title: Komission lausunto EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan c) alakohdan nojalla Euroopan parlamentin esittämistä muutoksista, jotka koskevat neuvoston yhteistä kantaa ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi energiatehokkuutta edistävästä monivuotisesta ohjelmasta (SAVE) (1998-2002) komission ehdotusta muuttava EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 nojalla esittämä

eurovoc_concepts:
energy consumption
energy resources
environmental policy

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 4. 11. 1999 KOM(1999)558 lopullinen 97/0371 (COD) KOMISSION LAUSUNTO EY:n perustamissopimuksen 251 (2) (c) artiklan nojalla Euroopan parlamentin esittämistä muutoksista, jotka koskevat neuvoston yhteistä kantaa ehdotuksesta EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI energiatehokkuutta edistävästä monivuotisesta ohjelmasta (SAVE) (1998—2002) KOMISSION EHDOTUSTA MUUTTAVA EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla PERUSTELUT EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 c kohdassa säädetään, että komissio antaa lausunnon Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä esittämistä muutoksista. Alla komissio antaa lausuntonsa parlamentin ehdottamista kahdeksasta muutosehdotuksesta. EY:n perustamissopimuksen artiklan 250 kohdan 2 mukaisesti ohessa on muutettu ehdotus, joka sisältää viisi kokonaan tai osittain komission hyväksymää parlamentin ehdottamaa muutosta. 1. TAUSTAA Ehdotus toimitettiin parlamentille ja neuvostolle Talous- ja sosiaalikomitean lausunto Alueiden komitean lausunto Parlamentin lausunto ensimmäisessä käsittelyssä Komission muutettu ehdotus (KOM(1999)211) Yhteinen kanta hyväksyttiin 04. 12. 97 29. 04. 98 16. 07. 98 11. 03. 99 21. 05. 99 28. 06. 99 Komission lausunto yhteisestä kannasta (SEC(1999)1095) 16. 07. 99 Viimeksi mainitussa asiakirjassa (SEC(1999)1095) komissio totesi että yhteinen kanta oli yhtäpitävä ja tuki komission muuttamaa ehdotusta (COM(1999)211) ja siksi komissio tuki yhteistä kantaa. 2. KOMISSION EHDOTUKSEN TARKOITUS Komission ehdotuksen tarkoitus on sisällyttää SAVE II ohjelma (joka päättyy 31. 12. 2000) liitteeksi viisi energia-alan monivuotiseen puiteohjelmaan, jonka neuvosto on hyväksynyt (neuvoston päätös 1999/21/EY) ja jatkaa sen kestoa kahdella vuodella vuoteen 2002. SAVE on osa CO2 päästöjen vähentämiseen tähtäävää strategiaa. 3. KOMISSION LAUSUNTO PARLAMENTIN MUUTOKIIN viisi parlamentin Komission hyväksyy kokonaan, ehdottamasta kahdeksasta muutoksesta. Ne on sisällytetty uuteen muutettuun ehdotukseen niin että neuvosto voi tutkia ne uudelleen. tai periaatteessa osittain 3. 1 Komission hyväksymät muutokset – – Muutos 4 hyväksytään kokonaisuudessaan, koska energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden toiminta-alat ovat selvästi toisiaan täydentäviä. Muutokset 5 ja 12 hyväksytään periaatteessa neuvoston päätöksellään koskevien (1999/468/EY komiteologiaa panemien uusien alulle 2 menettelytapojen valossa mutta ne on muotoiltu uudelleen kuten oheisessa muutetussa ehdotuksessa osoitetaan. – – Muutos 7 hyväksytään periaatteessa, koska se tarkentaa tutkimus- ja muita sen vastaavia varmistamiseksi, että se sisällytetään jo olemassa olevaan tekstiin. kuitenkin muotoiltu toiminta-alueita. Se uudelleen on Muutoksen 10 komissio hyväksyy kokonaisuudessaan, koska parlamentin muutos heijastaa komission budjettia koskevaa alkuperäistä ehdotusta eli 68,4 miljoonaa EUROa. 