada por Amalia Sartori (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Mario Mantovani (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Giuseppe Gargani (PPE-DE), Luigi Cesaro (PPE-DE), Guido Podest(cid:224) (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE) e Francesco Fiori (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (19 de Novembro de 1999) Objecto: Recusa por parte da Comissªo Europeia da proposta italiana objectivo 2 dos Fundos Estruturais para o per(cid:237)odo 2000-2006 Tendo em conta o Tratado que institui as Comunidades Europeias (1) e tendo em conta o Regulamento no 1260/99 relativo aos Fundos Estruturais, poderÆ a Comissªo informar: 1. Que motivos a levaram a chumbar a proposta de reparti(cid:231)ªo apresentada pelo Governo italiano? 2. Quais sªo as exigŒncias pontuais de reformula(cid:231)ªo da proposta consideradas necessÆrias para uma resposta positiva? 3. Quais sªo os prazos previstos para estes procedimentos? 4. Foi ou nªo feita uma avalia(cid:231)ªo das reparti(cid:231)ıes por regiıes? Em caso afirmativo, Ø poss(cid:237)vel dar a conhecer a situa(cid:231)ªo das vÆrias regiıes italianas? (1) JO L 161 de 26. 6. 1999, p. 1. Resposta do ComissÆrio Michel Barnier em nome da Comissªo (10 de Janeiro de 2000) Em 1 de Julho de 1999, a Comissªo estabeleceu um limite mÆximo de popula(cid:231)ªo eleg(cid:237)vel para cada Estado-membro. Para ItÆlia, esse limite mÆximo foi fixado em 7,4 milhıes de habitantes. Na mesma data, os Estados-membros foram convidados a transmitir (cid:224) Comissªo, antes de 31 de Agosto de 1999, as respectivas propostas de zonas eleg(cid:237)veis a t(cid:237)tulo do objectivo no 2. Em 1 de Outubro de 1999, as autoridades italianas apresentaram (cid:224) Comissªo a respectiva proposta, a 1. foi considerada inaceitÆvel em virtude de nªo respeitar o disposto no no 4 do artigo 4o do qual Regulamento (CE) no 1260/1999 do Conselho, de 21 de Junho de 1999, que estabelece disposi(cid:231)ıes gerais sobre os Fundos estruturais. Estas disposi(cid:231)ıes prevŒem que as zonas que satisfa(cid:231)am os critØrios ditos «comunitÆrios», referidos nos nos 5 e 6 do citado artigo 4o, cobrirªo um m(cid:237)nimo de 50 % da popula(cid:231)ªo abrangida pelo objectivo no 2 em cada Estado-membro. Ora, as zonas que satisfazem esses critØrios, apresentadas pelas autoridades italianas, contavam apenas 2,2 milhıes de habitantes, ou seja, 29,6 % da popula(cid:231)ªo total eleg(cid:237)vel. 2. Em 11 de Outubro de 1999, a Comissªo solicitou (cid:224)s autoridades italianas que elaborassem, no prazo mais breve poss(cid:237)vel, uma proposta revista em conformidade com as exigŒncias regulamentares. Para o efeito, as autoridades italianas deverªo acrescentar (cid:224) lista inicial, no equivalente a, pelo menos, 1,5 milhıes de habitantes, zonas que satisfa(cid:231)am os critØrios comunitÆrios e, em contrapartida, excluir dessa lista, no equivalente a uma popula(cid:231)ªo idŒntica, zonas apresentadas a t(cid:237)tulo dos nos 7 a 9 do artigo 4o. 3. AtØ (cid:224) data, as autoridades italianas ainda nªo transmitiram (cid:224) Comissªo a nova proposta revista, pelo que a Comissªo nªo pode indicar a data em que a lista das zonas eleg(cid:237)veis para o objectivo no 2, em ItÆlia, poderÆ ser por ela adoptada. Assim que receba a proposta italiana, a Comissªo procederÆ (cid:224) sua avalia(cid:231)ªo global e por regiªo, em 4. fun(cid:231)ªo dos critØrios fixados no regulamento


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-2163/99 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) neuvostolle. Kehitysneuvosto, 11 marraskuuta 1999.

eurovoc_concepts:
ACP countries
cooperation policy
cultivation system
developing countries
genetically modified organism

text: 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/107 Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 1999) Yst(cid:228)vyyskaupunkitoiminnalle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) Euroopan komission tukea koskevassa oppaassa todetaan, ett(cid:228) tukea ei voida my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), jos vierailevasta kaupungista tulee osanottajia v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin kymmenen. T(cid:228)t(cid:228) ehtoa sovelletaan olipa kyseess(cid:228) sitten yksi tai useampia vierailevia kaupunkeja. Vuonna 1999 matkakorvaus oli 0,04 euroa/km henkil(cid:246)(cid:228) kohti (edestakainen matka). Osanottajien vaaditun v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n perusteena on halu antaa mahdollisimman monille tilaisuus osallistua yst(cid:228)vyyskaupunkitoimintaan. Samasta syyst(cid:228) vaatimuksena on, ett(cid:228) suurin osa vaihtotoimintaan osallistuvista ei saa olla valtuutettuja tai kunnallisia virkamiehi(cid:228). Komissio on tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) ehtoja on vaikeampi t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) silloin, kun is(cid:228)nt(cid:228)kaupunki on kutsunut osallistujia useammasta kaupungista. Komissio ei kuitenkaan halua hyl(cid:228)t(cid:228) ohjelman perustavoitetta, jonka mukaan yst(cid:228)vyyskaupunkitoimintaan olisi saatava mukaan laajempi joukko kansalaisia ja jonka arvoisa parlamentin j(cid:228)senkin esitti kysymykses- s(cid:228)(cid:228)n ((cid:148)tavoitteena on lujittaa eurooppalaista yhteenkuuluvuutta ja tutustua toistensa tapoihin sek(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)ihin eri aloilla(cid:148)). (2000/C 219 E/136) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2162/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): David Bowe (PSE) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Bioteknisen viljelyn edist(cid:228)minen Voiko komissio kertoa onko yhteis(cid:246)ll(cid:228) olemassa hankkeita, joilla edistet(cid:228)(cid:228)n bioteknisten viljelymenetelmien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) AKT-maissa ja/tai kehitysmaissa? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1999) Komission kehitysyhteisty(cid:246)h(cid:246)n ei kuulu projekteja geneettisesti muunneltujen viljelykasvien edist(cid:228)miseksi AKT-maissa tai muissakaan kehitysmaissa. (2000/C 219 E/137) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2163/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Graham Watson (ELDR) neuvostolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Kehitysneuvosto, 11 marraskuuta 1999 On arvioitu, ett(cid:228) kun uusi vuosituhat koittaa, melkein kuudesosa ihmiskunnasta on lukutaidotonta. Ottaen huomioon, ett(cid:228) vuonna 1990 j(cid:228)rjestetyss(cid:228) opetusalan maailmankonferenssissa (World Conference on Education for All) yhteis(cid:246)n hallitukset lupasivat pyrki(cid:228) siihen, ett(cid:228) koulutus olisi kaikkien ulottuvilla vuoteen 2000 menness(cid:228), aikooko neuvosto kasvattaa koulutuksen osuutta nykyisiss(cid:228) apuohjelmissaan? Aikooko neuvosto keskustella tulevassa kokouksessaan 11. marraskuuta siit(cid:228), miten opetusta voitaisiin edist(cid:228)(cid:228) kehitysmaissa? C 219 E/108 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 Vastaus (31. tammikuuta 2000) Neuvosto yhtyy t(cid:228)ysin arvoisan parlamentin j(cid:228)senen k(cid:228)sitykseen lukutaidottomuuden v(cid:228)hent(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vien ponnistelujen t(cid:228)rkeydest(cid:228). Koulutusta edist(cid:228)v(cid:228)t toimenpiteet ovat itse asiassa keskeinen osa k(cid:246)yhyyden torjuntaa, joka on yhteis(cid:246)n kehitysyhteisty(cid:246)politiikan t(cid:228)rkeimpi(cid:228) tavoitteita. Euroopan yhteis(cid:246)n avustusohjelmista p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) komissio, joka ottaa huomioon muun muassa edunsaajamai- den asettamat painopisteet. Kehitysneuvoston istunnossa 11. marraskuuta 1999 ei keskusteltu tuesta, opetuksen alalla. Asiasta saatetaan keskustella seuraavassa neuvoston istunnossa, k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n yleens(cid:228) neuvoston tiedonannon pohjalta. jota kehitysmaille annetaan ja t(cid:228)llainen keskustelu (2000/C 219 E/138) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2166/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Maantieliikenteen valvontalaite Edellisen komission j(cid:228)sen Kinnock ilmoitti 30. 3. 1998 Euroopan parlamentissa, ett(cid:228) ty(cid:246)markkinaosapuolet ovat olleet mukana p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) hyv(cid:228)ksy(cid:228) ainoastaan liitteess(cid:228) 1B tarkoitettu valvontalaite. Miten ty(cid:246)markkinaosapuolet ovat sitoutuneet tai sitoutuvat konkreettisesti p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoon? Onko ty(cid:246)- markkinaosapuolten kanssa k(cid:228)yty keskusteluja ja onko niiden lausunnot otettu asianmukaisesti huomioon ilmaisseet keskusteluissa kannattavansa 1B tai aiotaanko n(cid:228)in tehd(cid:228)? Ovatko ty(cid:246)markkinaosapuolet -ratkaisua? Miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin j(cid:228)senvaltioiden valvontaviranomaiset on otettu mukaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoon? Katso- vatko viranomaiset, ett(cid:228) liitteen 1B mukaisella valvontalaitteella pystyt(cid:228)(cid:228)n kohentamaan valvonnan laatua? Miten talous- ja sosiaalikomitea on suhtautunut liitteen 1B mukaiseen valvontalaitteeseen? Kinnock ilmoitti 30. 3. 1998 my(cid:246)s, ett(cid:228) valvontalaitteen moitteeton tekninen toiminta on tarkistettu useilla ty(cid:246)olosuhteiden mukaisilla testeill(cid:228). Oliko 1B -ajopiirturi m(cid:228)(cid:228)ritelty lopullisesti lausunnon antamisen ajankohtana? Onko t(cid:228)ll(cid:246)in testattu my(cid:246)s erillisi(cid:228) komponentteja (sirukortit, taltiointilaite, n(cid:228)ytt(cid:246), tulostin)? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1999) Neuvoston asetus (EY) N:o 2135/98 (1), joka koskee tieliikenteen valvontalaitteista annetun asetuksen (ETY) N:o 3821/85 sek(cid:228) asetusten (ETY) N:o 3820/85 ja (ETY) N:o 3821/85 t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta annetun direktiivin 88/599/ETY muuttamista, annettiin 24. syyskuuta 1998 EY:n perustamissopimuksen (2) 252 artiklassa (entisess(cid:228) 189 c artiklassa) tarkoitettua yhteistoimintamenettely(cid:228) noudattaen. Talous- ja sosiaa- likomitea oli aikaisemmin antanut asetusehdotuksesta lausuntonsa (3). Ty(cid:246)markkinaosapuolia on kuultu useaan otteeseen digitaalisen valvontalaitteen m(cid:228)(cid:228)rittelyst(cid:228) vastuussa olevan teknist(cid:228) mukauttamista k(cid:228)sittelev(cid:228)n komitean kokouksissa valmistelut(cid:246)iden aikana (asetuksen (EY) N:o 2135/98 1 artiklan 10 kohta). Ne saavat valmisteluasiakirjat ja ottavat osaa komitean kokouksiin tarkkailijoina. Teknist(cid:228) mukauttamista k(cid:228)sittelev(cid:228)n komitean kokousten lis(cid:228)ksi ty(cid:246)markkinaosapuolten kanssa pidet(cid:228)(cid:228)n muitakin kokouksia uutta teknologiaa k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) alaryhm(cid:228)ss(cid:228), joka kuuluu maantieliikennealaa koske- vaan alakohtaiseen neuvottelukomiteaan


