title: Beretning fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - EU's infrastrukturer og år 2000-computerproblemet - 1. kvartal 199

eurovoc_concepts:
computer system
computer systems
data processing
report
type of business

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 23. 11. 1999 KOM(1999)545 endelig BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET EU's infrastrukturer og år 2000- computerproblemet 1. kvartal 1999 ¤ ¤ ¤ ¤ Indholdsfortegnelse 1 2 3 RESUMÉ. i INDLEDNING. 1 ENERGI. 2 3. 1 Oversigt. 2 3. 1. 1 Internationale aktiviteter i energisektoren. 3 3. 2 Elektricitet. 4 3. 3 Naturgas. 5 3. 4 Olie og kul. 6 4 TRANSPORT. 7 4. 1 Luftfart. 7 4. 1. 1 Internationale aktiviteter i luftfartssektoren. 7 4. 1. 2 Luftfarten i EU. 8 4. 2 Søtransport. 9 4. 2. 1 Internationale aktiviteter i søfartssektoren. 9 4. 2. 2 Søfart i EU. 11 4. 3 Banetransport. 11 4. 3. 1 Oversigt. 11 4. 3. 2 Banetransport i EU. 12 4. 4 Vejtransport. 12 5 TELEKOMMUNIKATION. 13 5. 1 Oversigt. 13 5. 2 Internationale aktiviteter i telekommunikationssektoren. 14 5. 3 Telekommunikation i EU. 14 6 ATOMSIKKERHED. 15 6. 1 Oversigt. 15 6. 2 Internationale aktiviteter vedrørende atomsikkerhed. 15 6. 3 Atomsikkerhed i EU. 16 6. 4 Atomsikkerhed i de central- og østeuropæiske lande (CEEC) og nye uafhængige stater (NIS). 16 7 FINANSSEKTOREN. 18 7. 1 Oversigt. 18 7. 2 Internationale aktiviteter i finanssektoren. 19 7. 3 Finanssektoren i EU. 20 8 9 VANDFORSYNING. 21 KOMMISSIONENS INTERNE AKTIVITETER. 22 10 KONKLUSIONER. 23 11 BILAG. 25 1 RESUMÉ Forståelsen af år 2000 (Y2K)-computerproblemets art er blevet stadigt større i løbet af de seneste år. Der er ikke blot tale om et IT-systemproblem, ej heller primært et ledelsesproblem eller et generelt erhvervsmæssigt problem. Problemet vedrører den indbyrdes afhængighed. Denne indbyrdes afhængighed findes på mange niveauer, hvoraf det mest er de grundlæggende infrastrukturer, der tilbyder de samfundsvigtige tjenester, som alle er afhængige af. fundamentale i færd med at afslutte deres Y2K-tilpasnings- og Organisationer, som er til at arbejde med nødplanlægningen. Deres testaktiviteter, går nu over interessefelt bliver dermed meget bredere end deres eget interne miljø, og de er nødt til at vurdere virkningerne af eksterne faktorer. Der vil uundgåeligt opstå bekymring vedrørende paratheden hos samfundsvigtige tjenester, navnlig på områder som energi, transport, telekommunikation, finansvæsen og vandforsyning. leverandører af til Oplysningerne i denne rapport skal tjene som en bred oversigt over de Y2K- relaterede aktiviteter og spørgsmål i hver af disse sektorer set fra et EU- perspektiv erhvervslivet, infrastrukturoperatørerne og offentligheden. Som bilag er vedlagt en omfattende liste over Web-steder med yderligere information. De relevante forvaltninger, regulerings- og tilsynsmyndigheder i medlemsstaterne samt en række europæiske og internationale sammenslutninger har alle bidraget til denne rapport. nationale myndigheder, gavn for de Selv om der naturligvis er forskel på situationen i de forskellige sektorer og lande, tegner der sig nu en række vigtige tendenser i alle sektorer og overordnet i hele EU. Den positive udvikling viser sig blandt andet ved, at: • Regulerings- og tilsynsmyndighederne i stadigt stigende grad involveres i overvågning og revision af vitale infrastruktursektorer. • Sektorspecifikke, nationale og internationale sammenslutninger foretager en koordinering af aktiviteterne. • Der gennemføres bilateral, multilateral, ende-til-ende og national testning. • Der planlægges eller gennemføres informationskampagner med det formål at fastholde offentlighedens tillid. • Der foreligger flere oplysninger om fremskridt, resultater, risici og nødplaner. • De organisationer m. v. , der er nået længst i arbejdet, hjælper dem, som stadig halter bagefter. Alligevel har hver af sektorerne gentagne gange meldt om, at mindre organisationer fortsat halter langt bag efter de store virksomheder i bestræbelserne på at løse årtusindproblemet, og at alle organisationer fortsat er meget afhængige af, at deres IT-systemleverandører fremlægger nøjagtige redegørelser for graden af deres udstyrs år 2000-kompatibilitet og leverer kompatible opgraderinger i tide. i Virksomheder og organisationer i hele EU arbejder ihærdigt på at løse Y2K- problemet og er nu begyndt at vise gode resultater af dette arbejde. Den overordnede vurdering er, at der kun er begrænset risiko for væsentlige forstyrrelser i driften af EU's infrastrukturer under årtusindskiftet. Eventuelle problemer vil sandsynligvis være af lokal art og opstå i mindre organisationer. Da sådanne risici - uanset hvor begrænsede de måtte være - fortsat eksisterer, udfoldes der fortsat inden for hver sektor bestræbelser på at opstille fuldstændige, omfattende nødplaner til afhjælpning af problemerne. Rapporten indeholder en generel oversigt over Y2K-situationen i hver af sektorerne, efterfulgt af et resumé af de aktiviteter, som gennemføres af de internationale sektorspecifikke aktiviteter, hvor dette er relevant, samt en overordnet sammenfatning af den aktuelle situation inden for EU. Desuden findes der en kort synopse over Kommissionens interne situation og generelle Y2K-relaterede aktiviteter. herunder Kommissionens organisationer, Kommissionen har, støttet af og i nært samarbejde med medlemslandene og internationale organisationer, gjort en betydelig anstrengelse for at udarbejde rapporter hvert kvartal for EU’s fremskridt takle årtusindsproblemet. Forskellige administrative vanskeligheder har forsinket publikationen of denne Q1 99 rapport og derved forsinket Kommissionen svar på Rådets og Parlamentets anmodning om at blive løbende orienteret på kvartalsmæssig basis om Y2K situationen i EU. Imidlertid vil fremlæggelsen af Q2 99 rapporten komme snarest i løbet af november måned. En Q3 99 rapport er under udarbejdelse og vil blive fremlagt før udgangen af 1999. i at en udgør rapport Hver nyttig i baggrundsinformation, der er kommet frem efterhånden som problemet udvikler sig. Givet problemets internationale aspekt, er det vigtigt for forretningslivet og befolkningen i EU at have den information. indeholder helhed selv sig og ii Der er indsamlet information. om landenes vitale infrastrukturer. for at skabe overblik over de primære Y2K- relaterede spørgsmål og aktiviteter inden for EU 2 INDLEDNING er af de fremlagt Oplysningerne om år 2000-computerproblemet (Y2K), som præsenteres i denne og relevante rapport, tilsynsmyndigheder i medlemsstaterne samt en række europæiske og internationale sammenslutninger. Lande, som i særlig grad har bidraget til rapporten, er bl. a. Belgien, Danmark, Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige. Ligeledes har både Schweiz og Norge meldt tilbage om deres situation. Tidsrammen for tilbagemeldinger var medio marts 1999. forvaltninger, regulerings- Formålet med denne rapport er at give en aktuel oversigt over Y2K- forberedelserne inden for samfundsvigtige infrastrukturer og derigennem hjælpe erhvervslivet og offentligheden til at opnå en større forståelse af situationen i EU. Valget af, hvilke specifikke infrastrukturer der skulle omtales, blev truffet i samråd med medlemsstaterne. Det erkendes, at andre områder, såsom sundhed og fødevareforsyningskæder ligeledes er af vigtighed, men sundhedsspørgsmål er primært nationale anliggender, og det er ikke muligt at opstille en samlet EU- oversigt over fødevareforsyningskæderne. Denne rapport præsenterer de oplysninger, som er fremlagt af medlemsstaternes myndigheder og de øvrige kilder, som er nævnt i det foregående. Rapporten skal ikke opfattes som en sammenlignende vurdering af de enkelte landes grad af år 2000-parathed, men derimod som en analyse af de vigtigste spørgsmål og aktiviteter, som gennemføres i forbindelse med vitale infrastruktursektorer, særlig inden for EU. Kommissionens rolle i denne sammenhæng består i at lette udvekslingen af information og erfaring blandt EU-lande og -organisationer med for hovedvægt potentiel grænseoverskridende konsekvenser. De enkelte berørte virksomheder og myndigheder i medlemsstaterne skal gennemføre de fornødne aktiviteter til at sikre opretholdelse af de samfundsvigtige tjenesters driftsmæssige kontinuitet under årtusindskiftet. de områder, foreligger risiko hvor der på I 1998 udsendte Kommissionen 2 rapporter. Igennem hele 1998 har Y2K-problemet haft politisk bevågenhed på højt plan i EU. Kommissionens meddelelse om emnet (KOM (98) 102), som blev udsendt i februar 1998, søgte at skabe en fælles forståelse hos medlemsstaterne af problemets omfang og potentielle risici samt behovet for at træffe de fornødne foranstaltninger. om forskellige af problemets aspekter 2000 Computer Problem (Hvordan EU håndterer Denne aktion blev efterfulgt af en rapport fra Kommissionen, som blev fremlagt ved Wien-ministerrådet i december 1998 med titlen How the EU is Tackling the Year 2000- computerproblemet) (SEC(98)2100). Formålet med denne rapport var at give et overblik over medlemsstaternes forberedelser og at udpege områder, hvor der muligvis ikke skete tilstrækkelige fremskridt, og hvor der således skulle træffes yderligere foranstaltninger. Selv om der skete betydelige fremskridt i løbet af 1998, hvor både finans- og telekommunikationssektoren gennemførte omfattende aktiviteter, blev der udtrykt bekymring vedrørende lokalforvaltningerne samt energi- og transportsektorerne. Denne bekymring er primært opstået som følge af mangelen på tilgængelig information inden for disse områder. år 1 I 1999 samler koncentrationen sig om nødplanlægningen. og om eksterne faktorer, navnlig samfundsvigtige tjenester Adgangen til pålidelig, omfattende information har kritisk betydning for alle forbrugere I 1999 er den politiske opmærksomhed om spørgsmålet blevet yderligere forstærket. Emnet optræder fortsat på dagsordenen for møder på højt plan inden for EU, herunder på ministerrådene for telekommunikation og energi, samt på internationalt plan i fora som f. eks. G8. I første kvartal af 1999, efterhånden som lande og organisationer har gennemført deres tilpasningsaktiviteter, er koncentrationen i arbejdet begyndt at samle sig om nødplanlægningen. Denne planlægning foregår nu på forskellige niveauer. De enkelte organisationer udvikler planer til sikring af kontinuiteten i driften af deres respektive anlæg. Visse sektorer arbejder på at opstille langt mere omfattende, tværsektorielle nødplaner. Dette er særlig tydeligt på energi-, vandforsynings-, luftfarts-, telekommunikations- og finansområderne. I en række lande søger man gennem forskellige regeringstiltag at koordinere nødplanerne på lokalt og nationalt plan. I takt med, at organisationer og sektorer koncentrerer sig om nødplanlægningen, bevæger deres interesser sig fra det interne til det eksterne miljø, mere specifikt til de samfundsvigtige tjenester, som de er afhængige af for at kunne fortsætte deres drift. Det særlige forbrugerudvalg, som er et rådgivende udvalg under Europa- Kommissionen, understregede i sin udtalelse af 24. september 1998 forbrugernes behov for at få mere information om Y2K-paratheden. Dette behov er afgørende i forbindelse med tjenester som telekommunikation, energiforsyning og transport, da forbrugerne er helt afhængige af tjenesteudbydernes evne til at tage hånd om de Y2K-relaterede problemer. Rapporten indeholder desuden en række nyttige henvisninger til det enorme udbud af yderligere information, som findes på forskellige Web-steder på Internet. At have adgang til klar, omfattende information om de potentielle konsekvenser og foreliggende nødplaner har afgørende betydning for forbrugerne, navnlig dokumentation for tjenesters og produkters grad af 'år 2000-parathed' og garantier for, at kvaliteten og kontinuiteten vil blive sikret. Dette informationsbehov vil endvidere kunne dækkes gennem 'checklister' fra udbyderne til forbrugerne, som kan hjælpe disse med at udpege de enkelte risici og give anvisninger på, hvorledes de kan minimeres, og råd om, hvordan virkningerne af eventuelle afbrydelser vil kunne mindskes. Internet giver desuden let adgang til information om de mange tekniske softwareløsninger, som kan hjælpe organisationerne med at identificere potentielle problemer og lette tilpasningsarbejdet. organisationer, Rapporten indeholder en generel oversigt over Y2K-situationen i hver af sektorerne, efterfulgt af et resumé af de aktiviteter, som gennemføres af de internationale sektorspecifikke aktiviteter, hvor dette er relevant, samt en overordnet sammenfatning af den aktuelle situation inden for EU. Desuden findes der en kort synopse over Kommissionens interne situation og generelle Y2K-relaterede aktiviteter. 