3. 2 Muutokset joita komissio ei ole hyväksynyt – – Muutosta 6 ei hyväksytä, koska SAVE ohjelma ei ole lainsäädäntöohjelma itsessään. Vaikka SAVE ohjelma voikin auttaa lainsäädännön kehittämisessä tutkimusten avulla jne. , komissio säätää energia alan lainsäädäntöä riippumatta SAVE ohjelmasta. Muutoksia 8 ja 9 ei hyväksytä, koska ne lisäävät yksityiskohtia kohdennettujen joita pidetään turhina ja jotka voisivat kokeilu- ja seurantatoimien alueille, mahdollisesti rajoittaa kysymyksessä olevien toimenpiteiden laajuutta. 3 Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS energiatehokkuutta edistävästä monivuotisesta ohjelmasta (SAVE) (1998-2002) KOMISSION EHDOTUSTA MUUTTAVA EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon1, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon2, noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä3, sekä katsovat, seuraavaa: (1) (2) (3) (4) (5) 1 2 3 Perustamissopimuksen 174 artiklassa määrätään, että yhteisön toimien yhtenä tavoitteena on varmistaa luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö. Neuvosto asetti 29 päivänä lokakuuta 1990 pitämässään istunnossa tavoitteeksi tasolle hiilidioksidin vuoteen 2000 mennessä koko yhteisössä. kokonaispäästöjen vakauttamisen vuoden 1990 (CO2) Ilmastonmuutosta koskevassa Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjassa vähentämään kasvihuonepäästöjä. jäsenvaltiot sitoutuvat edelleen yhteisö sen ja jotta lisätoimia, Tarvitaan yhteisössä merkittävästi, erityisesti koska energiankulutuksesta aiheutuvien hiilidioksidipäästöjen on arvioitu kasvavan noin 3 prosenttia vuosina 1995—2000, jos talouskasvu jatkuu tavanomaisena; tämän vuoksi lisätoimenpiteet ovat välttämättömiä. hiilidioksidipäästöjä voitaisiin vähentää Neuvoston päätöksellä 93/389/ETY4 otettiin käyttöön yhteisön hiilidioksidipäästöjen ja muiden kasvihuonepäästöjen valvontajärjestelmä. EYVL C 214, 10. 7. 1998, s. 44. EYVL C 315, 13. 10. 1998, s. 1. Euroopan parlamentin lausunto annettu 11. maaliskuuta 1999 (EYVL C 175, 21. 6. 1999, s. 269), neuvoston yhteinen kanta annettu 28. kesäkuuta 1999 (EYVL C 232, 11. 8. 1999, s. 20) ja Euroopan parlamentin päätös (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). 4 (6) (7) (8) (9) Komissio korosti 8 päivänä helmikuuta 1990 antamassaan energiaa ja ympäristöä koskevassa tiedonannossa energiatehokkuutta tulevaisuudessa tehtävien aloitteiden kulmakivenä pyrittäessä vähentämään energian haitallisia ympäristövaikutuksia; komission tiedonannossa 29 päivänä huhtikuuta 1998 "Energiatehokkuus Euroopan yhteisössä – kohti järkevää energiankäyttöstrategiaa" – korostettiin energiatehokkuuden taloudellisia mahdollisuuksia huomion kiinnittämiseksi uudelleen energiatehokkuuden edistämiseen. Energiahuollon alentamisen ympäristönsuojelua, kehitystä. kehittämistä tarvitaan laajojen mahdollisuuksien energiaintensiteetin edistettäisiin hyödyntämiseksi, lisättäisiin energian toimitusvarmuutta