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2457/1999 av den 19 november 1999 om anbud som lämnats för leverans till Réunion av från ytterskalet befriat långkornigt ris inom ramen för det anbudsförfarande som avses i förordning (EG) nr 2177/1999

eurovoc_concepts:
Réunion
award of contract
export subsidy
rice

formats: pdf print

text: L 299/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 11. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2457/1999 av den 19 november 1999 om anbud som lämnats för leverans till Réunion av från ytterskalet befriat långkornigt ris inom ramen för det anbudsförfarande som avses i förordning (EG) nr 2177/1999 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2072/98 (2), särskilt artikel 10. 1 i denna, med beaktande av kommissionens förordning (EEG) nr 2692/ 89 av den 6 september 1989 om tillämpningsföreskrifter för export av ris till Réunion (3), ändrad genom förordning (EG) nr 1453/1999 (4), särskilt artikel 9. 1 i denna, och med beaktande av följande: 1. 2. Genom kommissionens förordning (EG) nr 2177/ 1999 (5) öppnades en anbudsinfordran för fastställandet av den subvention som skall utgå för leverans av ris till Réunion. På grundval av lämnade anbud kan kommissionen i enlighet med artikel 9 i förordning (EEG) nr 2692/89 och i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 22 i förordning (EG) nr 3072/95 besluta att inte fullfölja anbudsförfarandet. 3. 4. Med hänsyn till de kriterier som föreskrivs i artiklarna 2 och 3 i förordning (EEG) nr 2692/89 är det inte nödvän- digt att fastställa en maximisubvention. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Förfarandet med de anbud som lämnats från och med den 15 till och med den 18 november 1999 inom ramen för anbuds- infordran för fastställande av den subvention som skall utgå för leverans av långkornigt råris under KN-nummer 1006 20 98 avsett för Réunion, vilket avses i förordning (EG) nr 2177/ 1999, skall inte fullföljas. Denna förordning träder i kraft den 20 november 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 19 november 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (2) EGT L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (3) EGT L 261, 7. 9. 1989, s. 8. (4) EGT L 167, 2. 7. 1999, s. 19. (5) EGT L 267, 15. 10. 1999, s. 7


title: WRITTEN QUESTION P-2165/99 by Guido Viceconte (PPE-DE) to the Commission. Internal restructuring of the Commission.

eurovoc_concepts:
European Commission
administration of the Institutions

text: 24. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 303 E/31 (b) On the basis of the SCF(cid:146)s opinions on BADGE already published (2), (7), (8) and of the provisional version of the SCF(cid:146)s preliminary statement on BFDGE, which will soon be available on the Internet (9), the Commission cannot share the view held by the Honourable Member and the press that these two substances are carcinogencic. (1) Ministry of Agriculture, Food and Fisheries (MAFF) UK, survey of BADGE epoxy monomer in canned food (May 1997), MAFF project number FS2707. In: W. Summerfield, A. Goodson, I. Cooper. Food Additives and Contami- nants, 1998, 15, 818-830. (2) PIRA project on migration of monomers and overall migration. In: P. A. Tice. Food Additives and Contaminants, 1998, 5 (suppl. 1), 373-380. (3) MAFF Food Safety Information Bulletin, 89, October 1997. (4) Simoneau, C. , Theobald A. and Anklam E. Ispra report: results of a European survey of BADGE in canned fish in oil. January 23, 1998. (5) OJ L 310, 4. 12. 1999. (6) Opinion of the Scientific Committee of 24 March 1999 on Food on Bisphenol A Diglycidyl Ether (BADGE), http:// www. europa. eu. int/comm/dg24/health/sc/scf/out28_en. html. (7) Clarification and explanation of the SCF(cid:146)s opinion of 7 June 1996 on BADGE. Forty fourth series of Reports, (in press) or http://www. europa. eu. int/comm/dg24/health/sc/oldcomm7/out05_en. html. (8) Opinion on Bisphenol A diglycidyl ether (BADGE), June 1996. SCF (1997). Fortieth series of Reports, GT 07 97652, Commission of the European Communities, Luxembourg. (9) See http://www. europa. eu. int/comm/dg24/health/sc/scf/. (2000/C 303 E/026) WRITTEN QUESTION P-2165/99 by Guido Viceconte (PPE-DE) to the Commission (19 November 1999) Subject: Internal restructuring of the Commission According to unofficial information reported in the European press, as part of the Commission(cid:146)s internal restructuring a senior official from the President(cid:146)s private office is preparing to become Director-General of the Enterprise Directorate-General. Does the Commission not consider that such an appointment, in addition to conflicting with the 1. statements made by President Prodi on a number of occasions, may trigger a process of (cid:145)nepotism(cid:146) and (cid:145)parachuting(cid:146), which has several times been condemned by the European Parliament and which was regarded as being one of the aspects of bad management laid at the door of the Santer Commission? President Prodi has stressed that 2. the abolition of national quotas for senior posts is a great achievement; does the Commission not consider that this approach (which is, moreover, premature, because European integration is still far from being completed) may give rise to national imbalances and reward those countries which contribute less, politically and financially, to the process of European integration, by introducing a system of co-option which could simply favour special interests and personal networks? (2000/C 303 E/027) WRITTEN QUESTION E-2213/99 by Guido Viceconte (PPE-DE), Luigi Cesaro (PPE-DE), Raffaele Costa (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Umberto Scapagnini (PPE-DE), Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE), Jas Gawronski (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE) and Renato Brunetta (PPE-DE) to the Commission Subject: Reform of the Commission bureaucracy (29 November 1999) According to unofficial information, also reported in the European press, in the context of the internal reorganisation of the Commission, a senior official who is a member of the President(cid:146)s private office is about to become Director-General of the DG for Enterprise Policy


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2094/99 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle. Teurastuspalkkiot 1998.

eurovoc_concepts:
animal plague
bovine spongiform encephalopathy
budgetary expenditure
economic support
slaughter premium
third country
transport of animals

text: 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/89 Jos v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)ksi(cid:228) ilmenee, komissio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin noudattaen voimassa olevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ja erityisesti rakennerahastojen p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) ja tehokkuudesta ja niiden toiminnan yhteensovitta- misesta kesken(cid:228)(cid:228)n ja Euroopan investointipankin toiminnan sek(cid:228) muiden rahoitusv(cid:228)lineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 muuttamisesta 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/93 (1) 24 artiklassa vahvistettuja s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), jotka koskevat tuen alentamista, keskeytt(cid:228)mist(cid:228) ja peruuttamista. (1) EYVL L 193, 31. 7. 1993. (2000/C 219 E/106) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2086/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Rooman poliisin virkapuvut T(cid:228)m(cid:228)n vuoden helmikuussa kiinalaisen YuYi yrityksen kanssa tehtiin sopimus virkapukujen toimittamisesta Rooman poliisille. Vaikka tekstiilialan asiantuntijoita olivat l(cid:228)sn(cid:228) ja vaikka tuoten(cid:228)ytteit(cid:228) otettiin ja kauppakamari antoi lausuntonsa puolueettomana osapuolena, on nyt osoittautunut, ett(cid:228) n(cid:228)ytekappaleena olleen virkapuvun kangas ei vastaa tarjouksessa kuvattua kangasta, mit(cid:228) ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). Lis(cid:228)ksi on havaittu muita ep(cid:228)selvyyksi(cid:228), kuten paperiarkin hinnan nousu 90 prosentilla ja niittien hinnan nousu 80 prosentilla. T(cid:228)m(cid:228) kaikki alkaa saada huolestuttavia mittasuhteita, kun on osoittautunut, ett(cid:228) kiinalaisen yrityksen takana on paremmin tunnettu Baloon yhti(cid:246), jossa yksi osakkaista on Rooman pormestarin lanko Rutelli. Voisiko komissio ryhty(cid:228) toimiin t(cid:228)h(cid:228)n tarjousmenettelyyn liittyvien ep(cid:228)selvyyksien selvitt(cid:228)miseksi ja antaa tietoja Euroopan parlamentille selvityksen tuloksista? jotta niiss(cid:228) Voiko komissio ryhty(cid:228) tarvittaviin toimiin valvoakseen eurooppalaista tarjousmenettely(cid:228), noudatetaan voimassaolevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ja taata, ett(cid:228) sopimukset annetaan erityisyrityksille, sen sijaan, ett(cid:228) ne annettaisiin yrityksille, jotka eiv(cid:228)t pysty hoitamaan niille osoitettuja teht(cid:228)vi(cid:228)? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1999) Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen ilmoituksen johdosta komissio aikoo pyyt(cid:228)(cid:228) Italian viranomaisilta tarvittavia tietoja sen arvioimiseksi, onko Rooman poliisin virkapukujen toimittamista koskeva tarjouskilpailu rat- kaistu tavaroiden julkisia hankintoja koskevan yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio valmistelee kirjett(cid:228) Italian viranomaisille toimen yksityiskohtien selvitt(cid:228)miseksi. Mik(cid:228)li n(cid:228)ist(cid:228) tiedoista p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) k(cid:228)ytetty menettely ei ole yhdenmukainen yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n kanssa, komissio voi aloittaa EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (ent. 169 artikla) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn rikkomisesta johtuvan menettelyn. Komissio tiedottaa joka tapauksessa parlamentin j(cid:228)senelle seurauksista ja johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksist(cid:228), joihin se voisi p(cid:228)(cid:228)ty(cid:228) Italian viranomaisten toimittamien tietojen tarkastelun perusteella. (2000/C 219 E/107) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2094/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Teurastuspalkkiot 1998 Kuinka monta euroa yhteis(cid:246) maksoi vuonna 1998 tukipalkkioita tai vastaavia tukia? C 219 E/90 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 Vaikuttavatko teurastuspalkkiot tai vastaavat tuet el(cid:228)inkuljetusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)ss(cid:228) ja yhteis(cid:246)n ulkopuo- lisissa maissa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 1999) Naudan spongiformiseen enkefalopatiaan (BSE) liittyvien markkinatoimenpiteiden menot olivat varanhoi- tovuonna 1998 yhteis(cid:246)ss(cid:228) noin 497 miljoonaa euroa, josta 96 miljoonaa euroa k(cid:228)ytettiin vasikoiden prosessointipalkkioihin, 116 miljoonaa euroa vasikoiden aikaistetusta teurastuksesta my(cid:246)nnett(cid:228)viin palk- kioihin, 243 miljoonaa euroa Yhdistyneen kuningaskunnan nautojen teurastusohjelmaan ja 42 miljoonaa euroa valikoivaan teurastusohjelmaan Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa, Portugalissa, Ranskassa ja Irlan- nissa. Saksassa, Espanjassa ja Alankomaissa klassisen sikaruton vuoksi toteutettujen markkinatukitoimenpiteiden menot olivat 163,8 miljoonaa euroa. Puhtaasti el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)toimenpiteiksi luokiteltujen teurastusten menot olivat vuonna 1998 el(cid:228)intautiohjel- mien osalta 34 miljoonaa euroa ja sikaruttoepidemian osalta 38,5 miljoonaa euroa. Komissio ei pysty arvioimaan tukien vaikutusta yhteis(cid:246)ss(cid:228) tapahtuvien el(cid:228)inkuljetusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n. Vaikutus on tukien luonteen ja jaon vuoksi oletettavasti v(cid:228)h(cid:228)inen. Kolmansien maiden osalta vaikutuksia ei ole, koska tuet maksetaan yhteis(cid:246)n el(cid:228)imist(cid:228). (2000/C 219 E/108) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2098/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: ICCAT-yleissopimuksen pyynnin rajoittamista koskevien suositusten laiminly(cid:246)nti 17. maaliskuuta 1998 annetun komission ty(cid:246)asiakirjan SEC(98) 447 mukaan vuonna 1997 valkotonni- kalaa (Thunnus alalunga) pyysi 11 ajoverkoilla varustettua irlantilaista alusta. Komission luettelo tonnikalaa ajoverkoilla ja muilla pyyntiv(cid:228)lineill(cid:228) luvallisesti pyyt(cid:228)vist(cid:228) aluksista osoittaa kuitenkin, ett(cid:228) kuluvana vuonna 1999 ajoverkoilla pyyt(cid:228)vien alusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) nousi 18:aan ja muilla v(cid:228)lineill(cid:228) pyyt(cid:228)vien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 16:een. Sen lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) alusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n lis(cid:228)(cid:228)ntyminen on r(cid:228)ike(cid:228)ss(cid:228) ristiriidassa ajoverkkojen k(cid:228)yt(cid:246)n lopettamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1239/98 (1) kanssa, se rikkoo vakavasti kansainv(cid:228)lisen ICCAT- yleissopimuksen suositusta olla lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) pyynnin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) ajalla 1993(cid:129)1995 saavutetusta tasosta. Komis- sio on sitoutunut noudattamaan t(cid:228)t(cid:228) sopimusta. Vaikka komissio ei ole t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) tehnyt suosituksen pohjalta lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ehdotusta, ei se merkitse sit(cid:228), ettei EU:n j(cid:228)senvaltioiden tarvitsisi sit(cid:228) noudattaa, kuten PO XIV:n entinen p(cid:228)(cid:228)johtaja Cavaco selke(cid:228)sti toi esiin Koillis-Atlantin kalastuskomissio NEAFC:n suosituk- sia koskevassa tiedonannossaan. Mit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228) est(cid:228)(cid:228)kseen irlantilaisia aluksia jatkamasta valkotonnikalan pyynnin lis(cid:228)(cid:228)mist(cid:228)? Kuinka komissio aikoo pakottaa Irlannin noudattamaan asetusta (EY) N:o 1239/98 ja ICCAT-yleissopi- mukset suosituksia? Mit(cid:228) rangaistuksia se aikoo langettaa Irlannille n(cid:228)in vakavasta ja toistuvasta yhteis(cid:246)n ja kansainv(cid:228)listen normien laiminly(cid:246)nnist(cid:228) ja siit(cid:228) seuraavasta valkotonnikalakannan vaarantamisesta? Milloin komissio aikoo tehd(cid:228) ICCAT-yleissopimuksen suositusten pohjalta lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ehdotuksen, jotta niiden puuttumista ei voitaisi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) tekosyyn(cid:228) pyynnin lis(cid:228)(cid:228)miseksi? (1) EYVL L 171, 17. 6. 1998, s. 1