3 ENERGI herunder Kommissionens Kontinuiteten i energiforsyningen skal sikres 3. 1 Oversigt Energiforsyningen er klart en tjeneste med afgørende betydning for alle aspekter af en økonomi og dens borgeres velfærd. Endvidere - eftersom datoskiftet i EU finder sted midt om vinteren - vil behovet for energi være stort, særlig i de nordligt beliggende lande. Den overordnede kontinuitet i energiforsyningen er afgørende. 2 Forskellige energiformer er afhængige af hinanden og af andre infrastrukturer Skrappe Y2K- programmer hos energiselskaberne. med omfattende nødplanlægning til håndtering af tilbageværende risici De kommercielle forpligtelser skal opfyldes. og de nationale myndigheder skal inddrages tæt. idet de relevante erhvervssammenslutnin ger også spiller en rolle samt visse bygningsudstyr transportsystemer Dette gælder i særlig grad forsyningen af elektricitet, som ikke oplagres, og hvor forsyningssvigt kan føre til svigt på andre områder, herunder telekommunikation og og kontrolsystemer, de utallige former for elektrisk udstyr, centralvarmeudstyr og belysning. Afbrydelser af andre energiforsyningskilder, navnlig naturgas, hvor kunderne ikke normalt råder over faciliteter til oplagring, vil ligeledes få alvorlige konsekvenser. De forskellige energiformers indbyrdes afhængighed er også vigtig. Komprimering af gas til transport og distribution kræver elektricitet; samtidig genereres en voksende del af elektriciteten inden for Fællesskabet nu af gas. Således er integriteten hos de indbyrdes afhængige energiformer afgørende, ligesom pålideligheden af andre infrastruktursektorer, især telekommunikation. såsom elevatorer for at ligger hovedansvaret Som i alle sektorer løse Y2K-problemet hos energiforsyningsvirksomhederne og de offentlige værker selv, undtagen hvad angår det udstyr, der er placeret efter måleren. Virksomhederne i denne sektor gennemfører skrappe Y2K-programmer for deres energiforsyningssystemer og øvrige systemer, f. eks. systemer til intern telekommunikation, kontrolsystemer, kontorudstyr, system- og personsikkerhed og også finanssystemer, da svigt heri ligeledes vil kunne bringe energiforsyningens kontinuitet i fare. Typisk gennemgår Y2K-programmerne i energiforsyningsindustrien ekstern revision. Selv om man gør alt, hvad der er muligt, vil der uundgåeligt bestå en tilbageværende risiko, som skal dækkes af nødplanerne. Disse kan blive udviklet i samarbejde med myndighederne og vil ofte indebære tilpasning af eksisterende nødplaner, som oprindelig er udviklet til at håndtere andre mulige nødsituationer. herunder Sådanne reserveenergiforsyning til vigtige kunder, foranstaltninger til at håndtere svigt i afgørende tilførsler til tjenester, eksempelvis kraftværker eller kommunikation, og foranstaltninger til håndtering af svigt i nøgleudstyr i forsyningskæderne for de forskellige energiformer. tilførsel af brændsel eventualiteter, alle mulige dække planer eller skal idet de kommercielle relationer styrer Et andet kendetegn ved energisektoren er, at den opererer på et kommercielt grundlag, til forbrugeren, men også hvad angår forsyninger til energivirksomheder, f. eks. primært brændsel, og udveksling af energi, navnlig hen over grænserne, mellem energivirksomhederne. Det primære ansvar for at sikre forsyningskontinuiteten på disse områder ligger ligeledes hos de berørte operatører, som skal træffe alle de nødvendige forholdsregler for at sikre, at deres forpligtelser opfyldes. forsyningen af energi På baggrund af den vitale rolle, som energiforsyningen spiller, er det klart, at de nationale myndigheder ligeledes må inddrages tæt i Y2K-programmerne i denne sektor. Myndighedernes aktiviteter omfatter bl. a. at sikre, at energiselskaberne gennemfører alle de nødvendige tiltag gennem uafhængig revision og andre former for overvågning; at skabe en platform eller et forum for koordinering af aktiviteterne og udveksling af bedste praksis, som kan foregå på tværs af sektorerne; at udvikle sektorspecifikke nødplaner og informere offentligheden om forberedelsernes forløb. 3. 1. 1 Internationale aktiviteter i energisektoren De relevante erhvervssammenslutninger ligeledes en vigtig rolle i udvekslingen af information og koordination, også på det internationale plan, navnlig hvad angår elektricitets- og gasnetindustrierne. Europa-Kommissionen spiller også en rolle på dette niveau ved at skabe et forum, hvor medlemsstaterne 3 spiller Energistrømmene mellem de offentlige forsyningsvirksomheder og mellem landene skal koordineres. kan udveksle information og koordinere deres aktiviteter med hovedvægten lagt på områder med betydelige grænseoverskridende effekter, såsom elektricitet og gas. Erhvervssammenslutningen UNIPEDE/EURELECTRIC, som arbejder på at lette en regelmæssig udveksling af information mellem sine europæiske medlemmer, har i denne rapport suppleret de oplysninger, som medlemsstaternes myndigheder har fremlagt. EUROGAS spiller en lignende rolle i gasforsyningssektoren. dvs. Et vigtigt spørgsmål inden for denne sektor er udvekslingen af elektricitet mellem forsyningsvirksomheder og lande. Disse strømme kan bestå af regulær handel i en bestemt retning eller mere svingende strømme, som er bestemt af kortvarige økonomiske og belastningsmæssige forhold. I EU koordineres denne udveksling inden for UCPTE (Union pour la Coordination des Producteurs et Transporteurs d’Électricité, mellem elektricitetsproducenter og -transportører) og det nordiske system (NORDEL). UCPTE har foreslået at vedtage en "minimalbelastningspolitik" for perioden omkring årtusindskiftet og at forøge genereringsreserven. Det væsentlige er, at i henhold til kontraktlige udvekslingen vil blive reduceret forpligtelser, land er forberedt på at opfylde sit eget behov. De indbyrdes forbindelser vil blive opretholdt for at muliggøre gensidig bistand, såfremt der er behov herfor. sammenslutningen til et minimum, koordinering idet hvert for. idet man gensidigt skal opnå forståelse af og enighed om planer for perioden omkring årtusindskiftet Ved alle sådanne indbyrdes forbindelser, navnlig forbindelserne mellem kritiske brændselsleverandører og produktionsvirksomheder, mellem elværker (både horisontale og vertikale forbindelser) og mellem leverandører og meget store kunder, for eksempel bilfabrikanter, er det afgørende, at der hersker en fælles forståelse for og enighed om planer og procedurer for perioden omkring årtusindskiftet, også i henseende til forbindelserne med lande uden for EU. De fleste elselskaber i EU regner med at være Y2K-parate før slutningen af 1999 For fortsat at kunne opfylde efterspørgslen. kræves ekstra lagre af brændsel, alternative energikilder og yderligere kommunikationsfacilitet er. 3. 2 Elektricitet Alle lande i EU har Y2K-programmer for elektricitetssektoren, som har været i gang i nogen tid, og virksomhederne forventer, at de fleste af deres systemer vil være år 2000-parate før sidste kvartal af 1999. Dette er en stor udfordring. Hele elektricitetsforsyningskæden skal i videst muligt omfang sikres, lige fra leveringen af brændsel til elektricitetsproduktionen, og helt frem til forbrugerens måler. Da man ikke kan oplagre elektricitet, skal efterspørgslen opfyldes næsten omgående. Dette kræver, at der er tilstrækkelige produktionsanlæg i gang på det kritiske tidspunkt, og at der også findes ekstra kapacitet, som omgående kan sættes ind (rullende reserver) tilfælde af anlægssvigt. Vandkraftværker og pumpemagasinanlæg, som kan arbejde selvstændigt, og som også kan generere strøm med meget kort varsel, er ligeledes særdeles nyttige i denne sammenhæng. i Som forberedelse på en mulig afbrydelse af brændselsforsyningen vil lagrene blive forøget, hvor de ikke i forvejen er tilstrækkelige, navnlig ved kul- og oliefyrede anlæg (brændsel til atomreaktorer udskiftes kun relativt sjældent). Inden for gasfyret elektricitetsproduktion er gasleverandørens rolle afgørende, selv om visse kraftværker anvender to eller endda tre brændselskilder (olie/gas/kul), hvilket er vigtigt, såfremt kontinuiteten i gasforsyningen ikke kan opretholdes. Endnu et problem kan være svigt hos en storforbruger, der medfører et pludseligt fald i belastningen, hvilket vil kræve omgående reaktion hos netkontrollen/distributionscentret. Transmissions- og distributionssystemerne skal 4 Lille risiko for mindre lokale svigt. men der ventes ingen større afbrydelser Væsentlig forskel i EU's gassektor - afhængighed af udenlandske leverandører Der gennemføres et omfattende koordineringsarbejde. som understøttes af yderligere lagerfaciliteter og fleksibel, diversificeret forsyning. ligeledes sikres og være i stand til at håndtere potentielle uforudsigelige ændringer i forsynings- og efterspørgselssituationen. Ligeledes er det af vital betydning at have tilstrækkelige kommunikationsmuligheder mellem alle nøglekomponenterne, og nogle virksomheder har installeret ekstra faciliteter til styring af nettene i tilfælde af svigt i telekommunikationsnettet. Det erkendes, at der kan være risiko for lokale svigt i de enkelte mindre produktions- eller distributionsanlæg, men sådanne problemer vil normalt kunne håndteres på en sådan måde, at de sandsynligvis ikke vil medføre nogen væsentlig forstyrrelse for elektricitetsforbrugeren. Inden for sektoren er den generelle anbefaling, at "hver elektricitetsforbruger bør tage de forholdsregler mod afbrydelser af elektricitetsforsyningen, som man under normale omstændigheder ville tage". Udfordringerne for denne sektor er betydelige, men elforsyningsindustrien har arbejdet særdeles hårdt for at leve op til dem i samarbejde med de offentlige myndigheder og gennem forskellige internationale sammenslutninger, og den generelle opfattelse er, at forudsat man træffer alle tænkelige foranstaltninger, skulle der ikke kunne ske større svigt i forsyningen. 3. 