ja tuettaisiin kestävää kiireellisesti, etenkin jotta Komissio esitti 11 päivänä tammikuuta 1995 antamassaan vihreässä kirjassa ja 13 päivänä joulukuuta 1995 antamassaan valkoisessa kirjassa Euroopan parlamentille ja neuvostolle näkemyksensä yhteisön tulevasta energiapolitiikasta ja energiansäästö- ja energiatehokkuustoimien merkityksestä. Perustamissopimuksen 158 artiklan mukaisesti yhteisön on kehitettävä ja harjoitettava toimintaansa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi ja pyrittävä erityisesti vähentämään eri alueiden välisiä kehitystasoeroja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä; muun muassa energia-ala kuuluu tähän toimintaan. (10) Neuvosto hyväksyi päätöksellä 91/565/ETY5 energiatehokkuusohjelman (SAVE), infrastruktuurien vahvistamiseen yhteisössä. ja päätöksellä 96/737/EY6 yhteisön suosivien jolla pyrittiin energiatehokkuutta (11) SAVE-ohjelma on tärkeä ja tarpeellinen väline energiatehokkuuden lisäämiseksi. (12) Neuvoston päätöksellä 1999/21/EY, Euratom hyväksytyn energia-alan monivuotisen puiteohjelman (1998—2002) 7 osana olisi tämän vuoksi hyväksyttävä erityisohjelma energiavoimavarojen järkevän ja tehokkaan käytön edistämiseksi; erityisohjelmalla korvattaisiin vastaava nyt voimassa oleva väline. (13) Yhteisö tunnusti SAVE-ohjelman tärkeäksi tekijäksi hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevassa yhteisön strategiassa; Euroopan yhteisön alueellisista energiaohjelmista 8 päivänä toukokuuta 1991 annetussa komission tiedonannossa, neuvoston kyseisestä tiedonannosta tekemissä päätelmissä sekä 16 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa todetaan, että näitä toimintoja olisi jatkettava, laajennettava ja käytettävä yhteisön energiastrategian tukemiseen; tämän alueellista toimintaa koskevan aloitteen olisi nyt oltava sen kiinteä osa. (14) Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskevasta viidennestä puiteohjelmasta (1998–2002) 22 päivänä joulukuuta 1998 4 5 6 7 EYVL L 167, 9. 7. 1993, s. 31. EYVL L 307, 8. 11. 1991, s. 34. EYVL L 335, 24. 12. 1996, s. 50. EYVL L 7, 13. 1. 1999, s. 16. 5 tutkimusta, tehtyä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöstä N:o 182/1999/EY8 pantaessa koskevasta täytäntöön erityisohjelmasta "Energia, ympäristö ja kestävä kehitys" (1998–2002) 25 päivänä tammikuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksessä9 kiinnitetään erityistä huomiota tehokkaisiin ja uusiutuviin energiatekniikoihin; SAVE-ohjelma on kyseistä ohjelmaa täydentävä toimintaväline. teknologista kehittämistä esittelyä ja (15) SAVE-ohjelman tavoitteena on parantaa loppukulutuksen energiaintensiteettiä vielä yhdellä prosenttiyksiköllä vuodessa sen lisäksi, mikä muuten olisi saavutettu. (16) Neuvosto totesi 15 ja 16 päivänä joulukuuta 1994 pitämässään istunnossa, että tavoitteena oleva hiilidioksidipäästöjen vakiinnuttaminen voidaan saavuttaa vain yhteensovitetuilla, energiatehokkuutta ja energian taloudellista käyttöä edistävillä toimenpiteillä, jotka perustuvat energian tuottamisen, muuntamisen, siirtämisen ja kuluttamisen kaikilla tasoilla ilmenevään kysyntään ja tarjontaan ja joissa hyödynnetään tällaisiin uusiutuvia energiamuotoja; paikalliset