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2095/99 van Michl Ebner (PPE-DE) aan de Commissie. Geweld tegen jongeren in de Verenigde Staten.

eurovoc_concepts:
United States
common foreign and security policy
violence
young person

text: C 203 E/134 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/170) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2092/99 van Georg Jarzembowski (PPE-DE) aan de Commissie (19 november 1999) Betreft: Geschil tussen de firma Kockums Computer Systems GmbH en de Europese Unie De firma Kockums Computer Systems GmbH (voorheen SCHIFFKO scheepsbouw en -ontwikkeling GmbH) uit Hamburg maakt uit hoofde van het met de (cid:132)European Economic Community(cid:148) in 1988 gesloten (cid:132)full economic cost contract(cid:148) met nummer RI1B-0198-C nog aanspraak op betalingen. In het geschil om de nog uitstaande betalingen werd voor het laatst bij schrijven van 13 mei 1998 van de heer Arturo Garcia Arroyo, DG XII, Directoraat C, Europese Commissie, een volledig onderzoek ((cid:132)full audit(cid:148)) door de (cid:132)Commission services(cid:148) aangekondigd om de strijd definitief bij te leggen. Sedertdien wachten zowel de firma Kockums Computer Systems GmbH als de advocaten van dit bedrijf Cyros, Makowski & Partner uit Hamburg op antwoord van de Commissie. Kan de Commissie de volgende vragen beantwoorden: 1. Waarom heeft de Commissie tot dusver niet gereageerd op de vele brieven van advocatenkantoor Cyros, Makowski & Partner van 20 juli, 14 september, 3 november 1998, 4 januari en 3 februari 1999 aan de heer Arroyo van Directoraat-generaal XII? En wanneer denkt de Commissie dat te doen? 2. Wat is de laatste stand van zaken in dit geschil? Hoe beoordeelt de Commissie de aanspraken van deze firma? Hoe moet deze kwestie worden opgelost? Antwoord van de heer Busquin namens de Commissie (8 december 1999) In de periode 1993-1998 heeft de Commissie in schriftelijke en telefonische contacten en op vergade- ringen met Kockums Computer Systems GmbH en haar wettelijke vertegenwoordigers duidelijk gemaakt dat de aanspraken van het bedrijf ingevolge genoemd onderzoekcontract (1988-1992) ongegrond waren en heeft zij in dit verband uitgebreide informatie en documentatie verschaft. Er is voorgesteld een volledige financiºle audit uit te voeren, maar dit kon niet worden gedaan, daar de contractuele periode waarbinnen dit mogelijk was, was verstreken. De Commissie heeft echter alle mogelijkheden om een antwoord te geven uitgeput en zij blijft bij haar standpunt dat zij haar verplichtingen uit hoofde van het contract is nagekomen. De Commissie heeft geen verdere stappen gepland. (2000/C 203 E/171) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2095/99 van Michl Ebner (PPE-DE) aan de Commissie (19 november 1999) Betreft: Geweld tegen jongeren in de Verenigde Staten In de media hoort en leest men steeds weer berichten over geweld door Amerikaanse jongeren. Dat dit mogelijk een direct gevolg is van zelf ervaren geweld, zou een plausibel vermoeden kunnen zijn, te meer daar in de VS (en elders) jongeren elke dag slachtoffer van geweld, niet in de laatste plaats van de kant van nationale overheden, zijn. Het geval van een elfjarige jongen met de Zwitserse Łn Amerikaanse nationa- liteit, die door de politie van zijn bed werd gelicht, in hand- en voetboeien werd afgevoerd en momenteel in voorarrest zit op verdenking van incest, bewijst dat kinderen steeds weer met geweld en zonder concrete bewijzen van hun ouders worden weggenomen. Is de Commissie, in het licht van dergelijke schokkende gevallen, niet voornemens om: (cid:129) toenemende druk uit te oefenen op de Verenigde Staten om dit soort geweld tegen kinderen en jongeren, in het bijzonder door nationale overheden, te verhinderen; (cid:129) de Verenigde Staten erop te wijzen dat het in het licht van hun (cid:132)zogenaamde(cid:148) inzet voor de eerbiediging van de mensenrechten in de wereld, ook in China, absoluut noodzakelijk is ook voor de eerbiediging van deze rechten in eigen land te zorgen? 18. 7. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 203 E/135 Antwoord van de heer Patten namens de Commissie (16 december 1999) De Commissie deelt de mening van het geachte parlementslid dat de rechten van kinderen en jongeren overal ter wereld naar behoren zouden moeten worden beschermd. Het afzonderlijke geval waarnaar het geachte Parmementslid verwijst is thans langs gerechtelijke weg geregeld. De betrokken jongen is vrij- gelaten en vanuit de Verenigde Staten naar Zwitserland teruggezonden. Er zij aan herinnerd dat de Gemeenschap en de Verenigde Staten in het kader van de nieuwe trans- atlantische agenda een open dialoog hebben aangeknoopt over vraagstukken op het gebied van vrijheid, veiligheid en justitie. In het algemeen omvat die gedachtenwisseling ook misdrijven als de witwassing van geld en corruptie, of ook wel de bestrijding van illegale drugs. Kortgeleden hebben de Gemeenschap en de Verenigde Staten tezamen een conferentie georganiseerd ter bestrijding van het verschijnsel kinderporno- grafie op Internet. De Commissie zal niet aarzelen om, telkens wanneer de behoefte zich daartoe doet gevoelen, problemen als dat wat door het geachte parlementslid naar voren wordt gebracht, met de terzake bevoegde Amerikaanse overheidsdiensten te bespreken. (2000/C 203 E/172) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2099/99 van Gilles Savary (PSE) aan de Commissie (19 november 1999) Betreft: Programma AL INVEST De Commissie heeft voor de periode 1995-2000 een economisch samenwerkingsprogramma EU-Latijns- Amerika gelanceerd teneinde de economische actoren op beide continenten in verschillende sectoren in staat te stellen bijeen te komen en partnerschappen te organiseren, met name in de vorm van investeringen, distributieovereenkomsten, technologieoverdracht, het opzetten van joint-ventures of strate- gische allianties. De Commissie heeft voorgesteld het AL INVEST-programma opnieuw op te voeren voor een nieuwe periode lopend van 2000 tot 2004 en hiervoor meer middelen uit te trekken. Zij heeft dit voorstel aan het Europees Parlement doen toekomen. In het kader van de eerste generatie van dit programma viel een tendens waar te nemen van verzwaring van de procedures voor betalingen ten behoeve van de betrokkenen. Tegen deze achtergrond en om vast te stellen in hoeverre naar behoren rekening wordt gehouden met de behoeften en de positie van de verschillende actoren, en gelet op het feit dat de diensten van de Commissie zich momenteel buigen over een nieuw procedurehandboek voor AL INVEST, verzoek ik de Commissie antwoord te geven op onderstaande vragen: (cid:129) Welke modaliteiten denkt de Europese Commissie in het kader van de vaststelling van de uitvoerings- procedures van het nieuwe programma AL INVEST in het leven te roepen voor samenwerking en associatie met de verschillende actoren? (cid:129) Kunnen er procedures voor onderlinge communicatie en samenwerking worden verwacht die wat soepeler verlopen vergeleken met die van de eerste generatie van het AL INVEST-programma? Antwoord van de heer Patten namens de Commissie (6 december 1999) Wat het eerste deel van de vraag betreft, wijst de Commissie erop dat niets het rechtstreeks contact met de ondernemers vervangt. Met dit doel zijn in 1998 (Londen) en 1999 (Barcelona) vergaderingen georgani- seerd onder de naam Connect die de ondernemers de gelegenheid bieden om gedurende ongeveer twee dagen ideeºn uit te wisselen met de Commissie (naast de directe contacten tussen de ondernemers om voorstellen voor te bereiden voor bijeenkomsten van ondernemingen, de belangrijkste taak van Connect). Elk van deze vergaderingen heeft het mogelijk gemaakt om de balans op te maken van alle technische, administratieve en financiºle aspecten die bepalend zijn voor het welslagen van het programma. Connect zal tussen 2000 en 2004 jaarlijks in het laatste kwartaal van het kalenderjaar worden georganiseerd. Bovendien zijn er, naargelang van de behoeften, ook nog directe en individuele contacten met de ondernemers via elektronische en gewone post. Daarnaast is er voortaan ook nog een website operationeel waarvan een Intranet-deel ((cid:132)members only(cid:148)) is bestemd voor ondernemers (www. al-invest. org). Tenslotte zal er tot eind 2005 een technisch secretariaat voor steun en advies aan ondernemers in stand worden gehouden


title: PERGUNTA ESCRITA P-2163/99 apresentada por Graham Watson (ELDR) ao Conselho. Reunião do Conselho Desenvolvimento, em 11 de Novembro de 1999.