3 Naturgas Naturgasforsyningen har visse ligheder med elforsyningen, men også væsentlige forskelle, hvilket gør den til en vigtig energiform i forhold til Y2K-problemet. Hvad angår lighederne, karakteriseres gasforsyningen af, at den benytter en forsyningskæde med én forbindelse ud til hver forbruger. Den væsentligste forskel er, at man i stort omfang er afhængig af forsyninger af naturgas fra lande uden for EU. For øjeblikket udgør disse forsyninger lige under 40% af den samlede efterspørgsel i EU som helhed, idet størstedelen leveres af Norge, Algeriet og Den til Russiske Føderation. Denne andel varierer betydeligt medlemsstat, og dette gælder også de enkelte medlemsstaters afhængighed af disse tre lande. Hvad angår egenproduktion af naturgas er Nederlandene en meget stor producent, der eksporterer omkring 40% af sin produktion til andre EU-lande. Det Forenede Kongerige er også en stor producent inden for EU og er nu tilsluttet det kontinentale net med en forbindelse til Zeebrugge på den belgiske kyst. fra medlemsstat De relevante selskaber i EU's producentlande har gennemført et meget omfattende arbejde for at sikre kontinuiteten i deres forsyninger, hvilket også gælder for gasforsyningssektoren som helhed, hvor man igennem en årrække har arbejdet på dette problem. Der tidligere i forsyningskæden, mellem forsyningsvirksomhederne og med kunderne, selv om få oplysninger om Y2K-kompatibiliteten i der er vanskeligheder med at forbindelse med forsyninger fra lande uden for EU. Desuden krydser rørledninger fra to af de primære eksterne leverandører transitlande uden for EU. foregår en koordinering med leverandører En af de primære overvejelser for gassektoren er således, hvordan man håndterer en mulig afbrydelse af de eksterne forsyninger. Overordnet har industrien med henblik på at sikre forsyningssikkerheden igennem en lang periode opbygget meget betydelige gaslagerfaciliteter, fleksible forsyningsmuligheder med egne forsyningskilder samt flere indbyrdes forbindelser og diversificeret forsyning i det europæiske net. Disse foranstaltninger kan håndtere forsyningsafbrydelser af en varighed på mange måneder og vil også let - med den fornødne forberedelse - forårsaget af Y2K- kunne garantere forsyningen i fortsat problemet. Alligevel tilfælde af afbrydelser gasforsyningsindustri europæiske skal den 5. og fælles enighed og samarbejde Olie giver ikke anledning til så stor bekymring i EU. på grund af betydelige lagre. og de mange forskellige leverandører og forsyningsruter samarbejde under anvendelse af eksisterende nødplaner og -faciliteter for at være forberedt i tilfælde af et omfattende forsyningssvigt på grund af Y2K-problemet. Desuden gælder mange af de andre foranstaltninger, som er omtalt for elektricitetssektoren også for gassektoren, eksempelvis behovet for en fælles forståelse af og enighed om udveksling af gas mellem værkerne samt af planerne såsom hos meget telekommunikation og elektricitetsforsyning sikres. Men hvis alle disse foranstaltninger gennemføres i tilstrækkeligt omfang, skulle der ikke kunne opstå væsentlige svigt i forsyningen til slutkunderne. store kunder. Ligeledes andre vitale tjenester skal 3. 4 Olie og kul Mens oliesektoren er lige så vigtig for borgernes økonomi og velfærd som elektricitet og gas, herunder i kraft af den vitale rolle, den spiller inden for såvel transport forsyningsstruktur og specifikke egenskaber helt anderledes. som varmeforsyning, er dens For det første er det let at oplagre olie, og således kan brugere og organisationer, som er afhængige af dette brændstof i varmeforsyningen, opbygge tilstrækkelige lagre. Desuden skulle der inden for olieforsyningsindustrien som helhed være betydelige olielagre, som er store nok til at opfylde EU-lovgivningens krav om i hver forsyningssikkerhed (industrien eller de ansvarlige organer generel medlemsstat pålægges at have lagre svarende til 90 dages forbrug). For det andet er olieforsyningsindustrien meget forskelligartet og kendetegnet af meget store multinationale selskaber og en mængde ofte meget mindre uafhængige operatører. De store virksomheder har lagt et betydeligt arbejde i at løsne Y2K- problemet for at sikre kontinuitet i driften, mens de mindre virksomheder typisk er meget hurtige til at overvinde eventuelle mangler, som måtte vise sig i af forsyningskæden. Desuden forsyningsruter og primære olien transporteres på skibe, pramme, ad rørledninger, med tog og skib, mellem forskellige og konkurrerende råoliekilder, raffinaderier og distributører. i forskellighed forsyningskæden, antallet idet denne i forbindelser afspejles virkningerne Alligevel er afhængigheden af olieforsyninger fra lande uden for EU stor - næsten 80% - og som det er tilfældet for naturgas, er det ikke muligt med sikkerhed at forudsige producentlande. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at nødplanerne er i stand til at tackle enhver afbrydelse af forsyningen, og bekræfte, at der er truffet foranstaltninger til sikring af eksempelvis importterminaler, produktions- og lageranlæg, raffinaderier og hovedrørledninger. af Y2K-problemet nøgleanlæggene geografiske områder, eksterne inden deres for på Kul er den energiform, som giver de færreste bekymringer Kulsektoren er måske den energiform, der giver de færreste bekymringer i henseende til Y2K-problemet. Dette skyldes til dels, at egenproduktionen af kul i EU er faldet betydeligt, navnlig i Tyskland, Det Forenede Kongerige og Spanien. Det er dog klart, at de berørte virksomheder må træffe foranstaltninger for at hindre afbrydelser af deres produktion. Tilsvarende er forbruget ret koncentreret, og størstedelen heraf går til elproduktion, til stålindustrien og andre former for industri, selv om også disse brugere vil være nødt til at træffe foranstaltninger for at sikre deres forsyninger og at opbygge tilstrækkelige lagre. Desuden skal medlemsstaterne - lige som i oliesektoren - sikre, at nøgleinfrastrukturer som importterminaler og massetransportfunktioner er Y2K-parate. 6 Det er afgørende at have en koordinering mellem forskellige transportformer Luftfarten repræsenterer en kompleks, international forsyningskæde. og derfor skal reguleringsmyndighede rne samarbejde. med internationale organisationer ICAO vil vurdere den globale luftsikkerhed. EUROCONTROL koordinerer nødplanlægningen i luftfarten,. 4 TRANSPORT energiforsyningssektoren har herunder Som inden for Nederlandene og Det Forenede Kongerige, oprettet nationale transportplatforme eller ministerielle organer til koordinering af Y2K-aktiviteterne i hele sektoren. Selv om Y2K-problemerne generelt er specifikke for de enkelte transportformer, er en vis grad af koordinering afgørende for at sikre kontinuiteten i multimodal transport i hele EU. flere EU-lande, Der er en række fælles aspekter inden for transporten, f. eks. systemerne som varetager åbning og lukning af broer, der vedrører såvel skibsfart som vej- og banetrafik. 4. 1 Luftfart som flysikkerhed, Luftfartssektoren repræsenterer en kompleks, international forsyningskæde, hvor aspekter og forsyningskæden forsyningskæden ud til kunderne alle skal indgå i overvejelserne ved behandlingen af Y2K-problemet. Det er derfor et område, hvor samarbejde på internationalt plan er afgørende. Forskellige nationale og internationale organisationer i luftfartsindustrien beskæftiger sig aktivt med at behandle årtusindproblemet. flyselskaberne ud til Internationale aktiviteter i luftfartssektoren 4. 1. 1 Reguleringsmyndighederne arbejder løbende på at vurdere og revidere graden af år 2000-parathed hos de lufttransportoperatører og tjenesteudbydere, der hører under deres kompetenceområde. Man er særlig opmærksom på evaluering og afprøvning af systemer, der fungerer som grænseflade mellem forskellige aktører og lande, og som ejes af flyselskaber, flyveledelsesorganisationer og lufthavne. På baggrund af lufttransportens fundamentalt grænseoverskridende karakter, hvor potentielle forstyrrelser, der opstår i ét land, vil kunne have afsmittende virkning på mange andre, kræver det internationale samarbejde, at der etableres fælles standarder og opnås enighed om specifikke tidsplaner for at sikre kompatibilitet i de computerbaserede systemer. Den internationale civile luftfartsorganisation, ICAO, har på et møde, som fandt sted i september 1998, opfordret sine medlemmer til at oplyse deres Y2K- parathedsstatus. Disse oplysninger vil være baseret på spørgeskemaer, der anvender kriterier, udviklet af ICAO i samarbejde med visse lande og IATA. Svarene på disse vil få kolossal betydning, da de vil danne grundlag for en global vurdering af luftsikkerheden og derved føre til beslutninger af de civile lufthavnsmyndigheder, om hvilke lande/lufthavne, man bør benytte ved årsslutningen. information med EUROCONTROL har spillet en meget aktiv rolle på flyveledelsesområdet gennem at øge sine medlemsstaters bevidsthed om Y2K-problemet, navnlig hos de nationale myndigheder, der udbyder luftfartstjenester, og gennem at koordinere og udveksle organisationer. Hovedvægten i denne koordinering er nu flyttet over på at lette udviklingen af nødplaner, idet en særlig arbejdsgruppe har udarbejdet en række retningslinjer. Der udvikles praktiske nødforanstaltninger i driftscentret i Maastricht, hvor man har ansvar for flyveledelsen i Belgien, Luxembourg, Nederlandene og Tyskland. Disse foranstaltninger vil indebære brug af militære anlæg som reserveløsning i internationale relevante de 7. IATA foretager vurderinger af lufthavne. og sammenslutninger for lufthavne og certificering af fly. og flyfabrikanter er alle involveret i at løse problemet sammen en omfattende plan, der er udformet til at kunne håndtere forskellige former for tekniske forstyrrelser. Hos den europæiske civile luftfartskonference (ECAC) arbejder en specialgruppe på at fastlægge omfanget af de aktioner, der skal gennemføres under ECAC's auspicier som supplement til ICAO's Y2K-initiativ. Denne gruppe vil udarbejde politiske forslag til generaldirektørerne for den civile luftfart. af den som Y2K-projekt, Et internationale gennemføres lufttransportsammenslutning (IATA) vedrørende de clearingsystemer, de driver for rejsebureauerne, skrider frem efter planen. Der blev iværksat et Y2K- industriprojekt i juni 1998. Inden for rammerne af dette projekt besøger IATA udvalgte lufthavne og flyveledelsestjenester. Størstedelen af de planlagte besøg i vesteuropæiske lufthavne var gennemført midt i februar 1999. Selv om det samlede billede synes positivt, har der rejst sig flere spørgsmål, særlig i de mindre lufthavne. I nogle tilfælde er den nødvendige politiske vilje ikke til stede i fornødent omfang, og problemet prioriteres lavt. Flere programmer lider af manglende finansiering og arbejdskraft. Afhængigheden af tredjeparts udbydere er ikke altid dækket. Det internationale lufthavnsråd (ACI)'s rolle består fortsat i at øge bevidstheden blandt medlemmerne, udveksle ekspertise og bistå i at finde løsninger. ACI har udviklet en checkliste til brug ved vurderingen og anbefaler udarbejdelse af nødplaner. De fælles luftfartsmyndigheder (JAA) fortsætter med at forfølge initiativer hos de ansvarlige myndigheder og organisationer i forbindelse med certificerede fly og vedligeholdelse. Medlemmerne af flyfabrikantsammenslutningen AECMA har tilkendegivet, at de er langt fremme i deres bestræbelser på at sikre år 2000-kompatibilitet, og bekræfter, at der ikke er nogen sikkerhedsproblemer med ikke-modificerede originalfly eller med fly, som er modificeret af fabrikanten. Der mangler stadig at blive udført en del afhjælpningsarbejde på ikke-kritiske områder, men dette ventes afsluttet i løbet af få måneder. På baggrund af de tilgængelige oplysninger ser luftfartsindustrien ud til at være kommet langt i sine forberedelser på at bekæmpe potentielle problemer, idet man følger en grundig metode, der omfatter bevidstgørelse, vurdering af systemerne, afhjælpning af problemerne samt udvikling, afprøvning og validering af nødplanerne. Alligevel er der fortsat en række udestående spørgsmål. Der må i fornødent omfang gøres yderligere forsøg på at øge bevidstheden om problemet. Øget udveksling og formidling af information er nødvendig for at undgå overlapninger i arbejdet. Mange organisationer, herunder flyveledelsestjenester, flyfabrikanter, lufthavne m. v. , mangler 2000- kompatibiliteten hos tredjeparts leverandører og udbydere. Der skal opmuntres til yderligere tiltag for at udvikle og validere nødplaner. information afgørende om år fortsat 4. 1. 