energianhallintaohjelmat kuuluvat toimenpiteisiin. (17) parlamentti kehotti määrittelemään Energiapolitiikkaa koskevasta komission vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa10 laatimaan Euroopan energiatehokkuutta ja energiansäästöä koskevan yhteisen ohjelman siten, että ne sopivat yhteen Rio de Janeirossa (1992), Berliinissä (1995) ja myöhemmin Kiotossa (1997) sovittujen kasvihuonekaasupäästöjä koskevien tavoitteiden kanssa, kehotti laatimaan SAVE II –ohjelman jolla on SAVE I –ohjelmaan verrattuna huomattavasti enemmän resursseja ja kehotti komissiota selventämään tehtäväänsä energian säästön ja energiatehokkuuden alalla suunnittelemalla käytännön hankkeita. tavoitteet ja (18) Energiatehokkuuden parantamisella on myönteinen vaikutus sekä ympäristöön että energian toimitusvarmuuteen; nämä vaikutukset ovat luonteeltaan yleismaailmallisia; tämän vuoksi tarvitaan tiivistä kansainvälistä yhteistyötä mahdollisimman hyvien tulosten saavuttamiseksi. (19) Hiilidioksidipäästöjä voitaisiin vähentää 180-200 miljoonaa tonnia vuoteen 2000 mennessä parantamalla loppukysynnän energiaintensiteettiä viisi prosenttia enemmän, kuin on normaalisti arvioitu; tällaisia lukuja voitaisiin lisätä tehokkaammalla ja järkevämmällä energialähteiden käytöllä. (20) On poliittisesti ja taloudellisesti toivottavaa, että assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat voivat osallistua ohjelmaan 21-22 päivänä kesäkuuta 1993 Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston ja seuranneiden Eurooppa-neuvostojen vahvistamien päätelmien ja komission asiasta neuvostolle toukokuussa 1994 antaman tiedonannon mukaisesti; myös Kyproksen olisi voitava osallistua ohjelmaan. sitä (21) Yhteisön tuen tehokkaan käytön varmistamiseksi ja päällekkäisen työn välttämiseksi komissio huolehtii siitä, että hankkeet arvioidaan ennakolta perusteellisesti; komissio seuraa ja arvioi järjestelmällisesti tukea saavien hankkeiden edistymistä ja tuloksia sekä 8 9 10 EYVL L 26, 1. 2. 1999, s. 1. EYVL L 64, 12. 3. 1999, s. 58. EYVL C 287, 30. 10. 1995, s. 34. 6 uusiutuvien täydentävyyttä. energianlähteiden alueella toteutettavien toimenpiteiden (22) Tarvittavat tämän toimet päätöksen ovat hallintotoimia siinä merkityksessä kuin neuvoston päätöksen 1999/468/EY 2 artikla, 28 kesäkuu 1999, säätäen menettelytavoista komissiolle11 suotujen toimeenpanovaltuuksien käytöstä, nämä toimenpiteet tulisi ottaa käyttöön mainitun päätöksen 4 artiklan mukaisia hallintokäytäntöjä noudattaen. toimeenpanemiseksi, jotka (23) (22) Tässä päätöksessä vahvistetaan rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjän olisi pidettävä 6 päivänä maaliskuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission julistuksen12 1 kohdan mukaisena ensisijaisena ohjeena vuosittaisessa rahoitusnäkymät talousarviomenettelyssä; olisi otettava huomioon, neuvotellaan ohjelman toteuttamisen aikana. että uudet (24) (23) Tämä päätös korvaa neuvoston päätöksen 96/737/EY, joka olisi kumottava, OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Yhteisö toteuttaa ajanjaksona 1998-2002 energia-alan toimia koskevan monivuotisen puiteohjelman osana energialähteiden järkevää ja tehokasta käyttöä edistävän erityisohjelman, jäljempänä 'SAVE-ohjelma'. Neuvoston päätöksen 1999/21/EY, Euratom 1 artiklan 2 kohdassa lueteltujen ensisijaisten tavoitteiden lisäksi SAVE-ohjelmalla: a) b) edistetään energiatehokkuuteen liittyviä toimenpiteitä kaikilla aloilla, edistetään energiansäästöön tähtääviä yksityisten ja julkisten kuluttajien sekä teollisuuden investointeja, c) luodaan olosuhteet loppukulutuksen energiaintensiteetin parantamiselle. 