text: 1. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 219 E/107 Resposta de Viviane Reding em nome da Comissªo (17 de Dezembro de 1999) A nota de informa(cid:231)ªo relativa (cid:224)s « Subven(cid:231)ıes da Comissªo Europeia em prol das gemina(cid:231)ıes de munic(cid:237)pios» estipula efectivamente que as trocas que impliquem menos de 10 participantes do munic(cid:237)pio convidado nªo sªo eleg(cid:237)veis. Esta condi(cid:231)ªo Ø aplicÆvel, quer se trate de um œnico munic(cid:237)pio convidado ou de vÆrios. Para 1999, a ajuda (cid:224)s despesas de transporte foi fixada atØ ao limite de 0,04 € por pessoa e por quil(cid:243)metro (trajecto ida e volta). A exigŒncia de um nœmero m(cid:237)nimo de participante(s) de munic(cid:237)pio(s) convidado(s) Ø fundamentada pela preocupa(cid:231)ªo de abrir os encontros entre munic(cid:237)pios com gemina(cid:231)ıes a uma parte da popula(cid:231)ªo local tªo ampla quanto poss(cid:237)vel. Pela mesma razªo, Ø exigido que as trocas nªo impliquem apenas autarcas locais ou funcionÆrios municipais. A Comissªo Ø consciente do facto que Ø mais dif(cid:237)cil preencher estas condi(cid:231)ıes quando sªo convidados vÆrios munic(cid:237)pios pela cidade h(cid:243)spede. Contudo, nªo pode tomar a responsabilidade de abandonar o objectivo essencial de implicar mais largamente os cidadªos nos encontros de munic(cid:237)pios com gemina(cid:231)ıes. De outra forma, o objectivo do programa de ajuda em prol das gemina(cid:231)ıes entre munic(cid:237)pios adoptado pelos Senhores Deputados «. de difundir o esp(cid:237)rito europeu e travar conhecimento com os usos e costumes (dos diferentes pa(cid:237)ses). » nªo poderia ser atingido. (2000/C 219 E/136) PERGUNTA ESCRITA P-2162/99 apresentada por David Bowe (PSE) (cid:224) Comissªo (19 de Novembro de 1999) Objecto: Promo(cid:231)ªo das culturas biotecnol(cid:243)gicas PoderÆ a Comissªo informar se existem programas da UE destinados a promover as culturas biotecnol(cid:243)- gicas nos pa(cid:237)ses ACP e/ou nos pa(cid:237)ses em desenvolvimento? Resposta dada por Poul Nielson em nome da Comissªo (8 de Dezembro de 1999) No contexto da pol(cid:237)tica de coopera(cid:231)ªo para o desenvolvimento da Comissªo, nªo existem projectos para promover as culturas geneticamente modificadas nos Estados da `frica, Cara(cid:237)bas e Pac(cid:237)fico, nem em quaisquer outros pa(cid:237)ses em desenvolvimento. (2000/C 219 E/137) PERGUNTA ESCRITA P-2163/99 apresentada por Graham Watson (ELDR) ao Conselho (19 de Novembro de 1999) Objecto: Reuniªo do Conselho «Desenvolvimento», em 11 de Novembro de 1999 Estima-se que, (cid:224)s portas do novo milØnio, aproximadamente uma sexta parte da humanidade serÆ analfabeta. Dado que os governos da UE se comprometeram, na ConferŒncia Mundial «Educa(cid:231)ªo para Todos», realizada em 1990, a desenvolver esfor(cid:231)os com vista a alcan(cid:231)ar a educa(cid:231)ªo universal atØ 2000, poderia o Conselho aumentar as actuais dota(cid:231)ıes destinadas (cid:224) educa(cid:231)ªo nos seus programas de ajuda? Poderia o Conselho agendar um debate, para a sua reuniªo de 11 de Novembro pr(cid:243)ximo, sobre as ajudas, no dom(cid:237)nio da educa(cid:231)ªo, a favor dos pa(cid:237)ses em desenvolvimento? C 219 E/108 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 1. 8. 2000 Resposta (31 de Janeiro de 2000) O Conselho partilha inteiramente da opiniªo do Senhor Deputado sobre a import(cid:226)ncia dos esfor(cid:231)os destinados a reduzir o analfabetismo. As medidas de promo(cid:231)ªo da educa(cid:231)ªo constituem, com efeito, um elemento essencial do combate (cid:224) pobreza, que Ø um dos objectivos principais da pol(cid:237)tica de coopera(cid:231)ªo para o desenvolvimento da Comunidade. Os programas de ajuda da Comunidade sªo decididos pela Comissªo, tendo em conta, entre outros factores, as prioridades fixadas pelos pa(cid:237)ses beneficiÆrios. O Conselho «Desenvolvimento» de 11 de Novembro de 1999 nªo debateu o apoio aos pa(cid:237)ses em desenvolvimento no dom(cid:237)nio do ensino. Esse debate, que ainda poderÆ vir a realizar-se numa pr(cid:243)xima sessªo, deveria em princ(cid:237)pio ter por base uma comunica(cid:231)ªo da Comissªo. (2000/C 219 E/138) PERGUNTA ESCRITA E-2166/99 apresentada por Brigitte Langenhagen (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Aparelho de controlo no trÆfego rodoviÆrio (29 de Novembro de 1999) Na declara(cid:231)ªo que proferiu perante o Parlamento Europeu em 30. 3. 1998, o ex-comissÆrio Kinnock, afirmou que os parceiro sociais haviam participado na decisªo de autorizar apenas o aparelho de controlo em conformidade com o Anexo 1B. De que modo foram ou sªo os parceiro sociais chamados a participar na tomada de decisªo concreta? Foram ou sªo realizados debates com os parceiro sociais e sªo as suas tomadas de posi(cid:231)ªo tidas em devida considera(cid:231)ªo? Manifestaram-se os parceiro sociais a favor da solu(cid:231)ªo 1B no decurso das discussıes? AtØ que ponto foram os Estados-membros chamados a participar na tomada de decisªo? Consideram os (cid:243)rgªos de controlo que o aparelho de controlo nos termos do Anexo 1B Ø suscept(cid:237)vel de contribuir para o aumento da qualidade de controlo? Como se pronunciou o ComitØ Econ(cid:243)mico e Social em rela(cid:231)ªo ao aparelho de controlo segundo o Anexo 1B? Em 30. 3. 1998, o ex-comissÆrio Kinnock declarou igualmente que, conforme foi demonstrado por diversos testes em condi(cid:231)ıes de trabalho, o funcionamento tecnicamente perfeito do aparelho de controlo em conformidade com o Anexo 1B estÆ garantido. Estava o taqu(cid:237)grafo 1B definitivamente especificado quando a referida declara(cid:231)ªo foi proferida? Foram efectuados ensaios de diferentes componentes que, nessa altura, jÆ estavam definidos (chip, mem(cid:243)ria, indicador de leitura, impressora)? Resposta dada pela ComissÆria de Palacio em nome da Comissªo (21 de Dezembro de 1999) O Regulamento (CE) no 2135/98 do Conselho foi adoptado em 24 de Setembro de 1998 e altera o Regulamento (CEE) no 3821/85, relativo (cid:224) introdu(cid:231)ªo de um aparelho de controlo no dom(cid:237)nio dos transportes rodoviÆrios, e a Directiva 88/599/CEE, relativa (cid:224) aplica(cid:231)ªo dos Regulamentos (CEE) no 3820/85 e (CEE) no 3821/85 (1), em conformidade com o procedimento de coopera(cid:231)ªo previsto no artigo 252o (ex- -artigo 189o-C) do Tratado CE (2) e ap(cid:243)s parecer do ComitØ Econ(cid:243)mico e Social (3). Os parceiros sociais foram consultados por diversas vezes durante os trabalhos preparat(cid:243)rios nas reuniıes do ComitØ da adapta(cid:231)ªo tØcnica encarregado de definir o aparelho de controlo digital (no 10 do artigo 1o do Regulamento no 2135/98). Os parceiros sociais recebem os documentos de trabalho e participam nas reuniıes do comitØ na qualidade de observadores. (cid:192) margem dos trabalhos desse comitØ, realizam-se outras reuniıes com os parceiros sociais no (cid:226)mbito de um sub-grupo de trabalho «novas tecnologias» do ComitØ de diÆlogo sectorial dos transportes rodoviÆrios


title: Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle huumausaineiden torjuntaa koskevasta Euroopan unionin toimintasuunnitelmasta (2000-2004) (KOM(1999) 239 - C5-0093/1999 - 1999/2095(COS))

eurovoc_concepts: European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction

text: C 189/256 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 7. 7. 2000 Perjantai 19. marraskuuta 1999 HYVÄKSYTYT TEKSTIT 1. Huumausaineiden torjuntaa koskeva EU:n toimintasuunnitelma A5-0063/1999 Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle, Euroopan parlamen- tille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle huumausaineiden torjuntaa koskevasta Euroopan unionin toimintasuunnitelmasta (2000,2004) (KOM(1999) 239 , C5-0093/1999 , 1999/2095(COS)) Euroopan parlamentti, joka (cid:1) ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(1999) 239 (cid:1) C5-0093/1999 (cid:1) 1999/2095(COS)), (cid:1) ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan, (cid:1) ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston, (cid:1) ottaa huomioon erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan, jossa jaetaan poliisiyh- teistyön ja oikeudellisen yhteistyön alalla, tässä tapauksessa huumausaineiden torjunnan alalla, aloite- oikeus komission ja jäsenvaltioiden kesken, mikä lisää komission liikkumavaraa ja vastuuta tällä alalla ja niin muodoin Euroopan parlamentin valvontavaltaa, (cid:1) ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 39 artiklan, joka vahvistaa Euroopan parla- mentin asemaa lainsäädäntöprosessissa, jota sovelletaan muun muassa järjestäytynyttä rikollisuutta ja huumausainekauppaa koskevien puitepäätösten, päätösten ja sopimusten tekemiseen, (cid:1) ottaa huomioon Schengenin säännöstön sisällyttämisen perussopimuksiin, (cid:1) ottaa huomioon 2. kesäkuuta 1998 annetun selvityksen Eurooppa-neuvostolle, jossa käsitellään huu- mausaineisiin ja huumekysymyksiin liittyvää toimintaa Yhdistyneen kuningaskunnan puheenjohtaja- tekijät kaudella ja joka sisältää vuoden 1999 jälkeisen EU:n huumausainestrategian tärkeimmät (7930/2/1998 (cid:1) C4-0409/1998), (cid:1) ottaa huomioon neuvoston ja komission toimintasuunnitelman parhaista tavoista panna täytäntöön Amsterdamin sopimuksen määräykset vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisesta (0692/1998 (cid:1) C4-0692/1998 (cid:1) 1998/0923(CNS)), jonka Wienin Eurooppa-neuvosto hyväksyi joulukuussa 1998, (cid:1) ottaa huomioon joulukuussa 1996 järjestetyn Dublinin Eurooppa-neuvoston, kesäkuussa 1998 järjes- joulukuussa 1998 järjestetyn Wienin Eurooppa-neuvoston tetyn Cardiffin Eurooppa-neuvoston, ja lokakuussa 1999 järjestetyn Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmät, (cid:1) ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien huumausaineiden torjuntaa käsittelevät yleissopimukset vuosilta 1961, 1971 ja 1988 sekä Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen erityisistunnon (UNGASS) 8. ja 10. kesäkuuta 1998 antaman poliittisen julistuksen ja päätöslauselmat, (cid:1) ottaa huomioon 14. joulukuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 1992/0109/ETY (1) tiettyjen huu- maus- ja psykotrooppisten aineiden laittomaan valmistukseen käytettävien aineiden valmistamisesta ja saattamisesta markkinoille, sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 1993/0046/ETY (2) ja täydennettynä komission asetuksella (EY) 1485/1996 (3), sekä neuvoston asetuksen (ETY) 3677/1990 (4) toimenpiteistä tiettyjen aineiden kulkeutumisen estämiseksi huumausaineiden tai psy- kotrooppisten aineiden laittomaan valmistukseen, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) 0900/1992 (5), (1) (2) (3) (4) (5) EYVL L 370, 19. 12. 1992, s. 76. EYVL L 159, 1. 7. 1993, s. 134. EYVL L 188, 27. 7. 1996, s. 28. EYVL L 357, 2. 12. 1990, s. 1. EYVL L 96, 10. 4. 1992, s. 1. 7. 7. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 189/257 Perjantai 19. marraskuuta 1999 (cid:1) ottaa huomioon huumausaineiden torjuntaa koskevan Euroopan unionin toimintasuunnitelman 1995(cid:1)1999 (KOM(1994) 234), (cid:1) ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 102/1997/EY yhteisön toiminta- ohjelman hyväksymisestä huumausaineiden väärinkäytön ehkäisemiseksi osana kansanterveyden alan toimintaa (1996(cid:1)2000) (1), (cid:1) ottaa huomioon neuvoston 17. joulukuuta 1996 hyväksymän yhteisen toiminnan Euroopan unionin jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen ja käytäntöjen lähentämisestä huumeiden väärinkäytön torjumiseksi sekä laittoman huumausainekaupan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi (2), neuvoston 16. kesäkuuta 1997 hyväksymän yhteisen toiminnan uusia synteettisiä huumausaineita koskevasta tiedonvaihdosta, riskien arvioinnista ja valvonnasta (3) sekä neuvoston 3. joulukuuta 1998 hyväksymän yhteisen toiminnan rahanpesusta, rikoksentekovälineiden ja rikoksen tuottaman hyödyn tunnistamisesta, jäljittämisestä, jäädyttämisestä, takavarikosta ja menetetyksi tuomitsemisesta (4), (cid:1) ottaa huomioon muut oikeudellisen yhteistyön sekä poliisi- ja tulliyhteistyön välineet ja erityisesti Oisin-, Falcone- ja Grotius-ohjelmat (5), (cid:1) ottaa huomioon 8. heinäkuuta 1999 annetun ehdotuksen rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1991/0308/ETY muuttamisesta (KOM(1999) 352), (cid:1) ottaa huomioon 9. syyskuuta 1999 annetun ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan huumaus- aineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EDMC) perustamisesta annetun asetuksen (ETY) 0302/1993 täydentämisestä (KOM(1999) 430), (cid:1) ottaa huomioon 15. kesäkuuta 1995 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan unionin toimintasuunnitelmasta huumeiden torjumiseksi (1995(cid:1)1999) (6), 12. toukokuuta 1998 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta neuvos- tolle ja Euroopan parlamentille uusien synteettisten huumausaineiden (designer-huumeet) valvon- nasta (7), 6. lokakuuta 1998 antamansa suosituksen neuvostolle Euroopan yhteistyöstä huumausaineita käsittelevän Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen erityisistunnon (UNGASS) yhteydessä (8) sekä 13. huhtikuuta 1999 antamansa päätöslauselman vuoden 1999 jälkeisestä EU:n huumausainestrate- giasta ja huumausaineisiin ja huumekysymyksiin liittyvästä toiminnasta Yhdistyneen kuningaskunnan puheenjohtajakaudella (9), (cid:1) ottaa huomioon Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen EDMC:n vuo- siraportit Euroopan unionin huumeongelmasta, (cid:1) ottaa huomioon kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön ja teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A5-0063/1999), A. ottaa huomioon että, toimintasuunnitelmassa vahvistetaan viisi tavoitetta: 1) huumausaineiden vastai- sen toiminnan säilyttäminen ”tärkeänä painopistealueena” EU:n sisäisessä ja ulkoisessa toiminnassa, 2) tarjonnan ja kysynnän vähentämisen välinen yhdennetty ja tasapainoinen lähestymistapa, 3) tietojen vertailukelpoisuus, 4) kansainvälinen yhteistyö ja Yhdistyneiden Kansakuntien tukeminen sekä 5) ”riit- tävät” resurssit; varoja ei kuitenkaan pyydetä lisää, B. ottaa kuitenkin huomioon, että toiminnan luonne ”tärkeänä painopistealueena”, jonka väitetään olevan säilyttämisen arvoinen, ei käy ilmi unionin säädöksistä eikä sen talousarviositoumuksista; katsoo, että on kyseenalaista, voidaanko ottaa käyttöön ”riittäviä” resursseja osoittamatta uusia resursseja ja toimin- tasuunnitelmassa esitetään näin ollen liian optimistinen kuva unionin ja sen jäsenvaltioiden sitoutumi- sesta ja todellisesta kapasiteetista huumausaineiden torjunnan alalla, (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) EYVL L 19, 22. 1. 1997, s. 25. EYVL L 342, 31. 12. 1996, s. 6. EYVL L 167, 25. 6. 1997, s. 1. EYVL L 333, 9. 12. 1998. EYVL L 7, 10. 1. 1997, EYVL L 99, 31. 3. 1998 ja EYVL L 287, 8. 11. 1996. EYVL C 166, 3. 7. 1995, s. 116. EYVL C 167, 1. 6. 1998, s. 29. EYVL C 328, 26. 10. 1998, s. 43. EYVL C 219, 30. 7. 1999, s. 109. C 189/258 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 7. 7. 2000 Perjantai 19. marraskuuta 1999 C. katsoo, että puutetta ei ole eniten välineistä, ohjelmista tai rakenteista vaan vahvasta ja yksiselitteisesti ilmaistusta poliittisesta tahdosta muun muassa ulkoisten toimenpiteiden alalla, sovittujen toimien koordinoinnista ja tarkasta seurannasta sekä merkittävästä sitoumuksesta talousarviossa; katsoo, että muun muassa yhteisön talousarviossa huumausaineiden torjuntaan käytettävissä olevat resurssit ovat naurettavan pienet haasteisiin verrattuna: noin 31 miljoonaa euroa sosiaalisille toimille ja juuri ja juuri 24 miljoonaa euroa kaikille yhteistyötoimille vuoden 1998 talousarviossa toimintasuunnitelmassa annettujen tietojen mukaan, D. katsoo, että seuraavan puheenjohtajavaltion Portugalin olisi kutsuttava koolle useisiin pilareihin liitty- viä asioita käsittelevä ylimääräinen neuvosto, joka keskittyy huumausaineiden torjuntaan, ja kutsuttava siihen jäsenyyttä hakeneet maat; katsoo, että tämän neuvoston olisi kokoonnuttava vuosittain ja hyväksyttävä huumausaineiden torjunnasta kunnianhimoinen poliittinen hanke, johon liittyy tarkka aikataulu; katsoo, että tämän neuvoston olisi kokoonnuttava vuosittain arvioimaan ja mukauttamaan suunnitelmaa, E. F. katsoo, että huolimatta Tampereen Eurooppa-neuvoston neuvostolle esittämästä kehotuksesta hyväk- syä ”Euroopan huumausaineiden torjuntaa koskeva toimintasuunnitelma vuosiksi 2000(cid:1)2004 ennen Eurooppa-neuvoston Helsingin kokousta”, Eurooppa-neuvoston tulisi päättää periaatteessa edellä mai- nitun ylimääräisen, useisiin pilareihin liittyviä asioita käsittelevän neuvoston koolle kutsumisesta; kat- soo, että sitä on valmisteltava myös toimielinten välisessä kokouksessa, katsoo, että eri pilareihin liittyviä asioita käsittelevän neuvoston kokoontumisen tarve käy ilmi Tampe- reen Eurooppa-neuvoston 59 päätelmästä, joka soveltuu erityisesti huumausaineiden torjuntaan ja jonka mukaan ”keskeiset oikeus- ja sisäasiakysymykset on otettava huomioon muiden unionin politiik- kojen ja toimien määrittelyssä ja täytäntöönpanossa” ja ”vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perus- tuvan alueen luomiseksi on kaikkea unionilla erityisesti ulkosuhteiden alalla käytettävissä olevaa toimi- valtaa ja välineitä käytettävä tehokkaasti ja yhdenmukaisesti”, G. katsoo, että neuvoston horisontaaliselle huumausainetyöryhmälle (HDG) annettua huumausaineiden torjuntatoimien koordinointitehtävää on entisestään vahvistettava; katsoo, että ryhmästä voisi tulla ”korkean tason työryhmä”; katsoo, että toimintasuunnitelmassa mainitun huumausaineiden väärinkäyt- töön liittyvän toimielinten välisen epämuodollisen koordinoinnin vuoksi olisi tarpeen kehittää säännöl- lisiä suoria yhteyksiä HDG:n ja Euroopan parlamentin asiasta vastaavien elinten välille, H. katsoo, että kysynnän ja tarjonnan vähentämistä sekä huumeriippuvaisten yhteiskuntaan sopeuttamista koskevat politiikat eivät ole vaihtoehtoisia tai toisiaan poissulkevia vaan erottamattomia osia yhdestä poikittaisesta politiikasta, jonka lopullisena tavoitteena on aina ihmisten sosiaalinen hyvinvointi, I. J. K. L. katsoo, että tätä politiikkaa voidaan suunnitella ainoastaan pitkällä aikavälillä ja sillä voidaan saavuttaa tuloksia vain asteittain, edellyttäen että hyödynnetään laajasti opetukseen, terveydenhoitoon ja sosiaa- lityöhön varattuja resursseja ja että sillä on tarvittavat välineet ja varat, katsoo, että huumausaineita koskevan politiikan olennaisena osana EU:ssa on sen toimielinten, jäsen- valtioiden, alueiden ja kaupunkien välisen yhteistyön parantaminen; katsoo, että huumausaineiden torjunnan tarkoituksena on auttaa huumausaineiden väärinkäyttäjää pääsemään eroon riippuvuudestaan ja että tämä tavoite merkitsee kaikkien päättäjien välistä koordi- joiden harjoittama kauppa noitua taistelua ilman kompromisseja huumausainekauppiaita vastaan, edustaa Yhdistyneiden Kansakuntien lukujen mukaan tällä hetkellä 8:aa prosenttia maailmankaupasta, katsoo, että kansainvälisesti 80 prosentissa tapauksista järjestäytynyt rikollisuus liittyy huumausaine- kauppaan ja että huumausainekaupan, asekaupan, ydinainekaupan, terrorismin, ”mafian”, korruption sekä useiden aseistautuneiden ryhmien ja virallisten tahojen väliset yhteydet ovat yleisesti tunnettuja, M. katsoo, että huumausaineiden väärinkäyttö aiheuttaa biologisia, psykologisia ja sosiaalisia ongelmia, sairauksia, perheeseen ja työhön liittyviä ongelmia, rikollisuutta, liikenneonnettomuuksia jne. ; katsoo, että huumausaineet uhkaavat nuoria yhä varhaisemmassa iässä ja että on pyrittävä kaikin voimin suo- jelemaan ensisijaisesti alle 18-vuotiaita ja vähentämään huumekuolemien määrää; katsoo, että huumausaineiden väärinkäytön ja moniriippuvuuden torjunnan on kuljettava käsi kädessä alkoholis- min torjunnan kanssa, sillä alkoholismin aiheuttamat tuhot ovat perheille ja yhteiskunnalle myös eri- tyisen dramaattiset, 7. 7. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 189/259 Perjantai 19. marraskuuta 1999 N. katsoo, että on ryhdyttävä toimiin ottaen huomioon, että joissakin Euroopan unionin jäsenvaltioissa nuorten alkoholinkäyttö sekä siihen liittyen huumeidenkäyttö (erityisesti synteettiset huumausaineet) on huomattavasti lisääntynyt ja että kaikesta tästä on seurauksena nuorisorikollisuuden lisääntyminen, liikenneonnettomuuksia, epäonnistumisia koulussa, perhedraamoja jne. , O. katsoo, että repressiivisiä toimia ei voida sellaisenaan kohdistaa huumausaineiden käyttäjiin, joita yhteiskunnan on päinvastoin autettava, vaan huumausainekauppiaisiin ja huumausaineiden tuotan- nosta, kuljetuksesta ja jakelusta vastaaviin rikollisjärjestöihin, mukauttamalla lainsäädäntöä siten, että huumausainerikolliset pystytään saattamaan oikeuden eteen nopeasti ja tehokkaasti, P. katsoo, että Euroopan unionilla ei voi olla huumausaineiden vastaista politiikkaa ilman yhteistyötä kolmansien maiden kanssa; katsoo, että huumausaineiden torjuntaa koskevilla kansainvälisillä sopi- muksilla ja unionin ja kolmansien maiden välillä tehtyihin sopimuksiin sisältyvillä huumausaineiden vastaisilla lausekkeilla on näin ollen ehdoton etusija; katsoo, että on lisäksi tarkasteltava uudelleen kehitysyhteistyöpolitiikkaa ja mukautettava se Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen kesäkuussa 1998 pidetyn erityisistunnon poliittisessa julistuksessa esiintyviin periaatteisiin; katsoo, että ”rakenta- van vuoropuhelun” käytäntö ei voi olla alibi reaalipolitiikan varjolla harjoitetulle laisser-faire-politiikalle, Q. katsoo, että EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan (kansanterveys) uusi sanamuoto mahdollistaa nyt myös terveysriskien vähentämiseen tähtäävien erilaisten kansallisten ohjelmien toteuttamisen, sillä artiklassa määrätään, että ”yhteisö täydentää huumausaineiden aiheuttamien terveyshaittojen vähentä- miseen tähtäävää jäsenvaltioiden toimintaa, johon kuuluu tiedotus- ja ehkäisemistoimia”; katsoo, että suurin vastuu konkreettisista hoito- ja kuntoutustoimista kuuluu hoito-ohjelman rahoittaville jäsenval- tioille, R. S. katsoo kuitenkin, että tällaisten ohjelmien lähtökohtana on aiheellista olla toiminta, jonka päämääränä on nimenomaisesti huumausaineiden väärinkäyttäjän pääseminen eroon riippuvuudestaan ja heidän elämänlaatunsa parantaminen, jotta ei anneta ristiriitaista ja tarkoitetun vastaista sanomaa, katsoo, että huumausaineet uhkaavat kansalaisten, mukaan lukien myös huumausaineiden väärinkäyt- täjien terveyttä, ja että kuolemantapausten vähentämiseksi on syytä suosia ja kehittää tukiohjelmia sekä tiedottamiseen, jälleensopeuttamiseen ja haittojen vähentämiseen liittyviä ohjelmia, ilman että se kui- tenkaan estää jäsenvaltioita toteuttamasta tilapäisiä toimia tai kokeiluja, T. ottaa huomioon, että eurooppalaisissa rangaistuslaitoksissa on useita huumausaineiden käyttäjiä syytet- tyinä huumausainerikoksista (salakuljetus, myynti, varkaudet jne. ), ja katsoo, että on siksi syytä suosia ja kehittää myös näissä laitoksissa edellä olevassa kappaleessa mainittuja ohjelmia, U. katsoo, että EU:n on tuettava vieroittamistoimien tulevaisuudennäkymien parantamiseen tähtäävää lää- ketieteellistä tutkimusta, jotta huumausaineiden kysyntää voidaan vähentää, V. muistuttaa tarpeesta liittää köyhyyden ja työttömyyden torjunta huumausaineiden väärinkäytön ja kau- punkien rikollisuuden ongelmiin niin, että samalla otetaan huomioon toissijaisuusperiaate ja noudate- taan sitä nuoriso- ja kaupunkien rikollisuuteen liittyvissä kysymyksissä; katsoo, että tällainen hanke voisi olla osa kaupunkien rikollisuuden vastaista toimintaa, jonka parlamentin on tarkoitus sisällyttää vuoden 2000 talousarvioon (kohta B5-820N), W. katsoo, että yhteisön toimintaohjelmaan huumausaineiden väärinkäytön ehkäisemiseksi (1996(cid:1)2000) kuuluvat hankkeet ja seuraavasta toimintaohjelmasta rahoitettavat hankkeet on kohdennettava ja ar- vioitava tarkasti ja niitä laadittaessa on huolehdittava synergiasta kansallisten ohjelmien kanssa toimin- tasuunnitelman tavoitteiden mukaisesti, X. on komission tavoin erityisen huolissaan siitä, että ”jäsenvaltiot vähentävät merkittävästi sosiaalialan rahoitusta” (s. 59), Y. katsoo, että huumerikollisuuden tuottaman hyödyn takavarikointia on täydennettävä tarvittavilla pää- töksillä, joilla nämä voitot osoitetaan ennaltaehkäisyyn ja huumausaineiden väärinkäyttäjien kuntou- tukseen liittyviin ja heidän perheilleen myönnettävää tukea koskeviin ohjelmiin, C 189/260 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 7. 7. 2000 Perjantai 19. marraskuuta 1999 Z. AA. AB. AC. AD. AE. AF. katsoo, että on tarpeen hyödyntää kaikki mahdollisuudet, joita tarjoaa poliisiyhteistyötä koskeva EU:sta tehdyn sopimuksen 30 artikla erityisesti Europolin välityksellä samoin kuin EU:sta tehdyn sopimuksen 31 artikla, jossa määrätään oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa koskevasta yhteisestä toiminnasta, muun muassa vähimmäissääntöjen vahvistamisesta huumausainekaupan alalla; ottaa huomioon, että Wienin Eurooppa-neuvoston hyväksymässä toimintasuunnitelmassa vapauteen, tur- vallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisesta mainitaan tällaisten sääntöjen vahvista- minen, jonka tähänastiset tulokset rikoksen katsoo, että on myös vahvistettava direktiiviä rahanpesusta, tuottaman hyödyn takavarikoinnista ovat komission mukaan vaatimattomat, ja huolehdittava sen tiukasta täytäntöönpanosta; katsoo, että rahanpesun torjunnasta saadaan vakuuttavia tuloksia aino- astaan, jos se on maailmanlaajuista mikä ei kuitenkaan sulje pois päättäväistä puuttumista ongel- maan EU:n sisällä, katsoo, että uudet synteettiset huumausaineet muodostavat mahdollisen vaaran ja uuden ongelman, erityisesti koska niiden usein lailliset lähtöaineet kulkeutuvat laittomiin tarkoituksiin, sillä niitä on helppo tuottaa ja niiden käyttäjien profiili on usein epätyypillinen; katsoo, että jos unionissa käyt- töön otettu varoitus- ja toimintajärjestelmä vaikuttaa riittävän tehokkaalta, on arvioitava siihen perustuvien jäsenvaltioiden toimintaohjelmien tuloksia, katsoo, että on luotava välineet, joilla torjutaan Internetin käyttö huumausaineiden kaupan tai val- mistuksen helpottamiseen, ja että huumausainekaupan kaltaisesta rikoksesta on rangaistava voimas- saolevan lainsäädännön mukaisesti, vaikka se tehtäisiinkin Internetin kautta, katsoo, että Internet-toimittajia, jotka poistavat rikoksiin yllyttävää tietoa verkosta, olisi palkittava niiden kilpailuasemaa kohentavalla laatumaininnalla; katsoo, että tieto, jonka avulla estetään huu- meiden myyntiä ja väärinkäyttöä on yhteisen edun mukaista, ja sitä olisi lisättävä; katsoo, että jäsen- valtioiden olisi terveyttä koskevan tiedonvälityksen yhteydessä korostettava huumeiden väärinkäyt- töön liittyviä terveysriskejä, kiinnittää huomiota uusien teknologioiden ja erityisesti Internetin merkitykseen huumeiden väärin- käytön kannalta: ne välittävät kemiallisia lähtöaineita ja huumeiden valmistusta koskevaa tietoa ja toimivat joskus huumekäytön välittöminä yllykkeinä, katsoo, että urheilun kasvava doping-ongelma, joka koskee terveyden lisäksi myös lainsäädäntöön, oikeuslaitokseen ja poliisitoimeen liittyviä kysymyksiä, on sisällytettävä Euroopan unionin huumaus- aineiden vastaiseen strategiaan ja toimintasuunnitelmaan; katsoo, että toimintasuunnitelmassa käsi- tellään vain pintapuolisesti lainsäädännön yhdenmukaistamista ja alan oikeudellista ja poliisitoimeen liittyvää koordinointia, jota eräät jäsenvaltioiden urheiluministerit ovat toivoneet; katsoo, että komis- sion päätelmissä mainittu jäsenvaltioiden ja komission halukkuus ”osallistua kansainvälisen viraston perustamiseen ongelman ratkaisemiseksi yhteistyössä urheilujärjestöjen kanssa” ei riitä, AG. katsoo, että huumausaineiden käytön ja tieliikenteessä tapahtuvien onnettomuuksien välisen yhtey- den tulee johtaa unionin poliittiseen aloitteeseen, AH. AI. AJ. Kansakuntien katsoo, että on tarpeen toimia täysipainoisesti yhteistyössä Yhdistyneiden Kansakuntien ja UNDCP:n (Yhdistyneiden noudattaa UNGASSin kesäkuussa 1998 antamassa poliittisessa julistuksessa vahvistettuja periaatteita (cid:1) jaettu vastuu, huumausaineiden valvonnan sisällyttäminen kehittämistoimiin, tasapainoinen lähestymistapa kysynnän ja tarjonnan vähentämisen välillä, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja monenväliset lähes- tymistavat (cid:1) ja soveltaa tässä yhteydessä annettuja päätöslauselmia, huumevalvontaohjelma) kansainvälinen kanssa, katsoo, että on kuitenkin toimittava parlamentin pyynnön mukaisesti niin, että Euroopan unionin UNDCP:lle tarkoittamia varoja eivät hoida sellaiset kolmansien valtioiden hallitukset, jotka eivät anna takuita varojen moitteettomasta hoidosta ja ihmisoikeuksien kunnioittamisesta, katsoo, että huumausaineiden vastaisen toiminnan tärkeimpiä edellytyksiä on ennen kaikkea köy- hyyden vähentäminen eteläisissä kehitysmaissa; katsoo, että olisi pyrittävä kaikin keinoin poistamaan sosiaaliset ja taloudelliset syyt, jotka edistävät huumausaineiden tuotannon jatkamista; katsoo, että Euroopan unionin Andien sopimukseen kuuluville maille ja Keski-Amerikan maille yhteisen tulli- etuusjärjestelmän puitteissa myöntämiä erityisiä etuuksia olisi laajennettava ainakin samalle tasolle EU:n muille kehitysmaille myöntämien etuuksien kanssa; katsoo, että yhteinen tullietuusjärjestelmä 7. 7. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 189/261 Perjantai 19. marraskuuta 1999 ei kuitenkaan yksin riitä motivoimaan viljelijöitä siirtymään muiden tuotteiden tuottamiseen; katsoo, että yhteisöille, jotka ovat päättäneet luopua huumausaineiden ja niiden raaka-aineiden tuotannosta, tulisi myöntää erityistä tukea vaihtoehtojen kehittämiseen, AK. AL. katsoo, että olisi osoitettava tarvittavat varat Euroopan unionin, Latinalaisen Amerikan ja Karibian välisen huumausaineita koskevan koordinointi- joka hyväksyttiin Rio de Janeirossa 28. kesäkuuta 1999 pidetyssä näiden kolmen alueen valtioiden ja hallitusten päämiesten ensimmäisessä huippukokouksessa, ja yhteistyömekanismin käynnistämiseen, katsoo, että ulkoisissa toimenpiteissä on olennaisen tärkeää määritellä unionin tasolla vapaaehtoisuu- teen perustuva ja johdonmukainen toiminta huumausaineiden tuotannon ja kaupan torjumiseksi ja toteuttaa sitä, erityisesti sopimuksilla rahanpesusta ja vahvistamalla huumausaineiden vastaista lause- ketta keskeyttämis- ja seuraamusmekanismeilla, AM. katsoo, että Euroopan unionin on oltava tiiviissä yhteydessä Dublinin ryhmään (jäsenvaltiot ja komissio, Yhdysvallat, Kanada, Japani, Australia ja Norja) ja sen alaryhmiin, AN. AO. AP. AQ. AR. katsoo, että liittymistä valmistelevassa strategiassa on tarpeen pitää tärkeänä painopistealueena vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaan alueeseen liittyvää säännöstöä, tässä tapauksessa huumausaineiden torjuntaa koskevaa säännöstöä; katsoo, että Phare- ja Tacis-ohjelmien huumaus- aineiden vastaiset toimenpiteet on arvioitava uudelleen ja yleensäkin on vahvistettava huumaus- aineiden kaupan ja kauttakulun vastaista yhteistyötä Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaiden kanssa sekä kaikkien asianosaisten maiden kanssa, erityisesti Balkanin maiden, Venäjän ja uusien itsenäisten valtioiden, Turkin ja Maghreb-maiden kanssa; katsoo, että Euroopan huumausaineiden ja niiden vää- rinkäytön seurantakeskuksen tehtäviä on komission ehdotuksen mukaisesti laajennettava mahdolli- simman pian koskemaan Phare-ohjelmasta rahoitettujen huumetiedotushankkeiden toteuttamista, katsoo, että resurssien puutteen tunnustaminen kehitysmaihin kohdistuvissa ohjelmissa on risti- riidassa sen vahvistamattoman väitteen kanssa, että yhteisön ponnistelut ovat johtaneet merkittäviin tuloksiin, katsoo, että tehokkaan politiikan ehdoton edellytys ei ole toteutunut, ellei toimintasuunnitelman välineiden ja ohjelmien seurantaa paranneta jyrkästi; katsoo, että jäsenvaltioiden on toimitettava kattava tilannekatsaus politiikastaan yhtä avoimesti kuin talouden alalla, jotta arviointi olisi mahdol- lista unionin tasolla, on huolestunut eri jäsenvaltioiden huumausaineongelmaa koskevien vertailukelpoisten tietojen itse- pintaisesta puuttumisesta, jota korostetaan jälleen kerran Euroopan huumausaineiden ja niiden vää- rinkäytön seurantakeskuksen vuosiraportin 1998 luvussa 7 julkisia varoja koskevasta analyysista, katsoo, että Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen osuus tietojen ja tilastojen keruussa sekä politiikan, lainsäädännön ja rikosoikeudellisten käytäntöjen analysoinnissa Euroopan unionissa, mutta myös hakijamaissa, on olennaisen tärkeä; katsoo, että jos seurantakes- kuksella ei ole käytettävissään yhteisiin määritelmiin ja käsitteisiin perustuvia vertailukelpoisia tietoja ja sille annettujen tehtävien mukaista talousarviota, se ei pysty täyttämään tehtäväänsä parhaalla mahdollisella tavalla, AS. ottaa huomioon, että vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaa aluetta käsittelevässä erityis- kokouksessaan, joka pidettiin Tampereella 15. ja 16. lokakuuta 1999, Eurooppa-neuvosto (cid:1) korosti, että on välttämätöntä hyväksyä kokonaisvaltainen lähestymistapa huumausaineiden tor- juntaan ja kehotti neuvostoa hyväksymään Euroopan huumausaineiden torjuntaa koskevan toi- mintasuunnitelman vuosiksi 2000(cid:1)2004 ennen Eurooppa-neuvoston Helsingin kokousta (pää- telmä 50), (cid:1) pyysi pitämään huumausaineisiin liittyvän rikollisuuden torjumiseksi tehtävää yhteistyötä ensi- sijaisena (päätelmä 42), (cid:1) pyysi panemaan ripeästi täytäntöön Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 30 artiklan 2 koh- dan ja perustamaan yhteiset tutkintaryhmät viipymättä ensimmäisenä askeleena (erityisesti) huu- mausainekaupan vastaisessa toiminnassa Europolin edustajien aloitteesta ja yhteistyössä heidän kanssaan (päätelmät 43 ja 45), C 189/262 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 7. 7. 