2 Luftfarten i EU I hele EU samarbejder alle aktører i luftfartssektoren aktivt om at sikre, at flyrejser vil være lige så sikre omkring årtusindskiftet som i dag. 8 Den omhyggelige afprøvning hos fabrikanterne af flyene. og af navigationssystemerne er beroligende,. og reguleringsmyndighede rne vil inddrage ikke- sikrede operatørers tilladelser Søtransporten vil kunne påvirkes af Y2K- problemet. både ombord og på land De store EU-flyfabrikanter, eksempelvis Airbus, gennemfører ekstremt grundige Y2K-projekter, der omfatter design- og systemtests og en flyvende test af både A320- og A330-fly i august 1998, hvor datoen blev rykket frem til årtusindskiftet. Den ombordværende datakilde (ur) kan modtage både manuel datoangivelse og automatisk datoangivelse fra GPS. Den eneste konstaterede fejl bestod i, at datoskiftet påvirkede registreringen af sammenhængen mellem begivenheder under flyvningen, der fandt sted før og efter midnat. flynavigationssystemer viser Hvad angår resultaterne indtil nu, at sådanne systemer kun i begrænset omfang anvender datoer med en udtrykkelig henvisning til årstallet. I realtidssystemer er næsten alle tidshenvisninger baseret alene på timer, minutter og sekunder. Kun systemer, som bruges til regulering af lufttrafikken, og systemer til registrering og arkivering af data bruger hele datoen. Flynavigationssystemer bakkes op af et antal reservesystemer, som er baseret på anvendelse af forskellige teknologier og omfattende nødplaner til sikring af trafiksikkerheden. Det er værd at bemærke, at lufttrafiktætheden generelt er lavere om natten, og at dette i endnu højere grad vil være tilfældet Nytårsaften. I tilfælde af problemer vil nødplanerne omfatte behovet for at forsinke eller omdirigere fly. færdiggøre Selv om de enkelte selskaber udvikler og gennemfører omfattende nødplaner, er der behov for information om internationale strategier og udviklingsresultater for har meddelt at luftfartsindustrien, tilfreds med Y2K- kompatibilitetsprogrammerne hos selskaber, der har sikkerhedsproblemer i den anledning, vil der blive taget skridt til at inddrage disses driftstilladelser. planer. Reguleringsmyndighederne såfremt man disse at ikke er 4. 2 Søtransport Der er ringe tvivl om, at årtusindproblemet vil påvirke søtransporten i samme omfang som andre transportformer. Inden for denne sektor er der to primære niveauer, hvor der vil kunne opstå forstyrrelser. Disse er selve skibet som transportenhed og det miljø, hvor skibene opererer, nemlig havnene og terminalerne. for kontrolsystemet i en Konsekvenserne ombord på skibene kan være så simple som et svigt tidskontrolenhed eller GPS-modtager eller så komplekse som fejl i overvågnings- og og hovedmaskinen kommunikationsudstyret, hvilket kan føre til, at man mister kraft eller styring. På land vil de berørte områder kunne være lige så forskellige som de tjenester, der i tilbydes kommunikationssystemer, i radionavigationstjenester - kort sagt i alle systemer, som bygger på anvendelse af computere. af havne og terminaler. Der vil kunne opstå problemer eller last- og dokumenthåndteringssystemer navigations- eller i i IMO har taget initiativ. Internationale aktiviteter i søfartssektoren 4. 2. 1 For at bistå skibsfarten med at håndtere Y2K-problemet har den internationale søfartsorganisation (IMO) udsendt to cirkulærer om emnet1. Det første cirkulære opfordrede medlemsregeringer til at gøre skibsejere, rederier, skibsførere og andre berørte parter inden for skibsfarten opmærksomme på problemet. Med henvisning til de vejledende retningslinjer, som Det Forenede Kongerige har udarbejdet om 1 MSC/Circ. 868 af 27. maj 1998 og MSC/Circ. 894 af 17. december 1998 9. til vedtagelse af en kodeks for god praksis. herunder henstillinger om nødplanlægning spørgsmålet, opfordrede cirkulæret alle berørte parter til at fortroliggøre sig med Y2K-problemets art, vurdere dets potentielle indvirkning på deres virksomhed og træffe de nødvendige forholdsregler for at opgradere, udskifte eller fjerne de berørte systemer. Det andet cirkulære anbefalede, at skibe, som deltager i obligatoriske rapporteringssystemer, blev pålagt at samarbejde med de relevante myndigheder ved at oplyse om status for deres Y2K-forberedelser. På foranledning af den amerikanske kystvagttjeneste (United States Coast Guard) og Det Forenede Kongeriges hav- og kystvagtorganisation (United Kingdom Maritime and Coastguard Agency) blev der i marts 1999 afholdt et møde i IMO med det formål at overveje spørgsmål med relation til Y2K-problemet. Repræsentanter for private industriorganisationer blev inviteret til at deltage. På mødet blev man enstemmigt enige om at vedtage praksiskodeksen "The Year 2000 Code of Good Practice", lige som man definerede nøgleelementerne i en generel Y2K-nødstrategi for skibe, havne og terminaler. IMO's medlemsregeringer blev opfordret til at henlede hele skibsindustriens opmærksomhed på disse resultater2. af en kan sikkert, anbefaler kodeksen skibsførere, gennemføres i udstyr, hvis til nedbringelse af den risiko, som er Praksiskodeksen anbefaler foranstaltninger og forholdsregler for skibe, havne og terminaler forbundet med mulige funktion kan være afhængig af elektronisk funktionsfejl datogenkendelse. Særlig række anvendelse spørgeskemaer, som skal udfyldes af skibsejere og havne/terminaler og udveksles mellem disse med henblik på at lette kommunikationen om dette emne. Hvis den tilvejebragte information skaber bekymring om, hvorvidt en planlagt operation kan eller terminaloperatører beslutte at indstille eller udskyde den pågældende operation. Nøgleelementerne i Y2K-nødplanerne for skibsfarten er beskrevet i en kort vejledning, der sigter på at hjælpe parterne i den maritime transportindustri med at forstå de elementer, som kan supplere/komplettere eksisterende nødplaner. Underskriverne af Paris-memorandummet om havnestatskontrol3 har besluttet af udsende et brev med det formål at øge bevidstheden om årtusindproblemet hos alle førere af skibe, som inspiceres inden for rammerne af Paris-memorandummet om havnestatskontrol. Paris-memorandumgruppen vil desuden undersøge mulighederne for at træffe foranstaltninger mod enkelte skibe, efterhånden som den kritiske dato nærmer sig, såfremt skibsførerne ikke giver et tilfredsstillende svar på spørgsmålene om, hvad man har gjort for at håndtere de potentielle risici ombord på deres skibe. havnemyndigheder er således Inddragelsen af internationale organisationer og den internationale udveksling af oplysninger afgørende for den overordnede koordinering af søfartssektoren. Andre organisationer, som skal koordineres med IMO, omfatter den internationale sammenslutning af fyrvæsener (International Association of Lighthouse Authorities) samt organisationer med ansvar for skibsfart på de større floder som for eksempel Rhinen. 2 3 Cirkulære nr. 2121 af 5. marts 1999 Bestående af Belgien, Frankrig, Det Forenede Kongerige, Nederlandene, Tyskland, Finland, Sverige, Danmark, Italien, Grækenland, Spanien, Portugal, Irland, Norge, Kroatien, Polen, Den Russiske Føderation og Canada. 10 4. 2. 2 Søfart i EU EU's havnemyndigheder og rederier gør fremskridt. og der er etableret Y2K-certificerings- ordninger. I hele EU gør havnemyndigheder og de enkelte rederier som helhed fremskridt, selv om det er tydeligst i de største selskaber. Der er behov for yderligere arbejde på at udvikle fælles strategier, som havnemyndighederne kan implementere, og man skal i højere grad være opmærksom på at løse årtusindproblemet ombord på de enkelte skibe. Den franske flåde har i sin Y2K-systemoversigt bemærket, at dets distancenavigationssystem (SYNEDIS) ikke for øjeblikket er år 2000-parat, traditionelle navigationsmidler vil blive benyttet som og har besluttet, at reserveløsning. Hver havn udvikler og gennemfører nødplaner. Der vil blive gennemført en foreslået certificeringsordning for skibe, som indebærer, at der skal forevises et Y2K-certifikat, før et skib får adgang til en større havn. Hvad angår den lokale skibsfart, vil skibe i lande som Nederlandene få licens gennem et fælles initiativ, som involverer forsikringsvirksomheder og sektorsammenslutninger. Der foreslås en lignende ordning for skibe, som er registreret i udlandet. men der er behov for yderligere information Flere lande har bemærket, at størstedelen af søfartssektoren indtil nu har givet relativt få oplysninger, og at kun få virksomheder har meldt om, at de var i færd med at etablere Y2K-nødplaner. 4. 3 Banetransport Der findes flere potentielle problemkilder inden for banetransporten. idet forbindelserne mellem systemerne vækker særlig bekymring 4. 3. 1 Oversigt Banedriften og baneinfrastrukturen er meget tæt sammenhængende, og et stort antal ikke vil være integrerede, hvorfor det foretage en skelnen mellem infrastrukturudbydere og hensigtsmæssigt at banetransportoperatører i forbindelse med år 2000-problemet. jernbaneselskaber er fortsat Jernbanerne benytter en række forskellige IT-systemer, hvori der vil kunne opstå kompatibilitetsproblemer. Disse omfatter både centrale og lokale IT-systemer, hvoraf mange er baseret på store centralcomputere ('mainframes') og bruges til generelle administrative formål eller til at tilbyde specialtjenester såsom billetsalg, reservation og passagerinformation, samt de chipkredse, som er indbygget i jernbaneoverskæringer, elevatorer, air condition- og lokomotiver, ventilationssystemer osv. og de forbindelser mellem jernbane-IT-systemerne, som bruges til at overføre data vedrørende internationale operationer. Desuden kan IT- systemerne hos de leverandører, som jernbanerne er afhængige af i forsyningen af ligeledes komme ud for elektricitet, problemer. telekommunikation og dieselbrændstof, signaler, I princippet vil manglende kompatibilitet kunne skabe flere problemer. Den vil sandsynligvis ikke kunne bringe sikkerheden i fare, da IT-baseret signalføring lag i systemet, men den vil kunne forstyrre normalt kun udgør et enkelt banetrafikken af eller kompatibiliteten i forbindelserne mellem jernbanernes IT-systemer er en særlig kompleks opgave (disse systemer bruges til overførsel af oplysninger om internationale tog, og ikke så meget til signalføring eller trafikledelse). Der udveksles data gennem forbindelser mellem de enkelte IT-systemer i et stort set passagerkundetjenesterne. Sikring fragt- eller 11 UIC træffer foranstaltninger,. virtuelt net. Selv om de enkelte komponenter i dette net er blevet kontrolleret, er der ikke gennemført ende-til-ende-tests. For at imødegå bekymringen vedrørende disse potentielle vanskeligheder har den internationale jernbaneunion (UIC) seminar om indbyggede systemer, at gennemføre ende-til-ende-tests af forbindelserne mellem forskellige banesystemer og at oprette en specialgruppe til at hjælpe jernbaner, der har problemer. UIC har endvidere lettet udvekslingen af oplysninger om Y2K- problemet inden for denne sektor. til hensigt at afholde et. selv om kompatibilitetsspørgsm ålet behandles på nationalt plan inden for EU Tilfredsstillende fremskridt, hvor reguleringsmyndig- hederne spiller en fremtrædende rolle Vejtransporten benytter systemer, som kan blive påvirket. 4. 3. 2 Banetransport i EU Kompatibilitetsspørgsmålet behandles af hver baneorganisation på nationalt plan. De fleste baner indledte deres Y2K-arbejde i løbet af 1996 og 1997, idet de begyndte med at udarbejde en oversigt over deres IT-systemer med en klassifikation af hvert af systemerne som værende enten kritisk eller ikke-kritisk. De er nu i færd med at afprøve systemernes kompatibilitet, og arbejdet på IT- systemerne er tilsyneladende længere fremskredet end arbejdet på de indbyggede systemer og internationale forbindelser. En betydelig del af deres IT-systemer er ikke år 2000-kompatible og er således ved at blive ændret eller udskiftet (nogle baner ser år 2000-problemet som en lejlighed til at modernisere deres IT- systemer). Nøglesystemer, som kan blive påvirket, er de systemer, som vedrører vedligeholdelsen af tog, udstyr og bygninger. Datoer benyttes ikke i systemer til signalgodkendelse eller til styresystemer som f. eks. de systemer, der styrer de franske TGV-togs hastighed. Jernbaneselskaberne forlanger certificering for få kompatibilitet oplysninger fra alle leverandører. fra hovedleverandørerne, men vil få vanskeligt ved at Parathedsspørgsmålet behandles af hvert jernbaneselskab på nationalt plan. De samlede fremskridt i denne sektor bedømmes derfor som tilfredsstillende, idet navnlig de store selskaber gør gode fremskridt. Generelt udvikles der ingen nødplaner på sektorplan, idet de enkelte virksomheder er ansvarlige for deres egen nødplanlægning. Reguleringsmyndighederne indtager generelt en fremtrædende rolle i vurderingen af driftskontinuitets- og sikkerhedsaspekterne. Der udføres revisioner, og resultaterne overvåges løbende. Der er kun et begrænset antal risikomomenter i denne sektor, primært knyttet til strømforsyning og international drift. Man kan imidlertid ikke udelukke mindre og begrænsede lokale passagerinformationssystemer. forstyrrelser i Nederlandene har bemærket, at man ikke planlægger at gennemføre banetransport omkring årsskiftet i flere timer før og efter midnat. 