2. Yhteisön rahoitusta myönnetään osana SAVE-ohjelmaa tämän päätöksen tavoitteiden mukaisiin toimiin ja toimenpiteisiin. 2 artikla SAVE-ohjelmasta rahoitetaan seuraavia energiatehokkuuteen liittyviä toimia ja toimenpiteitä: a) tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on ottaa käyttöön, panna ja täydentää ja arvioida energiatehokkuuden parantamiseen täytäntöön, tähtääviäen yhteisön toimenpiteitäden tehokkuutta (esimerkiksi vapaaehtoisia sopimuksia, käsittäen niihin liittyvät ja niiden seurannan, standardointielimille annettavia valtuutuksia, yhteishankintoja ja lainsäädäntöä), tavoitteet 11 12 EYVL L 184, 17. 7. 1999, s. 23. EYVL C 102, 4. 4. 1996, s. 4. 7 energian hinnoittelun vaikutuksista joilla tutkimukset energiatehokkuuteen ja yhteisön tutkimukset, ohjelmien yhdeksi perusteeksi, ja tutkimukset jotka käsittävät koordinoinnin kansainvälisellä tasolla. pyritään vakiinnuttamaan energiatehokkuus joiden tarkoituksena on nopeuttaa alakohtaiset, kohdennetut kokeilutoimet, energiatehokkuuteen energian kulutustapoja ja joiden toteuttajia ovat julkiset ja yksityiset yritykset tai järjestöt tai näiden hankkeiden sekä olemassa olevat yhteisön laajuiset verkot toteuttamiseksi muodostetut järjestöjen ja/tai yritysten tilapäiset ryhmittymät, investointeja tähtääviä parantaa ja/tai joita komissio ehdottaa kokemustenvaihdon edistämiseksi toimenpiteet, ja joiden tarkoituksena on edistää kansainvälisten, yhteisön, kansallisten, alueellisten asiaankuuluvin toimintojen tiedonlevityskeinoin, koordinointia paikallisten ja edellä c alakohdassa mainitun kaltaiset komission ehdottamina, toimenpiteet, mutta muiden kuin yksittäisissä energiatehokkuuden jäsenvaltioissa sekä SAVE-ohjelman yhteydessä toteutettavien toimien ja toimenpiteiden jatkuva arviointi ja seuranta, edistymisen yhteisössä seuranta ja erityistoimet energianhallinnan edistämiseksi alueellisesti ja kaupungeissa sekä jäsenvaltioiden välisen ja alueiden välisen yhteenkuuluvuuden parantamiseksi energiatehokkuuden alalla. b) c) d) e) f) 1. 2. 3. 1. 3 artikla Kaikki 2 artiklan a, c ja e alakohdassa tarkoitettuihin toimiin ja toimenpiteisiin liittyvät kustannukset maksetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. Yhteisön osuus 2 artiklan b, d, ja f alakohdassa mainittujen toimien ja toimenpiteiden rahoituksesta voi olla enintään 50 prosenttia kokonaiskustannuksista. Jäljelle jäävä osuus 2 artiklan b, d ja f alakohdassa mainittujen toimien ja toimenpiteiden rahoituksesta voidaan järjestää julkisista varoista tai yksityisellä rahoituksella tai molemmilla. 4 artikla Rahoituspuitteet SAVE-ohjelman toteuttamiseksi ovat 64 68,4 miljoonaa euroa. Tästä määrästä 25,6 miljoonaa euroa on tarkoitettu ajanjaksoksi 1998-1999. Rahoituspuitteet ajanjaksoksi 2000-2002 ovat 38,4 42,8 miljoonaa euroa. Tätä määrää tarkistetaan, jos se ei vastaa kyseisen ajanjakson rahoitusnäkymiä. 