2000 Perjantai 19. marraskuuta 1999 (cid:1) päätti perustaa Eurojust-yksikön, jonka tulee tehdä vastaavaa yhteistyötä oikeuden alalla kuin Europol tekee poliisiasioissa (päätelmä 46), (cid:1) piti huumausainekauppaa alana, jota koskevia kansallisia rikoslakeja on pyrittävä lähentämään ja viittasi yhteiseen toimintaan, josta säädetään Euroopan unionista ensimmäisessä vaiheessa, tehdyn sopimuksen 31 artiklan e kohdassa (päätelmä 48), (cid:1) kehotti laatimaan yhteiset normit sen estämiseksi, että yhtiöitä, joiden kotipaikka sijaitsee unio- nin alueen ulkopuolella, ei käytettäisi rahanpesussa, sekä tekemään sopimuksia kolmansien mai- den verokeitaiden kanssa (päätelmä 57), (cid:1) korosti tarvetta määritellä unionin sisä- ja oikeusasioiden alan ulkoista toimintaa varten selkeät prioriteetit, toimintatavoitteet ja menettelyt (päätelmä 61), Tilannekatsaus ja yleiset tavoitteet 1. yhtyy toimintasuunnitelman tavoitteisiin; on kiitollinen komissiolle rehellisyydestä, jolla se tunnustaa puutteet; katsoo komission kuitenkin antavan liian optimistisen kuvan unionin ja sen jäsenvaltioiden sitou- muksesta ja tilanteesta huumausaineiden torjunnan alalla; 2. pitää myönteisenä, että komission toimintasuunnitelmassa on esitetty kauaskantoinen ja kaikkia sek- toreita koskeva strategia, jossa otetaan huomioon seurannan ja arvioinnin tarve; haluaa kuitenkin korostaa, että strategian on oltava niin joustava, että se voi vastata huumausaineiden väärinkäytön erityisesti nuorten keskuudessa leviäviin uusiin suuntauksiin, ja että strategiaan on sisällytettävä myös paikallisella ja alueelli- sella tasolla toteutettavat toimet; Poliittinen tahto ja päätöksentekoprosessi 3. toteaa, että Euroopan unionin kokonaismäärärahat vaikuttavat tällä hetkellä naurettavan pieniltä ja toiminnan seuranta heikolta; katsoo, että Euroopan unionin olisi saatava lisävaroja, jotta se voi vahvistaa huumausaineiden väärinkäytön ehkäisemistä ja huumausaineiden väärinkäyttäjien auttamista sekä torjua rikollisuutta; katsoo, että kunkin jäsenvaltion on asetettava käyttöön resursseja hoito-ohjelmille, jotta jokai- nen huumeidenkäyttäjä voi kansallisten ehtojen mukaisesti saada apua päästäkseen eroon huumeista; pyy- tää komissiota tekemään asianmukaiset rahoitusta koskevat ehdotukset, jotta suunnitellut toimet voidaan toteuttaa; 4. pyytää jäsenvaltioita ja unionia osoittamaan voimakkaampaa poliittista tahtoa ja lisäämään toisaalta sisäisen toiminnan, erityisesti koulutus-, sosiaali- ja terveysalan toiminnan ja lääketieteellisen tutkimuksen ja toisaalta kansainvälisen toiminnan (erityisesti huumausaineiden vaikutukset terveyteen ja elinikään), varoja, jos näyttää siltä, että tehokkaampien huumausaineiden väärinkäytön ja huumausainekaupan torjun- tatoimien tarvetta ei voida täyttää nykyisillä resursseilla; arvostelee jäsenvaltioiden huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä koskevien vertailukelpoisten tietojen jatkuvaa puutetta EU:sta tehdyn sopimuksen 6 artiklan 4 kohdan nojalla, jossa unioni velvoitetaan järjestämään itselleen ”tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiik- kansa toteuttamiseksi tarvittavat keinot”, ja kehottaa jäsenvaltioita korjaamaan tilanteen mahdollisimman pian; 5. pitää kunnallisia ja alueellisia kokeilutoimia huumausaineiden kysynnän haitallisten (terveys)vaikutus- ten vähentämisen ja rikollisuuden torjunnan alalla sekä tiettyjen huumausaineiden terveydelle haitallisia vaikutuksia koskevaa tutkimustoimintaa tärkeinä pyrittäessä löytämään uusia välineitä ja keinoja huumaus- aineongelman poistamiseen; 6. pitää myönteisenä komission tavoitetta vähentää huumausaineiden väärinkäyttöä nuorten keskuu- dessa sekä vähentää huumeiden käytön aiheuttamia kuolemantapauksia, mutta kaipaa tarkempaa selvitystä tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavista toimista, aikatauluista ja seurantastrategioista; pyytää siksi komissiota täydentämään tavoitteidenasetteluaan tältä osin; pyytää komissiota ottamaan valtioista riippumattomat järjestöt mukaan toimintasuunnitelman täytän- 7. töönpanemiseen sellaisen kokonaisvaltaisen ja tasapainoisen huumausaineiden torjuntaa koskevan strate- gian luomiseksi, jossa kysynnän ja tarjonnan vähentäminen nähdään toisiaan vahvistavina tekijöinä; katsoo, että niiden jäsenvaltioiden, 8. maita, on ryhdyttävä mahdollisimman pian huumekaupan vastaisiin toimiin; jotka YK:n tilastojen mukaan ovat huumekaupan kauttakulku- 7. 7. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 189/263 Perjantai 19. marraskuuta 1999 9. pyytää seuraavaa puheenjohtajavaltiota Portugalia kutsumaan koolle useisiin pilareihin liittyviä asioita käsittelevän ylimääräisen neuvoston, joka keskittyy huumausaineiden torjuntaan, ja kutsumaan siihen jäse- nyyttä hakeneet maat; kehottaa Helsingissä kokoontuvaa Eurooppa-neuvostoa päättämään periaatteessa nii- den kutsumisesta; pyytää pitämään toimielinten välisen konferenssin tavoitteena useisiin pilareihin liittyviä asioita käsittelevän neuvoston valmistelua; 10. pyytää, että tämä neuvosto, jonka olisi kokoonnuttava vuosittain, antaa vahvan signaalin siitä, että huumausaineongelmaa kieltäydytään pitämästä väistämättömyytenä, hyväksymällä huumausaineiden tor- junnasta kunnianhimoisen poliittisen hankkeen, johon liittyy tarkka aikataulu; 11. kehottaa useisiin pilareihin liittyviä asioita käsittelevää neuvostoa tutkimaan vuosittain Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen kertomuksen perusteella, kuinka seurantakes- kus on edistynyt yleisen huumausaineita koskevan tiedotusjärjestelmän perustamisessa, sekä kehittämään metodologiset välineet, jotka ovat tarpeen järjestelmän toteuttamisessa; Erityistavoitteet (cid:22) kansainvälinen toiminta 12. korostaa, että on pyrittävä kaikin voimin suojelemaan ensisijaisesti alle 18-vuotiaita ennaltaehkäise- vällä työllä ja panostamalla niiden huumausaineiden väärinkäyttäjien hoitoon, joilla on alaikäisiä lapsia, punnittava sekä yhteisön talousarvion että kansallisten talousarvioiden kasvattamista ja jatkettava uusiin synteettisiin huumausaineisiin kohdistuvaa toimintaa; vaatii tehostamaan ennaltaehkäisevää toimintaa kou- luissa osana jäsenvaltioiden välistä koordinoitua toimintaa; pyytää lisäämään Comenius-ohjelman osuutta tässä toiminnassa; katsoo, että huumeriippuvaisten kuntoutus on muiden toimien ohella perustavan tärkeää huumei- 13. den vastaisessa taistelussa, koska se auttaa vähentämään kysyntää; pitää tätä tavoitteenaan ja tukee ja kan- nustaa terapiayhteisöjen tärkeää sosiaalityötä niiden auttaessa huumeriippuvaisia kuntoutumaan ja katsoo, että niiden toimintakykyä on tehostettava; 14. pyytää komissiota toimintasuunnitelmaa täytäntöön pantaessa korostamaan tarvetta lisätä jäsenval- tioiden ponnisteluja huumausaineiden väärinkäytön torjumiseksi vankiloissa, joissa hoito, toimet sosiaalisen ja ammatillisen integroimisen edistämiseksi, mahdollisuus päästä huumausaineettomille osastoille sekä mahdollisuus muuttaa vankeusrangaistus hoidoksi on nähtävä tärkeinä osa-alueina; 15. kehottaa komissiota arvioimaan lähestymistapoja hoitoon ja ottamaan käyttöön erilaisia hoito-ohjel- mia, joilla on yksilölliset pääsyvaatimukset ja joiden tavoitteena on huumeriippuvuudesta eroon pääsemi- nen; kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön ohjelmia kansanterveyden ja yksilöiden terveyden suo- 16. jelemiseksi ja toteuttamaan toimia huumausaineiden käyttäjien hoitamiseksi vankiloissa; 17. tukee viidennessä puiteohjelmassa hahmoteltuja tutkimuksen painopistealueita ja toivoo, että niihin lisätään tuotannon sosiaaliset näkökohdat, huumeiden käytön terveysriskien pienentäminen sekä kaupan ja tuotannon rajoittamiseen tähtäävän monenkeskisen lähestymistavan arviointi; kehottaa Euroopan unionia painokkaasti soveltamaan johdonmukaisesti yhtenäistä huumaus- 18. aineiden tuotannon ja kaupan torjuntapolitiikkaa käyttämällä poliittista vaikutusvaltaansa ja auttamalla tehokkaasti asianomaisia maita; korostaa tässä tarkoituksessa oikeus- ja sisäasioiden ja ulkoisten toimenpi- teiden, erityisesti kehitys- ja kauppapolitiikan, koordinoinnin lisäämisen kiireellisyyttä; 19. pyytää Euroopan unionia ja jäsenvaltioita suosimaan ja kehittämään terveyshaittojen vähentämistä koskevia politiikkoja, mutta ilman että se estää yksittäisiä jäsenvaltioita toteuttamasta tähän alaan liittyviä toimia ja kokeiluja; 20. kannattaa rahanpesuun liittyvän toiminnan vahvistamista ja tiukkaa arviointia; korostaa asemaa, joka Europolilla (cid:1) ja asteittain Eurojustilla (cid:1) yhteistyössä Euroopan oikeudellisen verkoston kanssa, on oltava tässä yhteydessä; vaatii, että Euroopan unioni toimii sen hyväksi, että tämä toiminta saadaan kan- sainväliseksi painopistealueeksi ja rahanpesusta tehdään kahden- ja monenvälisiä sopimuksia; toistaa pyyn- tönsä, että rikollisilta saadut varat voitaisiin osoittaa huumausaineiden väärinkäytön torjuntaohjelmiin; C 189/264 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 7. 7. 2000 Perjantai 19. marraskuuta 1999 katsoo, että rahoitusalan rahanpesutyöryhmällä on keskeinen osa taistelussa rahanpesua vastaan ja 21. että sen toimikautta olisi jatkettava viidellä lisävuodella; 22. pyytää unionia ja jäsenvaltioita toimimaan rakentavassa yhteistyössä Yhdistyneiden Kansakuntien ja UNDCP:n kanssa ja soveltamaan erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen kesäkuussa 1998 kokoontuneen huumausaineita käsittelevän erityisistunnon (UNGASS) poliittisen julistuksen ja päätöslausel- mien periaatteita; toivoo, että selvitetään Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden vastuu näiden päätöslausel- mien täytäntöönpanosta; 23. toistaa pyyntönsä siitä, että Euroopan unionin UNDCP:lle tarkoittamia varoja eivät hoida sellaiset kolmansien maiden hallitukset, jotka eivät anna takuita varojen moitteettomasta hoidosta ja ihmisoikeuk- sien kunnioittamisesta; pyytää valvomaan tiukasti huumausaineiden vastaisen lausekkeen noudattamista kansainvälisissä 24. sopimuksissa; pyytääkin, että se tunnustetaan ihmisoikeuslausekkeen tavoin ”olennaiseksi” lausekkeeksi; 25. edellyttää, että neuvoston asetukseen (ETY) 3677/90 ja komission asetukseen (ETY) 3769/92 sekä joihinkin, kahdeksan Amerikan valtioiden järjestöön kuuluvan maan kanssa tehtyihin, lähtöaineiden val- vontaa koskeviin sopimuksiin pohjautuva kemikaalien ulkomaankaupan valvonta ulotetaan koskemaan muita maita; 26. vaatii, että toimintasuunnitelmaan sisällytetään doping-aineiden käyttöä urheilussa koskeva useiden pilarien alaan kuuluva aloite, jolla on pyrittävä myös lainsäädäntöjen yhdenmukaistamiseen, urheiluliikkee- seen osallistumiseen sekä oikeudelliseen yhteistyöhön ja poliisiyhteistyöhön ja johon on sisällytettävä ennaltaehkäisevät toimet ja kansanterveydelliset toimet, mukaan lukien amatööriurheilua koskevat toimet; 27. pyytää noudattamaan huumausaineiden käytön aiheuttamia liikenneonnettomuuksia koskevaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 71 artiklan 1 kohdan c alakohtaa, ja lähentämään jäsenvaltioi- den tieliikennettä koskevia määräyksiä; Liittymistä valmisteleva strategia 28. pahoittelee Keski- ja Itä-Euroopan maiden uusien huumemarkkinoiden ja huumeliigojen nousua, mikä heijastaa joidenkin näiden kyseisten maiden taloudellisia ja poliittisia ongelmia sekä painottaa Pharen useita edunsaajia koskevan huumausaineohjelman tärkeyttä; 29. korostaa, että huumausaineiden torjuntaa on pidettävä tärkeänä painopistealueena liittymistä valmis- televassa strategiassa; korostaa, että Phare- ja Tacis-ohjelmien huumausaineiden torjuntalohkosta (11 ja 4 miljoonaa euroa vuonna 1998) rahoitettujen hankkeiden tulosten arviointi on tähän asti ollut suurimmaksi osaksi riittämätöntä; vaatii, että näitä lohkoja tarkistetaan perusteellisesti; hyväksyy komission ehdotuksen jäsenyyttä hakeneiden maiden (sekä Turkin) laajasta osallistumisesta Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen toimintaan; Arviointi 30. edellyttää, että komissio seuraa ja arvioi järjestelmällisesti ja tiukasti kaikkia huumausaineiden tor- juntatoimia, myös kansainvälisiä toimia; pyytää painokkaasti jäsenvaltioita toimittamaan kattavan vuosikat- sauksen politiikastaan ja komissiota esittämään tämän perusteella vuosikertomuksen, jossa esitetään yleinen tilannekatsaus huumausaineiden vastaisesta toiminnasta ja joka mahdollistaa kyseisellä alalla harjoitettujen politiikkojen vertailun; 31. kehottaa komissiota rahoittamaan ohjelmia, joilla arvioidaan ennaltaehkäisyn, hoidon ja yhteiskun- taan sopeuttamisen alalla noudatettavia käytäntöjä sekä niiden vaikutuksia yhteiskuntaan ja terveyteen, ja auttamaan näiden johtopäätösten perusteella jäsenvaltioita muodostamaan puitteet kansalliselle politiikal- leen; Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen rooli ja välineet 32. kehottaa Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskusta myötävaikuttamaan täysimääräisesti edellä mainittujen huumausaineiden vastaisten toimien järjestelmälliseen seurantaan, kehit- tämään jäsenvaltioille tarjoamaansa tukea kysynnän vähentämisen alalla toteutettujen toimien arvioimi- seksi, ottamaan käyttöön viisi yhtenäistä epidemiologista indikaattoria, lujittamaan uusien synteettisten huumausaineiden vaaroja koskevaa arviointijärjestelmäänsä ja laajentamaan se koskemaan doping-tuotteita; 7. 7. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 189/265 pyytää näin ollen saattamaan Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen käyt- töön yhdenmukaistetut tilastolliset perustat ja resurssit, joiden avulla se voi suorittaa tehtävänsä; Perjantai 19. marraskuuta 1999 * * * 33. kehottaa Eurooppa-neuvostoa pitämään tätä päätöslauselmaa suosituksina sen Helsingissä pidettä- vään kokoukseen; varaa itselleen oikeuden ottaa kantaa yleisiin suuntaviivoihin, jotka Eurooppa-neuvosto määrittelee huumausaineiden torjunnan alalla, ennen useisiin pilareihin liittyviä asioita käsittelevän neuvos- ton kokousta, jonka koollekutsumista se vaatii; kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, komissiolle ja neu- 34. vostolle sekä jäsenvaltioiden ja jäsenyyttä hakeneiden maiden parlamenteille ja hallituksille. 2. Matkustusasiakirjajäljitelmien torjuminen * A5-0050/1999 Saksan liittotasavallan aloite neuvoston päätöksen tekemiseksi tietojenvaihdon parantamisesta mat- kustusasiakirjajäljitelmien torjumiseksi (8457/1999 , C5-0011/1999 , 1999/0804(CNS)) Aloitetta muutettiin seuraavasti: SAKSAN LIITTOTASAVALLAN ALOITE (1) PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 1) Otsikko Saksan liittotasavallan aloite neuvoston päätöksen tekemiseksi tietojenvaihdon parantamisesta matkustusasiakirjajäljitelmien torjumiseksi Saksan liittotasavallan aloite neuvoston asetuksen tekemiseksi tietojenvaihdon parantamisesta matkustusasiakirja-jäljitelmien torjumiseksi (Tarkistus 11) Johdanto-osan ensimmäinen viite ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityi- sesti sen 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan, ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 66 artiklan, (Tarkistus 3) Johdanto-osan 2 a kappale (uusi) (2a) komissio on tätä yhteistä toimintaa koskevassa lau- sunnossaan ilmoittanut tekevänsä Amsterdamin sopimuk- sen voimaantulon jälkeen tarvittavat aloitteet eurooppalai- sen kuvantallennusjärjestelmän kehittämiseksi, (Tarkistus 4) Johdanto-osan 2 b kappale (uusi) (2b) pitkällä aikavälillä ei ole järkevää pitää yllä kahta rinnakkaista järjestelmää väärennettyjä asiakirjoja koske- vaa tietojenvaihtoa varten, (1) EYVL C 176, 22. 6. 1999, s. 1