4. 4 Vejtransport I det omfattende vejnet i EU anvendes en række elektroniske systemer til sikring af en jævn trafikstrøm. Disse omfatter overvågningssystemer, vejestationer, toldstationer, overvågnings- og styresystemer indsamling, analyse og formidling af trafikinformation, signalstyring, dynamiske navigationssystemer og som samt sikkerhedssystemer varetager drift af udstyr som belysning og ventilation. til motorvejsnødtjenester tekniske systemer, til 12. og organisationer på forskelligt niveau spiller en aktiv rolle Telekommunikations- infrastrukturen er kritisk. og arbejdet afhænger af de pålideligheden af de indbyrdes forbindelser. og det store antal operatører Det meste af forbrugernes udstyr vil fortsætte med at virke eller driften De risici, som er knyttet til en fejl, kan være direkte - i tilfælde af problemer med hvis signalstyringen trafikstyringssystemerne ikke er i stand til at håndtere en kritisk situation. Den højeste prioritet gives normalt til de overordnede trafikinformationssystemer på nationalt og regionalt plan, trafiksignaler, motorvejsnødtjenestenet og centrale styringssystemer til tunneller. belysningen indirekte, eller af - De store, integrerede styresystemer, som bruges til at styre trafikken i byområderne, er komplekse, og det er derfor vanskeligere at vurdere Y2K- problemets indvirkning på disse. Spørgsmålet om, hvorvidt trafiksystemerne er kompatible, behandles på forskellige niveauer. Såvel private virksomheder som offentlige myndigheder har ansvar for forskellige elementer i vejnettet. Y2K-problemets konsekvenser for grænseoverskridende informationstjenester skulle være begrænset, da det europæiske net for elektronisk dataudveksling mellem de nationale/regionale centre i de fleste EU-medlemsstater først tages i brug i løbet af 2000 og 2001. 5 TELEKOMMUNIKATION 5. 1 Oversigt Den globale telekommunikationsinfrastruktur som helhed spiller en kritisk rolle i at sikre informationsstrømmen, som er nødvendig for driften af mange industrier andre og telekommunikationstjenester. Internet-, telefoni-, tjenester data-, samt fax- for og Derfor - selv hvor de enkelte elementer i telekommunikationstjenesterne anses for at være år 2000-kompatible - vil deres normale funktion fortsat afhænge af pålideligheden i de indbyrdes forbindelser i den overordnede infrastruktur, navnlig forbindelser mellem operatørerne og på tværs af grænserne. Dette er selvfølgelig lige så relevant i den internationale sammenhæng som inden for EU, da en betydelig del af den europæiske kommunikationstrafik 'rutes' globalt. På grund af liberaliseringen af telekommunikationstjenesterne og -infrastrukturen i store dele af verden, herunder Den Europæiske Union, udbydes forskellige dele af kommunikationsinfrastrukturen af et stort antal forskellige operatører. Det er således hver operatørs ansvar at sikre, at alle den pågældende operatørs forbindelser til andre operatører er år 2000-kompatible. For at sikre den driftsmæssige kontinuitet kan operatørerne benytte alternative, dublerende kredsløb og rutningsmuligheder i det fornødne omfang. Risikoen for forstyrrelser i kommunikationstjenesterne er hænger især sammen med den software, som benyttes i netoperatørernes systemer. Det meste af forbrugernes udstyr, f. eks. telefoner og telefaxapparater, skulle fortsætte med at fungere normalt. Det er mere sandsynligt, at eventuelle problemer opleves af folk, der bruger PC'er til at få adgang til netværk (f. eks. Internet), hvor PC'en måske ikke er år 2000-parat, eller af små virksomheder med private omkoblinger med datoafhængige funktioner. 13 ITU's nøglerolle. omfatter parathedsundersøgelser. og 'inter-carrier'-tests Generelle tegn på gode fremskridt Man er mest afhængig af strømforsyningen 5. 2 Internationale aktiviteter i telekommunikationssektoren I erkendelse af omfanget af den trussel, som potentielle år 2000-computerfejl repræsenterer, og den kritiske rolle, de globale telekommunikationsnet spiller, oprettede den Internationale Telekommunikationsunion (ITU) i marts 1998 en specialarbejdsgruppe til håndtering af år 2000-problemerne (Year 2000 Task Force). Specialarbejdsgruppens kommissorium er at: • • • • • bevidstgøre alle telekommunikationsoperatører og -transportører og give information om år 2000-problemet; rådgive om kompatibilitetsstandarder; søge at fastslå alle operatørers og transportørers holdning, herunder forstå deres tidsplaner for kompatibilitetssikring og at påvirke denne, hvor det er hensigtsmæssigt; søge enighed om og fremme udvekslingen af information inden for telekommunikationssektoren og med kunderne; fremme gensidig udnyttelse af bedste år 2000-praksis blandt kunder og operatører. I bestræbelserne på at leve op til dette mandat har specialgruppen søgt at sikre et højt bevidsthedsniveau hos sine medlemmer om de spørgsmål, som er på spil, og at etablere et omfattende sæt af retningslinjer og værktøjer, som vil hjælpe organisationer til at nå fastsatte niveauer af år 2000-kompatibilitet. Som led i denne aktivitet har specialgruppen undersøgt de førende operatører for at udarbejde parathedsprognoser, såvel inden for Europa som internationalt. Specialgruppen har rapporteret, at responsniveauet til dato har været højt, idet hovedparten af de adspurgte har meldt, at de venter at opnå kompatibilitet midt i 1999 eller før. internationale I erkendelse af behovet for ikke alene at sikre kompatibiliteten hos de enkelte operatører, men også kravet om at sikre global interoperabilitet, er der også etableret en 'Inter-Carrier'-testundergruppe. Målet for denne undergruppe og dens demonstrere globale telekommunikationsindustriens i internationale gateway- at hele udbuddet er testarbejdet omkoblingstyper i hele verden bliver testet, og at resultaterne offentliggøres i tredje kvartal af 1999. Alle sikkerhedshuller eller -problemer, som konstateres, vil blive behandlet gennem nødplaner og tests i fjerde kvartal af 1999. internationale år 2000-parathed. Slutmålet gateway-teststrategi offentligt sikre, af er at at Telekommunikation i EU 5. 3 Som i andre sektorer er der generelt tegn på, at de større virksomheder i EU gør i deres forberedelser til årtusindskiftet, men at de mindre gode fremskridt virksomheder kan være mindre velforberedte. Reguleringsmyndighederne følger fremskridtene i sektoren. Der gennemføres tests af forbindelserne mellem leverandørerne, og EU-operatørerne deltager i ITU-aktiviteterne. Inden for denne sektor er man primært afhængig af strømforsyningen. Offentlige telekommunikationsudbydere har opstillet nødplaner og katastrofeplaner, der sætter dem i stand til at håndtere eventuelle svigt, samt interne procedurer til dedikeret prioritering nødsituationer telefonopkald og en af i 14 Operatørerne samarbejder Nogle lande anvender en integreret strategi i forbindelse med kommunikation Y2K-problemet kan potentielt have indvirkning på atomsikkerheden nødplanlægningsstab. Flere lande har oplyst, at der på nationalt plan vil være en privat telekommunikationstjeneste til rådighed for statslige brugere i nødtjenester såsom forsvar, politi og civilforsvar. i lande som Det Forenede Kongerige har Operatørerne en selvhjælpsgruppe for at danne fælles front over for udstyrsleverandører og sikre, at de leverer årtusindkompatibel software og hardware til tiden. Netoperatørerne samarbejder for at sikre, at udstyrsfabrikanterne udfører tests af nyt netudstyr. Indbyrdes evaluering er ligeledes et meget effektivt middel til at løse eventuelle detaljerede tekniske problemer med virksomhedernes software og hardware. oprettet strategi i tjenester forbindelse med kommunikationen, Nogle lande, herunder Nederlandene og Sverige, oplyser, at man benytter en som integrerer overordnet beslægtede Visse telekommunikationsudbydere er i færd med at udarbejde informationspakker til såvel erhvervsbrugere som private brugere af telekommunikationsudstyr. De øger kundernes bevidsthed om de mulige effekter på udstyr på brugsstedet og træffer foranstaltninger til at behandle disse problemer i samarbejde med leverandørerne af terminaludstyret. radiofonisystemer. post- som og Det anerkendes, at virksomheder uden for EU ikke nødvendigvis er lige så godt forberedte. EU-organisationerne indgår samarbejde med andre myndigheder, hvor man udveksler erfaringer med bedste praksis, og opfordrer udenlandske operatører til at gøre alt, hvad der er nødvendigt for at sikre, at deres net er forberedte. 6 ATOMSIKKERHED i bilateralt 6. 1 Oversigt software, hardware og indbyggede chips, Der er en række potentielle sikkerhedsmæssige problemer i a-kraftværker, som knytter sig til Y2K-problemet. Det første heraf er de direkte sikkerhedsaspekter, der vedrører i sikkerhedssystemerne. Sammenhængen mellem kraftværkerne og elnettet eller andre elproduktionsanlæg kan ligeledes fremkalde problemer. Hvis der skulle vise sig problemer med nettet, er det vigtigt, at der er etableret fungerende reservemekanismer, f. eks. batterier og dieselgeneratorer, der kan sikre nødforsyning af elektricitet til kølesystemerne. Endelig er der også bekymring for, at en række fejl, som måske ikke i sig selv har direkte konsekvenser for sikkerheden, vil kunne overbelaste operatørerne af a-kraftværker. som anvendes 6. 2 Internationale aktiviteter vedrørende atomsikkerhed WANO, verdensforbundet af atomkraftoperatører har siden 1998 taget initiativer til at øge bevidstheden hos og udveksle information om problemet blandt sine medlemmer. Den internationale Atomenergiorganisation (IAEA) har iværksat et særprojekt til behandling af Y2K-problemet for a-kraftværker (navnlig i CEEC, NIS og Kina). Organisationen planlægger at foretage en omfattende vurdering mellem marts og juni (på basis af vejledningsdokumenter), efterfulgt af en nødplanlægningsfase. Denne fase vil blive gennemført af små grupper af vestlige eksperter i samarbejde med lokale operatører. I nær fremtid skal disse vestlige grupper etableres, administreres og finansieres. Vurderingsgrupperne vil melde tilbage i maj eller juni, så man har et klarere billede af de fremtidige behov. 15 Der er iværksat skrappe programmer i hele EU. 6. 3 Atomsikkerhed i EU Alle medlemsstater med kørende a-kraftværker har et program til behandling af problemet. Selv om der er forskel på detaljerne i programmerne, kræver hvert af dem, at licenshaveren identificerer eventuelle systemer, som kan blive påvirket, at disse opføres på en liste efter deres betydning for atomsikkerheden, at de alle skal afprøves efter tur, og at systemer, der svigter under afprøvningen, udskiftes eller ændres. Tilsynsmyndighederne gennemgår indholdet af disse programmer og overvåger deres gennemførelse. I nogle medlemsstater lægger man nu vægt på planlægning m. h. p. mindskelse af risikoen, idet man eksempelvis stiller krav om at udvide driftspersonalet og undgå vedligeholdelsesaktiviteter hen over de kritiske datoer. jævnligt Kommissionen er i kontakt med de relevante industrigrupperinger (FORATOM, WANO, EURELECTRIC, UNIPEDE) for at få information om deres aktiviteter. Kommissionen har rejst Y2K-spørgsmålet med henblik på drøftelse heraf med medlemsstaternes reguleringsmyndigheder i de relevante bedste arbejdsgrupper reguleringspraksis. Det er ikke opfattelsen, at der er behov for at udvide Kommissionens aktiviteter i forhold til Y2K-kompatibiliteten hos a-kraftværker i medlemsstaterne, da disse allerede er i færd med at behandle problemet. udbredelsen fremme derved den for af at. som overvåges nøje af reguleringsmyndig- hederne Mulige årsager til bekymring i CEEC og NIS Alle lande med a-kraftværker meddeler, at disse anlæg overvåges nøje af de berørte reguleringsmyndigheder, og at kravet normalt er, at værkerne skal operere inden for stramme regler og med tilstrækkelige nødplaner, som regelmæssigt kontrolleres og godkendes. I designspecifikationerne for disse anlæg stilles krav om, nødsituationer. Sikkerhedsfunktionerne i disse anlæg bygger generelt ikke på computerstyrede systemer, hvorfor det er meget usandsynligt, at der her vil opstå problemer som følge af Y2K-problemet. forsvarligt tilfælde drives kan de af at i 6. 