2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 8 1. Komissio vastaa SAVE-ohjelman rahoitusjärjestelyistä ja toteuttamisesta. 5 artikla Komissio myös varmistaa, että SAVE-ohjelman toimiin sovelletaan ennakkoarviointia, seurantaa ja jälkiarviointia, mihin hankkeen päätyttyä sisältyy myös vaikutusten, toteuttamisen ja alkuperäisten tavoitteiden toteutumisen arviointi. Valittujen edunsaajien on puolivuosittain sekä hankkeen päätyttyä annettava komissiolle selvitys. Kaikkien 2 artiklassa tarkoitettujen toimien ja toimenpiteiden tukemiseen sovellettavat edellytykset ja suuntaviivat vahvistetaan vuosittain ottaen huomioon: – – – kustannustehokkuuden ympäristövaikutukset, erityisesti hiilidioksidipäästöjen vähentäminen, arviointiperusteet, säästömahdollisuudet ja jäljempänä 7 artiklassa mainittu luettelo ensisijaisista kohteista, jäsenvaltioiden välinen yhtenäisyys energiatehokkuuden alalla. Näiden ehtojen ja suuntaviivojen määrittelemisessä komissiota avustaa 6 artiklassa tarkoitettu komitea. 6 artikla toteuttamisessa SAVE-ohjelman 1999/21/EY, Euratom 4 artiklassa tarkoitettu komitea. komissiota avustaa neuvoston päätöksen Tapauksissa, joissa viitataan tähän kohtaan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan kuvaamaa menettelytapaa, [sanotun kuitenkaan rajoittamatta saman päätöksen 8 artiklan säännösten soveltamista]. Aikaväli, jonka päätöksen 1999/468/EY 4 artikla kohta 3 ennakoi, on rajoitettu pisimmillään kolmeksi kuukaudeksi. 2. 3. 1. 2. 3. 7 artikla Komissio laatii vuosittain luettelon SAVE-ohjelman ensisijaisista rahoituskohteista. Luettelossa otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion vuosittain toimittamien yhteenvetojen perusteella, miten SAVE-ohjelma ja kansalliset ohjelmat täydentävät toisiaan. Ensisijaisina pidetään niitä aloja, joilla SAVE-ohjelma ja kansalliset ohjelmat täydentävät toisiaan eniten. Edellä 6 artiklassa tarkoitettu komitea avustaa komissiota sen laatiessa luetteloa ensisijaisista kohteista. SAVE-ohjelman toteuttamista koskeva tarkastelu ja sisäinen ja ulkopuolinen arviointi tehdään neuvoston päätöksen 1999/21/EY, Euratom 5 artiklan määräysten mukaisesti. 8 artikla 9 9 artikla Assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat voivat osallistua SAVE-ohjelmaan yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien edellytysten, muun muassa rahoitusmääräysten mukaisesti, jotka on vahvistettu assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjoissa tai itse assosiaatiosopimuksissa. Myös Kypros voi osallistua SAVE-ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella sen kanssa sovittavan menettelyn mukaisesti ja samoin edellytyksin kuin EFTA- ja ETA-maat. Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisön virallisessa lehdessä. 10 artikla Neuvoston päätös 96/737/EY kumotaan. 11 artikla 12 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty […] päivänä […]kuuta […]. Euroopan parlamentin puolesta Puhemies […] Neuvoston puolesta Puheenjohtaja […] 10


title: WRITTEN QUESTION E-1922/99 by Chris Davies (ELDR) to the Commission. Fire safety in hotels.