title: Komission asetus (EY) N:o 2460/1999, annettu 19 päivänä marraskuuta 1999, kokonaan hiotun lyhytjyväisen riisin enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2180/1999 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice

text: 20. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 299/15 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2460/1999, annettu 19 päivänä marraskuuta 1999, kokonaan hiotun lyhytjyväisen riisin enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2180/1999 tarkoitetun tarjouskilpailun osana EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2072/98 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo, että 1) 2) komission asetuksella (EY) N:o 2180/1999 (3) avataan riisin vientitukea koskeva tarjouskilpailu, komission asetuksen (ETY) N:o 584/75 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 299/95 (5), 5 artiklan mukaan komissio voi asetuksen (EY) N:o 3072/95 22 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää enimmäisvientituen vahvistamisesta; tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklassa säädetyt perus- teet; tarjouskilpailu ratkaistaan niiden tarjouksen tekij- öiden hyväksi, joiden tarjoukset ovat enimmäisvientituen suuruiset tai sitä alhaisemmat, 3) 4) edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisten riisimarkkinoiden tämänhetkiseen tilanteeseen seuraa, että enimmäisvientitueksi olisi vahvistettava 1 artiklassa tarkoitettu määrä, ja tässä asetuksessa määrätyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat viljan ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksessa (EY) N:o 2180/1999 tarkoitetun tarjouskilpailun osana tiettyihin kolmansiin maihin vietävän kokonaan hiotun lyhytjyväisen riisin enimmäisvientitueksi vahvistetaan 12—18 päivänä marraskuuta 1999 jätettyjen tarjousten perusteella 124,00 EUR/t. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 20 päivänä marraskuuta 1999. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 19 päivänä marraskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (2) EYVL L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (3) EYVL L 267, 15. 10. 1999, s. 16. (4) EYVL L 61, 7. 3. 1975, s. 25. (5) EYVL L 35, 15. 2. 1995, s. 8