4 Atomsikkerhed i de central- og østeuropæiske lande (CEEC) og nye uafhængige stater (NIS) af trods anvendelse begrænsede af den relativt i På sikkerhedsrelaterede systemer i de østeuropæiske a-kraftværker har man viden om, at visse systemer er berørt af Y2K-problemer. Særlig opmærksomhed må rettes mod nyligt installeret udstyr, hvoraf en del kan være fremskaffet med støtte fra PHARE- og TACIS-programmerne. På baggrund af bekymringerne om, at forberedelserne hos elektricitetssektoren i disse lande ofte ikke er så langt fremskredne som i EU, kan sandsynligheden for problemer med nettet være større, hvilket også øger risikoen for, at operatørerne overbelastes. digital logik Det forlyder, at alle disse lande er i færd med at træffe foranstaltninger, men det fremgår også, at der er forskel på bevidstheds- og aktivitetsniveauet. Det er WANO's opfattelse, at det for øjeblikket er vanskeligt at vurdere, i hvor høj grad man har truffet de fornødne foranstaltninger inden for CEEC/NIS-landene, ud over Tjekkiet, Slovakiet og Ungarn. WANO opfordrer de mere erfarne af sine vestlige medlemmer til at udstationere eksperter, som kan bistå de østlige atomkraftværker. 16 Kommissionens rolle - at opfordre til udveksling af oplysninger mellem a- kraftoperatører,. hjælpeprogrammer. og yde direkte on-site bistand i af de (bestående CONCERT-gruppe Kommissionens overordnede atomkraftreguleringsmyndigheder i 25 lande fra EU, CEEC og NIS) diskuterede spørgsmålet i juni 1998 mhp. at forøge bevidstheden. Denne politiks vellykkethed blev demonstreret januar 1999, da alle atomkraftreguleringsmyndigheder i CEEC og NIS fremlagde handlingsplaner, hvoraf flere var udviklet efter 1998- mødet. Indholdet af disse planer og hvor langt man er kommet med dem varierer. Nogle lande oplyser, at de er lige så velforberedte som deres modstykker inden for EU, mens andre ikke er nær så langt fremme. På mødet i januar 1999 opfordrede reguleringsmyndighederne Kommissionen til at overveje yderligere aktioner. De hilste et tilbud om bistand til reguleringsmyndighederne velkomment (der er indgået anmodninger herom fra Bulgarien og Slovakiet), og opfordrede indtrængende Kommissionen til at støtte IAEA-programmet for a-kraftværker. til koordinering af atomsikkerhedsbistand (NUSAC), som G-24-sekretariatet arbejder under Kommissionens auspicier, rejste spørgsmålet om Y2K på sit møde i marts 1999. Her mødtes lande i CEEC og NIS med donorerne af atomsikkerhedsbistand. På mødet overvejede man donorlandenes rolle ved vurderingen af Y2K-kompatibiliteten i udstyr, som de har leveret. Det internationale videnskabs- og teknologicenter (ISTC) i Moskva er i færd med at oprette en særfond (der er aktuelt øremærket 1,35 mio. dollars) til at bistå russiske institutioner og NIS-institutioner i at løse Y2K-relaterede problemer, hvor enkeltpersoner og arbejdsgrupper fra de tidligere våbenforskningsinstitutter er involveret i arbejdet. ISTC-midlerne skal støtte koordineringen af definitionen af hensigtsmæssige metoder, i gennemførelsen af projekter, der fører til implementering af praktiske Y2K- løsninger samt bistå i fremskaffelsen af specifik, international ekspertise. bistå Minatom og institutioner andre På baggrund af, at tidshorisonten er så snæver, og at den Europæiske Union ikke har noget mandat til at tage initiativer på området, bør Kommissionen primært koncentrere sig om at støtte IAEA's arbejde, som er baseret på en klart defineret metode, og støtte ISTC-initiativet ved at forøge det aktuelle bidrag til ISTC's planlagte Y2K-budget, idet ISTC yder praktisk, omgående assistance gennem i videst muligt omfang udnytte projekter i NIS-landene. Kommissionen vil TACIS-programmet om on-site bistand hos atomkraftoperatører inden for EU, som vil blive fuldt integreret i IAEA-ordningen. Der foregår drøftelser med IAEA med for vurdere fællesskabsstøtte. Ud over at støtte IAEA's vurderingsgrupper vil Kommissionen undersøge, hvorvidt der kan stilles ressourcer til rådighed mhp. at afhjælpe de behov, som vurderingsgrupperne udpeger. praktiske muligheder yderligere formål det de at Kommissionen har ligeledes anmodet om, at spørgsmålet bliver rejst inden for rammerne af reguleringsbistandsprojekterne PHARE og TACIS. I disse projekter er EU's reguleringsmyndigheder permanent i kontakt med deres CEEC- og NIS- modparter på det operationelle niveau og har således en velegnet placering med henblik på at øge disses bevidsthed. Inden for rammerne af EU's TACIS-program om on-site bistand er spørgsmålet allerede blevet taget op af én leverandør (ved a-kraftværket i Leningrad). På Kommissionens opfordring blev spørgsmålet ligeledes taget op ved det sidste møde om on-site bistand, afholdt af WANO i november 1998. I december 1998 anmodede Kommissionens TACIS' on-site bistandsleverandører om at sikre Y2K- kompatibiliteten i udstyr, som leveres under EU-programmerne. I begyndelsen af 1999 iværksatte Kommissionen en ny undersøgelse hos alle de offentlige EU- 17 EU-landene gennemfører desuden bilaterale aktiviteter Finanssektoren opfattes som den, der er kommet længst EU's finanstjenester har haft gavn af indførelsen af euroen Denne sektor befinder sig i test- og nødplanlægningsfasen værker, som er involveret i on-site bistandsprogrammet med henblik på at øge bevidstheden. De seneste on-site bistandskontrakter indeholder en bestemmelse om at løse problemet på de specifikke brugssteder. Det britiske handels- og industriministerium finansierede en undersøgelse4, hvis som deltog i TACIS on-site- resultater blev sendt ud til de værker, bistandsprogrammet. Finland har ydet bistand til a-kraftværket i Leningrad nær Skt. Petersborg og til a-kraftværket på Kolahalvøen. Medlemsstaterne har anmodet om yderligere rapporter om bilaterale aktioner. For alle aktiviteter gælder, at afslutningsdatoen for gennemførelse er oktober 1999, da sidste øjebliks ændringer i a-kraftværker eller procedurer risikerer at skabe flere problemer, end de løser. 7 FINANSSEKTOREN 7. 1 Oversigt I EU som andre steder opfattes finanssektoren fortsat generelt som den sektor, der er kommet længst. Visse EU-lande har bemærket, at deres finansorganisationer har haft tendens til at udskyde deres år 2000-tilpasningsprocesser på grund af overgangen til euroen. Men dette har haft et generelt positivt resultat. Alle institutioner i de fire finansielle servicesektorer (bankvirksomhed, forsikring, handel med værdipapirer, betalingssystemer) har gennemgået en øvelse med parallelle euro- og år 2000-tilpasningsprojekter. I nogle tilfælde er nye massebetalingssystemer blevet udviklet specielt på baggrund af indførelsen af euroen, idet man har taget højde for behovet for at være år 2000-kompatibel. Overgangen til euroen har medført en anden fordel, ved at mange af nødstrategierne for Y2K baseres på de nødforanstaltninger, som blev indført i forbindelse med overgangen til euroen. Navnlig har forberedelserne til den weekend, hvor overgangen til euro fandt sted (interne specialarbejdsgrupper og hjælpefunktioner, gensidige kontaktlister med eksterne parter, sikkerhedskopiering af databaser og programmer, opbygning af supplerende behandlingskapacitet og diskplads, udskydelse eller indskrænkning af visse operationer) alle bidraget til nødplanlægningen for Y2K-skiftet i finanssektoren. De vellykkede erfaringer, som EU's finansinstitutioner har høstet forbindelse med den sammenlignelige udfordring ved overgangen til euroen har skabt tillid til virksomhedernes evne at gennemføre sådanne ændringer med held. i En positiv, udbredt tendens hos de fire finanssektorer er, at virksomhederne generelt er i færd med at afslutte de afsluttende faser af deres Y2K-projekter, særlig testning og nødplanlægning. Mindre positivt er et andet hyppigt i en tendens til at forekommende fænomen i disse sektorer, som består i undervurdere informationssystemerne og retstvister). Selv om disse spørgsmål er udpeget som potentielle problemkilder, likviditetsstramninger (kreditrisici, som ikke potentielle direkte knyttet risici, svigt de til er 4 4 The Millennium Problem. Raising the awareness of nuclear power station operators and regulatory authorities in Central and Eastern Europe (Årtusindproblemet. Forøgelse af bevidstheden hos a-kraftværksoperatører og reguleringsmyndigheder i Central- og Østeuropa), september 1998 18 Forsikringssektoren overvejer risici for forsikringstagere Informationen til offentligheden kan forbedres Internationale koordineringsaktiviteter International testning kan virksomhederne mangle ressourcer, tid eller blot evne til at træffe de fornødne foranstaltninger til at beskytte sig mod sådanne risici. Forsikringssektoren tager systematisk højde for sine kunders år 2000-relaterede risici på grund af sektorens aktiviteters fundamentale betydning. Ved beslutningen om, hvorledes disse risici skal angribes og håndteres, fremstår to metoder tydeligt i EU-landene. Nogle lande, herunder Det Forenede Kongerige, har besluttet ikke at dække Y2K-relaterede risici; andre, herunder Frankrig og Belgien, har besluttet at dække dem, forudsat deres kunder har lidt en alvorlig, truende materiel og/eller fysisk skade, selv om man har truffet alle mulige og relevante foranstaltninger for at være år 2000-kompatibel. Formidlingen af information til offentligheden fra finanssektorens side kunne fortsat forbedres. Mange virksomheder mangler fortsat at vedtage proaktive strategier for offentliggørelse af oplysninger om deres år 2000-situation. Denne manglende opmærksomhed vil kunne hæmme konkurrencestillingen for hele finanssystemet på trods af de betydelige fremskridt, som man har gjort. 7. 2 Internationale aktiviteter i finanssektoren De vigtigste internationale organisationer, som er involveret i finanssektoren, er Global 2000 Group, en uformel gruppering af banker, vekselerfirmaer og forsikringsvirksomheder, som søger at lette den globale finanssektors arbejde på at sætte finansmarkederne i stand til at leve op til de udfordringer, som år 2000- skiftet internationale sammenslutninger af finansielle regulerings- og tilsynsmyndigheder. skaber, og Joint Y2K Council, en gruppering af En global ligeledes test af betalingssystemerne er planlagt. Euroclear vil koordinere tests i henseende til afregningsprocedurer, planlagt til gennemførelse i maj og juni 1999. EU's nationale centralbanker er fuldt ud involveret i disse tests. i gang5 af virkningen af overgangen til år 2000 for Der er drøftelser forsikringsindustrien og de nødvendige foranstaltninger for at kunne håndtere overgangen. Y2K-problemet både OECD's analyseres forsikringsudvalg og IAIS. desuden af IAIS, den internationale sammenslutning af forsikringstilsyn, udsendte i december 1998 et spørgeskema til alle sine medlemmer. 