eurovoc_concepts:
European social policy
application of EU law
fire protection
hotel industry

formats: html pdf print

text: 18. 7. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 203 E/89 Would the Commission state, therefore: (cid:129) whether data and statistics of this kind are currently available? (cid:129) if so, where they are published at regular intervals? (cid:129) whether the Commission does not intend, otherwise, to introduce harmonised statistics and demon- strate whether these influxes of funds have a genuine impact on rural areas; in short, to embark on a general improvement of agricultural statistics? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (18 November 1999) Two summary tables are being sent direct to the Honourable Member and to Parliament(cid:146)s Secretariat, one showing the trend of European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) expenditure by Member State for both the Guarantee and Guidance Sections, and the other giving a breakdown by chapter and Member State of EAGGF Guarantee expenditure charged against the 1998 budget. The first table is extracted from the Report on the Agricultural Situation in the European Union and the second from the EAGGF Guarantee Section Financial Report. These are published by the Commission every year and are also available to the public on the Commission(cid:146)s Europa site (http://europa. eu. int/ comm/dgo6/index. htm). (2000/C 203 E/112) WRITTEN QUESTION E-1922/99 by Chris Davies (ELDR) to the Commission (4 November 1999) Subject: Fire safety in hotels An EC Recommendation on Fire Safety in existing hotels (86/666/EEC (1)) was adopted in 1986. 1. What objective assessment has been undertaken of the application of these recommendations by Member States? Is the Commission satisfied that the recommendations are being implemented in full by each of the 2. Member States? 3. Which Member States have modified national regarding minimum safety standards and periodic inspections? legislation to incorporate the recommendations Does the Commission intent to review the need for additional measures to encourage the adoption of 4. minimum standards in both existing and new hotels? (1) OJ L 384, 31. 12. 1986, p. 60. Answer given by Mr Byrne on behalf of the Commission (8 December 1999) 1. In order to check that all Member States had correctly interpreted and taken into account in their national legislation the content of Council Recommendation 86/666/EEC of 22 December 1986 on fire safety in existing hotels (1), the Commission commissioned an independent study. The final report was submitted in April 1996. 2. and 3. The Commission has commented on this issue in a number of answers to previous parliamentary questions. The Honourable Member can consult in particular the answers to questions E-1423/97 by Mrs Pollack (2) and H-1179/98 by Mr Watson during Question Time in the January 1999 part-session (3). C 203 E/90 Official Journal of the European Communities EN 18. 7. 2000 Given the interest shown and the degree of detail in the questions asked, the Commission will forward a copy of the 1996 study directly to the Honourable Member and to Parliament(cid:146)s Secretariat-General. This study shows that the principles of the recommendation have in general been incorporated by national legislation. However, the Commission is aware of the concerns expressed, particularly by some Members of Parliament or associations, regarding the practical application of the rules in question and the checks carried out. The Commission fully intends to re-examine the question of fire safety in hotels. To this end, an 4. interdepartmental working group has recently been formed. In the course of the year 2000, the Commission intends to review the matter once again in order to determine what action needs to be taken. It intends, in this connection, to put the subject on the agenda of a forthcoming meeting of the consumer safety working party, a group of experts which assists the Commission in the area of consumer safety. (1) OJ L 384, 31. 12. 1986. (2) OJ C 45, 10. 2. 1998. (3) Debates of the European Parliament (January 1999). (2000/C 203 E/113) WRITTEN QUESTION P-1931/99 by Paul Lannoye (Verts/ALE) to the Commission (14 October 1999) Subject: Complaint 98/4317, sg(98) A/5584 concerning the activities of SA MØtal Blanc at Bourg-FidŁle, France On behalf of the association (cid:145)DØfense et Protection de l(cid:146)Environnement de Bourg-FidŁle(cid:146) (Bourg-FidŁle environmental protection association), Mrs Schneider of Grand HongrØaux, F-08230 Rocroi, France, lodged a complaint with the Commission on 20 February 1998 concerning lead pollution of her village. This environmental pollution is probably caused by the activities of SA MØtal Blanc of Bourg-FidŁle. The Commission registered this complaint under No 98/4317, sg(98) A/5584. Since then there has been considerable press interest in this problem; unfortunately, it seems that lead pollution has undeniably affected the village and its inhabitants (particularly children). Can the Commission say what are the results of the inquiry it has conducted to investigate this complaint? What action does it intend to take on this matter? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (11 November 1999) The Commission has indeed registered the letter mentioned by the Honourable Member complaining about the pollution caused by a non-ferrous metals foundry located within the municipality of Bourg FidŁle (Ardennes dØpartement) as a complaint, under number 98/4317. The plaintiffs have supplied the Com- mission with further information on several subsequent items of correspondence. After analysing the information passed on by the plaintiffs, the Commission asked the French authorities to comment on the facts of the case, which were likely to indicate poor implementation of several directives on waste and on both water and air pollution caused by certain dangerous substances. Since that letter has remained unanswered well beyond the stated two-month deadline, the Commission decided, on 13 October 1999, and in accordance with Article 226 (former 169) of the EC Treaty, to send a letter serving notice to the French Government because that government had failed to fulfil the obligations imposed on it by Article 10 (formerly 5) of the EC Treaty by not responding to the above- mentioned request for information. At this stage without prejudice to the substance of the case, that decision solely relates to the cooperation on which the Commission is unable to pronounce without having received the French authorities(cid:146) comments


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1924/99 von Chris Davies (ELDR) an die Kommission. Habitat-Richtlinie.