43 lande svarede, herunder 12 EU- lande. Siden marts 1999 har der foreligget et resumé af resultaterne. De risici, som oftest blev nævnt af forsikringstilsynene, var mulige svigt i de interne IT- systemer, som ville føre til forstyrrelser af forretningsgangene og beskadigelse af arkiver; afhængigheden af leverandører og den mulige stigning i antallet af erstatningskrav, navnlig inden for ansvarsforsikring. To tredjedele af de adspurgte meddelte, at forsikringsselskaberne i deres land ventede en stigning i deres erstatningsansvar inden for ikke-livsforsikring; kun syv ventede også stigninger inden for livsforsikring. Værre er det, at kun 11 af de adspurgte meddelte, at de havde rådgivet selskaber under deres kompetenceområde om de specifikke forhold ved og konsekvenser af yderligere erstatningskrav. IAIS har udarbejdet et dokument om nødplanlægning inden for forsikringssektoren, som vil blive udsendt til en bred kreds af forsikringsselskaber og nationale tilsynsmyndigheder. 5 111. konference for EU-forsikringstilsyn, Amsterdam, oktober 1998 19 Nøje overvågning af bankerne Ekstern testning planlagt for 2. og 3. kvartal af 1999 Der træffes foranstaltninger mod efternølere 7. 3 Finanssektoren i EU nationale forvaltninger tilsynsmyndigheder, Forskellige organer spiller en aktiv rolle i forbindelse med overvågning af pengeinstitutter, herunder Den Europæiske Centralbank (ECB), de nationale centralbanker, og reguleringsmyndigheder samt fagorganisationer på både nationalt og europæisk plan. Det særlige bankrådgivningsudvalg, Banking Advisory Committee, hvor nationale tilsynsmyndigheder, nationale centralbanker og finansministerier mødes regelmæssigt, er endnu et forum for udveksling af information om nationale både overvågningsaktiviteter informationsindsamling og ad-hoc-kontrol samt koordinering af multilateral testning. Tilsynsmyndigheder og andre nationale myndigheder benytter i denne forbindelse en lang række forskellige informationskilder - virksomhederne selv, fagfolk, som er involveret i at løse problemet (f. eks. revisorer) og kommercielle konkurrenter. Desuden har reguleringsmyndighederne i denne sektor om regel omfattende viden om systemekspertisen, kontrollerne og personalet hos de virksomheder, som overvåges. banksektoren. Overvågningen omfatter i Generelt har de banker og finansinstitutter i EU, som er underlagt overvågning, gennemført deres interne tilpasninger, og mange er i gang med interne tests. Næsten alle EU-lande har rapporteret, at der vil blive gennemført national ekstern testning i andet og tredje kvartal af 1999. Hvad angår betalingssystemerne anmoder Den Europæiske Centralbank hver af de nationale centralbanker om nøje at overvåge fremskridtene i forhold til RTGS (=realtids bruttoafregnings)- systemerne inden for rammerne af TARGET-overgangen til år 2000, idet der fastlægges obligatoriske frister for aktioner - intern IT-testning, som skal være gennemført ved udgangen af april; multilateral som skal være gennemført ved udgangen af juli, endelige certificeringssystemer, som skal være på plads ved udgangen af september, og testning af nødsystemerne (der er endnu ikke fastlagt nogen frist). Testningen er som regel kompleks og indebærer en række integrerede tests af nationale clearing- og afregningsprocedurer, hvor alle betalingssystemets deltagere er inddraget. Detailbetalingssystemer, herunder pengeautomater, kreditoverførsler og TPOS-systemer (betaling via terminaler ved salgsstedet), testes ligeledes grundigt. testning, I er der opstået skyldes, tidsplanen. forsinkelser som primært bemærket, for inden et banksektoren, i Y2K- Nogle lande har projekttidsplanerne at leverandørerne har forsinkelser i leveringen af år 2000-kompatible produkter. Der træffes forskellige foranstaltninger over for institutioner, som er bagud i forhold til Italien udsendes officielle breve, og der gennemføres undersøgelser hos de enkelte institutioner. Alle virksomheder, som er under overvågning, skal afgive en erklæring med en vurdering af deres egen situation, underskrevet af den overordnede ledelse og/eller bestyrelsen, hvori man oplyser institutionens grad af parathed. Nederlandsche Bank vil anmode banker, som fortsat har problemer, og som er bagud i forhold til planlægningen, om at indsende fremskridt. Reguleringsmyndighederne har gjort det klart, at man vil gribe ind over for virksomheder, som ikke indfører hensigtsmæssige foranstaltninger. månedlige rapporter videre deres om 20 Det kræves, at vekselerfirmaer offentliggør deres grad af parathed Forsikringsselskaber anmodes om at analysere deres porteføljer Visse lande har oprettet en platform for vurdering af Y2K- relaterede erstatningskrav Aktiviteterne i vandforsyningssektoren gennemføres på lokalt plan. Hvad angår vekselerfirmaer og børsen overvåger EU's reguleringsmyndigheder de regulerede markeder og markedsvirksomheder, herunder mellemhandleres adfærd, og sikrer, at værdipapirudstedere i fornødent omfang oplyser om deres situation. I mange lande, eksempelvis Finland og Italien, stiller tilsyns- og reguleringsmyndigheder krav om, at regnskaber og/eller visse rapporter indeholder detaljerede oplysninger om Y2K-paratheden. Der er etableret nationale ordninger til gennemførelse af den fornødne testning af afregningsdatoer. Italienske selskaber melder, at som en del af deres nødplanlægning har mellemhandlerne allerede etableret en sikkerhedsforbindelse til ordrebehandling og tilfælde af alvorlige forudgående afstemning (pre-matching) som hjælp i problemer. I alle EU-lande har forsikringsvirksomhederne informeret deres kunder - både enkeltkunder og erhvervskunder - om Y2K-risici og dækningen af sådanne risici i henhold til deres respektive forsikringsaftaler, samt om deres eget ansvar for Y2K-kompatibilitet. I visse lande har selskaberne vedtaget undtagelsesklausuler, som indsættes i nye og eksisterende aftaler. Visse forsikringsselskaber har endda udsendt spørgeskemaer til større kunder, dels for at fastslå deres grad af parathed, og dels for at gøre dem opmærksomme på konsekvenserne af manglende kompatibilitet. I Italien blev forsikringsselskaberne bedt om i deres årsregnskaber for 1998 at medtage en analyse af den del af forsikringsporteføljen, som berøres af Y2K-problemer, der opstår som følge af Y2K-svigt hos forsikringstagerne, samt en angivelse af omfanget af de deraf følgende omkostninger. Eksterne revisorer, som er udpeget til at certificere forsikringsselskabernes regnskaber, vil i særlig grad vurdere hvert selskabs planer mhp. håndteringen af sådanne Y2K- risici. Sammenslutningen af forsikringsselskaber i Frankrig, FFSA, har besluttet at oprette en 'teknisk platform', som alle forsikringsselskaber vil kunne benytte fra udgangen af 1999. Der vil blive etableret et net af 150-200 eksperter i Y2K- problemer med viden om mange forskellige aspekter (PC'er, indbyggede systemer, elektronisk udstyr, computere til produktionsstyring og kontoropgaver m. m. ). Hvor der rejses forsikringskrav som følge af skader med tilknytning til Y2K- problemet, vil en enkelt ekspert i hvert tilfælde blive udpeget til at vurdere årsagen til de uheld, som direkte eller indirekte skyldes Y2K-skiftet, og at vurdere de foranstaltninger og den nødplanlægning, som er gennemført af de pågældende selskaber. Platformen vil kunne benyttes i hele år 2000 og tjener til at lette anvendelsen af en hurtig, uafhængig, konsekvent og ubestridelig ekspertise med det formål at undgå langvarige sager om forsikringskrav. Også i Belgien har forsikringssektoren besluttet at forberede sig ved at indføre en fælles teknisk platform. 8 VANDFORSYNING Selv om aktiviteterne på vandforsynings- og spildevandsområdet generelt er kommet sent i gang, har disse sektorer inden for EU erkendt den trussel, som årtusindproblemet udgør, og melder nu om fremskridt. I de fleste tilfælde er overvågningsaktiviteterne inden for denne sektor blevet gennemført på lokalt plan. I mange lande er der ingen nationale reguleringsmyndigheder, men i stedet landsdækkende har af forskningsministeriet gennemført pilotprojekter på området i samarbejde med Kommunernes Landsforening og udsendt resultaterne til de enkelte kommuner. sammenslutninger I Danmark vandværker. 21. hvor der i forvejen findes skrappe nødforsyningsordninger i at normalt skrappe, færd med gennemfører udarbejde Y2K-nødforsyningsordninger Vandforsyningssektoren obligatoriske nødforsyningsordninger Som led i kompatibilitetsprogrammerne er man for øjeblikket for vandforsyning, -distribution og -genindvinding, samt gennemgå vigtige nødplaner og stabsplanlægning. I Nederlandene stilles der for eksempel overordnet krav om, at driften skal kunne opretholdes i fuldt omfang i 10 dage uden tilførsel af nye forsyninger af energi og kemikalier (baseret på individuelle nødstrømforsyninger), samt at man skal kunne levere 20-25 dages forsyning af ferskvand uden behov for ny forsyning af udnyttes. Vandværkernes nødplaner omhandler normalt, hvordan automatiske systemer kan erstattes af manuel styring i tilfælde af problemer. Sådanne planer gennemgås for aspekter, specifikke for årtusindskiftet. eksisterende vandressourcer vand, idet de Nøglespørgsmålene er afhængigheden af energi og IT- leverandører. Hvad angår spildevandsbehandlingen melder de fleste lande, at dette er særskilte ministeriers og lokalmyndigheders ansvar. Hver af disse er derfor ansvarlig for egne årtusindprojekter, herunder nødplanlægningen. Sektorens drift afhænger af energi. Der kan kun gennemføres begrænset drift, når de normale ressourcer ikke i sektoren, selv om afhængigheden af er til rådighed. Der gøres fremskridt leverandørerne vækker bekymring på grund af mangelen på oplysninger om visse tekniske anlæg. idet den væsentligste risiko er risikoen for forurening Den væsentligste risiko, som er udpeget inden for denne sektor, er risikoen for forurening af vandindtaget fra større floder som resultat af årtusindproblemet, herunder forurening fra nukleare kilder. 9 KOMMISSIONENS INTERNE AKTIVITETER Kommissionens initiativer fortsætter. hvor interne systemer prioriteres højt. og der er gjort gode fremskridt Kommissionen fortsætter med aktivt at offentliggjort i Kommissionens Meddelelse KOM 1998 (102). forfølge de initiativer, som blev Arbejdet med at gøre Kommissionens egne systemer kompatible får højeste prioritet. Gennem regelmæssige møder mellem generalsekretæren og fremskridtene konstant gennem den særlige generaldirektørerne overvåges koordineringsgruppe for organisation og styring (Co-ordination Group on Organisation and Management). Siden 1996 er alle generaldirektorater blevet anmodet om i deres årlige informationsplan at medtage specifikke planer om tilpasningen af deres informationssystemer til år 2000, idet gennemførelsen af sådanne planer skal have høj prioritet i budgetteringen. Der planlægges ende-til-ende-testning. Man er særlig opmærksom på at sikre, at det igangværende arbejde på disse missionskritiske systemer, som endnu ikke er kompatible, vil blive afsluttet i rette tid. Verifikationen af den underliggende infrastruktur (hardware, systemsoftware, tredjeparts software) er kommet langt, og kompatibiliteten vil blive sikret i tide. I 1999 vil der blive gennemført en række individuelle tests i generaldirektoraterne samt en ende-til-ende-test i hele Kommissionen. Ende-til-ende-testen skal validere kompatibiliteten i informationsstrømmene på de administrative, finansielle og statistiske områder og i forbindelse med dokumentations- og kontorinformation. Afhængigt af resultaterne vil de korrigerende aktioner blive forstærket og prioriteret. 22. og de ikke- informationsrelaterede aspekter behandles Kommissionens aktiviteter til lettelse af udvekslingen af information i EU. og informationsudveksling mellem civilforsvarsmyndig- hederne En tværfaglig gruppe under ledelse af Generalsekretariatet og med repræsentanter følger de igangværende år 2000-aktiviteter hos fra alle generaldirektorater Kommissionen. Gruppens opgaver omfatter hovedsageligt spørgsmål, som ikke har relation til informatiksystemerne, f. eks. koordinering af nødplaner til sikring af kontinuiteten i samfundsvigtige tjenester, koordineringen af juridiske Y2K- (herunder bygninger, relaterede spørgsmål, generelle infrastrukturaspekter samt sikkerhedssystemer, elevatorer informationskampagner og offentligheden. rettet mod Kommissionens medarbejdere forsyninger) tilknyttede alle og Hvad angår andre europæiske institutioner koordinerer det tværfaglige udvalg for informatik (CII) år 2000-kompatibilitetsaktiviteterne for at sikre en fælles strategi i behandlingen af problemet. Kommissionen har desuden arrangeret et symposium med medlemsstaterne og en fælles konference med den portugisiske regering med henblik på at drøfte tilpasningen af de europæiske informationssystemer til år 2000. Lignende aktiviteter er planlagt med andre medlemsstater og for SMV. Hvad angår Kommissionens aktioner for at fremme og forenkle en udveksling af information om Y2K-problemet mellem lande og sektorer i EU fortsætter Kommissionen med at afholde jævnlige møder mellem nationale Y2K- koordinatorer og repræsentanter fra industrisammenslutninger. Mødefrekvensen vil stige i løbet af 1999. I hele kommissionsperioden vil de generaldirektorater, der har infrastruktursektorer som arbejdsområde, samarbejde med relevante sammenslutninger og indsamle information. at for aktioner forskellige gennemføres forbindelse med i medlemsstaterne årtusindskiftet. Der sikre Der alarmsystemernes fortsatte funktion, herunder det fælles 112-nødkaldenummer, og for at forberede civilforsvarsmyndighederne på nødsitutationer, som kan opstå i om nødtjenesternes grad af parathed på mødet mellem generaldirektørerne for civilforsvar i Wien d. 21. oktober 1998, samt ved de regelmæssige møder inden for det permanente PNNC-net. I overensstemmelse med beslutningen på generaldirektørernes møde sikrer civilforsvarsenheden under Kommissionens tjenestegrene, at der bliver udsendt relevant information. 10 KONKLUSIONER erfaringer udvekslet blev Betydelige fremskridt siden udgangen af 1998. Det er vigtigt at bemærke de betydelige fremskridt, som er sket i behandlingen af år 2000-problemet inden for kritiske infrastrukturer siden den foregående rapport fra Kommissionen blev udsendt i december 1998. Disse fremskridt afspejles i den langt større mængde af information om Y2K-situationen, som nu er tilgængelig for erhvervsliv, forbrugere og borgere. hvor der tegner sig vigtige tendenser Der tegner sig en række vigtige tendenser i alle sektorer og i EU som helhed: • Regulerings- og tilsynsmyndigheder deltager i højere grad i overvågning og revision af vitale infrastruktursektorer. • Der gennemføres et koordineringsarbejde af såvel sektorspecifikke som nationale og internationale sammenslutninger, der undersøger problemet hos deres medlemmer og opstiller generelle nødstrategier og retningslinjer. • Der lægges større vægt på bilateral, multilateral, ende-til-ende og national testning. 23 • Der gennemføres Y2K- nationale informationskampagner med det formål at fastholde offentlighedens tillid ved at sætte fokus på essentielle tjenesteudbyderes grad af parathed. sektorspecifikke flere og • Der er større adgang til information om fremskridt, resultater, risici og nødplaner. • Frontløberne i arbejdet og de forskellige sammenslutninger udvikler "fejlfindingsaktioner", som er beregnet på at hjælpe efternølerne med at komme på omgangshøjde. • Det erkendes, at såvel på infrastrukturområderne som i erhvervslivet som langt bagefter de store helhed halter mindre organisationer fortsat virksomheder i behandlingen af Y2K-problemet. • Man er afhængig af, at IT-systemleverandørerne offentliggør nøjagtige oplysninger om deres produkters kompatibilitet, og, hvor dette er nødvendigt, leverer opgraderinger i rette tid. og 1999 nationale syntes mange internationale sektorspecifikke, Før organisationer at have vanskeligt ved at finde det rette grundlag for at kunne yde praktisk bistand til deres brugere i forberedelserne på år 2000-skiftet. Men nu, hvor virksomhederne er begyndt at se ud over deres egne interne systemer, er sammenslutninger og organisationer lette udvekslingen af i information, udvikle fælles retningslinjer og, hvad der er særlig vigtigt, bistå i nødplanlægningen. Gennemførelsen internationale af nødstrategier vil uden tvivl blive til en kritisk succesfaktor for behandlingen af Y2K-problemet på det internationale plan. sektorspecifikke stand til at og I EU i dag er de offentlige forsyningsvirksomheders pålidelighed så høj, at forbrugerne er tilbøjelige til at tage det for givet, at de fortsat vil modtage strøm og vand og høre en klartone, når de løfter telefonrøret. Alligevel er der ikke nogen offentlig forsyningsvirksomhed, som for øjeblikket vil være parat til at give nogen forbruger en absolut garanti for uafbrudt tjeneste på nogen bestemt dag. Det er derfor ikke underligt, at leverandørerne også nægter at give sådanne garantier for årtusindskiftet, hvor omfanget af den potentielle virkning af eksterne faktorer hinsides leverandørernes kontrol over egne driftsaktiviteter er meget vanskelig for nogen organisation at fastslå. Det er åbenbart, at virksomheder og organisationer i hele EU har erkendt deres ansvar for at tackle år 2000-computerproblemet og nu er i færd med at demonstrere deres evner til at gøre dette. Den overordnede vurdering er, at risikoen for væsentlige afbrydelser i funktionen af EU's infrastrukturer i perioden omkring årtusindskiftet er begrænset. Eventuelle problemer vil med sandsynlighed være af lokal art og opstå i mindre organisationer. Da sådanne risici, uanset deres begrænsede omfang, inden for hver sektor fortsat eksisterer, udfoldes der bestræbelser på at etablere detaljerede, omfattende nødplaner til afhjælpning af disse risici. 24 At inddrage sektorspecifikke og internationale organisationer i nødplanlægningen er afgørende for dens succes EU's offentlige forsyningsvirksomheder s pålidelighed er meget høj. og risikoen for væsentlige afbrydelser er tilsvarende lav 11 BILAG Herunder følger en liste over Web-steder, hvorfra der kan hentes yderligere information: National og statslig information Det Forenede Kongerige (UK) http://www. open. gov. uk/year2000 (UK-planer/parathed) http://www. bug2000. co. uk (UK's infrastrukturer - resultaterne af alle vurderinger findes på dette Web-sted) Grækenland http://www. year2000. gr Luxembourg http://www. crpht. lu/an2000 Frankrig http://www. premier. ministre. gouv. fr http://www. an2000. gouv. fr (regering) http://www. industrie. gouv. fr/site/industrie/home/navi/page/indust rie (erhvervsliv) http://www. justice. gouv. fr/publicat/an2000. htm (retssystem) http://www. defense. gouv. fr/sdsic/a2000/index. html (forsvar) http://www. equipement. gouv. fr/an2000/1000. htm (transport/logistik) http://www. education. gouv. fr/actu/an2000/plan. htm (undervisning) http://www. diplomatie. fr/actual/dossier/an2000. html (udenrigsspørgsmål) http://www. interieur. gouv. fr/an2000 (indenrigsspørgsmål) http://www. agriculture. gouv. fr/index. html (landbrug) http://www. jeunesse- sports. gouv. fr/francais/misan2000/index. htm (ungdom/sport) http://www. santé. gouv. fr/htm/pointsur/an2000/index. htm (sundhed) Sverige http://www. statskontoret. se/2000/sfs. htm http://www. 2000-delegationen. gov. se/arbete/direktiv. htm Spanien http://www. map. es/csi/2000. htm 25 Portugal http://www. missao-si. mct. pt/P2000/index1. html (nationalt Web- sted) http://www. iapmei. pt/idex/informacao/ano2000. html (SMV) http://www. inst-informatica. pt/ANO2MIL/2mil001. htm http://www. min-plan. pt/menu/tforce/index. html Schweiz http://www. millennium. ch (nationalt Web-sted) http://www. efd. admin. ch/aktuell/2000/index. htm (offentlige myndigheder) Energisektoren: Nederlandene http://www. energie2000. nl Italien Spanien http://www. emp. nl http://www. enel. it http://www. endesa. es/2000/index. htm http://www. repsol. es/webrepsol/esp/inversor/efecto2000. htm http://www. miner. es Grækenland http://www. dei. gr/dei-en. htm http://www. depa. gr/eng. index. html http://www. dep. gr Sverige http://el2000. com/index. html http://www. stem. se/om_myndigheten/y2k. html Finland http://www. finergy. com http://www. fingrid. com http://www. neste. fi/konserni/2000/index. html http://www. gasum. fi/frindex_eng. htm Frankrig http://www. edf. fr (elektricitet) http://www. gdf. fr (gas) Luxembourg http://www. cegedel. lu Schweiz http:// www. strom. ch (elektricitet) http://www. erdgas. ch (gas) Norge http://www. enfo. no/index. cfm http://www. statnett. no/y2k/index. html http://www. npd. no/y2k/ 26 Transportsektoren generelt Spanien http://www. mfom. es Luftfartssektoren: Finland http://www. ilmailulaitos. com/english/ (Civil luftfartsmyndighed) Grækenland http://www. olympic-airways. gr Sverige http://www. lfv. se/sakerhet/y2k/y2krs03. pdf Schweiz http://www. atraxis. com Søfartssektoren: Internationalt http://www. ship2000. com (fælles Web-sted for International Chamber of Shipping (ICS), United Kingdom P&I Club og Lloyd’s Register) Grækenland http://www. yen. gr Belgien Sverige Norge http://www. zeebruggeport. be http://www. sjofartsverket. se/frameset. htm http://www. rederi. no/no/bibliotek/y2k/ Jernbanesektoren: Finland http://www. rhk. fi/defeng. htm (Den finske jernbaneadministration) http://www. vr. fi (De finske statsbaner) Grækenland http://www. ose. gr Frankrig http:// www. sncf. fr http://www. ratp. fr Sverige Schweiz http://www. banverket. se/framtiden/ar2000. htm http://www. sbb. ch Vejtrafiksektoren: 27 Frankrig http://www. equipement. gouv. fr/an2000/1000. htm Grækenland http://www. oasa. gr (Athens bytransportsammenslutning) Telekommunikationssektoren: Internationalt http://www. itu/y2k (resumeer af de enkelte virksomheders svar på spørgeskemaerne kan findes på dette ITU-Web-sted) Det Forenede Kongerige (UK) http://www. oftel. gov. uk/bug2000. htm Spanien http://www. sgc. mfom. es/efecto/efecto. htm Grækenland http://www. ote. gr (Den græske telekommunikationsorganisation) http://www. cosmote. gr/e_mainpage1. htm http://www. panafon. gr/en Sverige http://www. pts. se/aktuellt/2000-rap. pdf Frankrig http://www. france. telecom. fr Luxembourg http://www. y2k. lu Finland http://www. sonera. fi/english/year2000. html (Sonera Oyj) http://www. hpy. fi/yritys/vuosi2000 (Finnet Group) Norge http://www. telenor. no/bedrift/ar2000 Schweiz http://www. swisscom. com/2000ok Atomkraftsektoren: Finland Sverige Schweiz http://www. stuk. fi http://www. ski. se/ http://www. hsk. psi. ch/aktuel. html Finanssektoren: Nederlandene http://www. dnb. nl Italien http://www. bancaditalia. it http://www. cipa. it http://techinfo. sia. it http://www. consob. it 28 http://www. borsaitalia. it http://www. cedborsa. it http://www. isvap. it UK http://www. bba. org. uk (information fra BBA om forberedelserne i finanssektoren i Det Forenede Kongerige) http://www. bankofengland. co. uk (indeholder Bank of England’s “Blue Book”) Spanien http://www. cnmv. es/A2000/efecto2000. htm http://www. ipyme. org/inipyme/prog4. htm Grækenland http://www. hba. gr Tyskland http://www. bakred. de (Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen) http://www. bundesbank. de (Deutsche Bundesbank) http://www. bav-bund. de (Bundesaufsichtsamt für das Versicherungswesen) http://www. bawe. de (Bundesaufsichtsamt für den Wertpapierhandel) Finland http://www. bof. fi (Bank of Finland) http://www. rata. bof. fi/english/Faq/Faq. html (Den finske tilsynsmyndighed) http://www. hex. fi/y2k/index. html (Helsingfors fondsbørs) Frankrig http://www. afb. fr/pascfonb. htm Portugal Sverige Schweiz Norge http://www. paribas. com http://interbolsa. pt/index. htm http://www. fi. se/fffs/1998/fs9818. htm http://www. swissbanking. org/e/Pages/swissbanking. htm http://www. finans. dep. no Vandforsyningssektoren: Sverige Frankrig Finland Spanien http://www. slv. se/vatten/index. htm http://www. generale-des-eaux. com http://www. suez-lyonnaise-eaux. fr http:// www. bouygues. fr http://www. vvy. fi http://www. mma. es/2000. htm Danmark http://www. dkvand. dk/index1. htm 29 http://www. kl. dk/siab. asp?o_id=1869 Norge http://www. norvar. no 30