eurovoc_concepts:
EC Directive
environmental protection
habitat
heritage protection

text: 1. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 219 E/47 Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (7. Dezember 1999) Die Ausarbeitung einer Gemeinschaftsstrategie f(cid:252)r Umwelthormone durch die Kommission steht kurz vor ihrem Abschlu(cid:223). Die Verabschiedung dieser Strategie war urspr(cid:252)nglich f(cid:252)r M(cid:228)rz 1999 vorgesehen, verz(cid:246)gerte sich jedoch wegen des R(cid:252)cktritts der Kommission. Ziele der Strategie sind die Erforschung der Problematik der hormonellen Wirkung von Chemikalien, ihrer Ursachen und Auswirkungen und die Festlegung einer geeigneten Gemeinschaftsaktion auf der Grundlage des Vorsorgeprinzips, um das Problem rasch und effizient anzupacken. Die Strategie legt den Schwerpunkt auf k(cid:252)nstlich hergestellte Chemikalien und fordert vor allem verst(cid:228)rkte internationale Zusammenarbeit, Unterrichtung der (cid:214)ffentlichkeit und geeignete politische Forschung, Ma(cid:223)nahmen. Diese Forderungen waren bereits Gegenstand der vom Parlament im Oktober 1998 angenommenen Entschlie(cid:223)ung. Die Strategie enth(cid:228)lt Empfehlungen f(cid:252)r kurz-, mittel- und langfristige Aktionen, um diesen Forderungen zu entsprechen. Die kurzfristigen Aktionen werden ein bis zwei Jahre in Anspruch nehmen und umfassen die Erstellung einer Liste von Stoffen zwecks weiterer Bewertung ihrer hormonellen Wirkung, die Nutzung bestehender Gesetzgebungsinstrumente, die Ausarbeitung von (cid:220)berwachungsprogrammen, die Erforschung spezifischer F(cid:228)lle der Verwendung durch den Verbraucher im Hinblick auf eine spezielle Aktion, den Informationsaus- tausch und die internationale Zusammenarbeit, die Unterrichtung der (cid:214)ffentlichkeit und die Konsultation interessierter Parteien. Mittelfristige Aktionen werden zwei bis vier Jahre in Anspruch nehmen und betreffen die Entwicklung validierter Testmethoden (in erster Linie im Rahmen der Organisation f(cid:252)r wirtschaftliche Zusammenarbeit und Entwicklung (OECD)), die Erfassung von Ergebnissen laufender Forschungsvorhaben, die Inangriff- nahme weiterer Forschungen, um neuen Forschungsanforderungen zu entsprechen, sowie die Erforschung von Ersatzstoffen und Pr(cid:252)fung freiwilliger Initiativen. Langfristige Aktionen werden mindestens vier Jahre in Anspruch nehmen und die ˜nderung bestehender und vorgeschlagener Rechtsvorschriften nach sich ziehen, um dem Problem der Umwelthormone Rech- nung zu tragen. Die Strategie ist Gegenstand eines umfassenden Konsultationsverfahrens. (2000/C 219 E/054) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1924/99 von Chris Davies (ELDR) an die Kommission (4. November 1999) Betrifft: Habitat-Richtlinie Was f(cid:252)r ein Aktionsprogramm schl(cid:228)gt die Kommission vor, um sicherzustellen, da(cid:223) alle Mitgliedstaaten die Anforderungen der Habitat-Richtlinie (92/43/EWG) (1) voll und ganz erf(cid:252)llen? (1) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992, S. 7. Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (25. November 1999) In der ersten Phase der Umsetzung der Richtlinie 92/43/EWG des Rates vom 21. Mai 1992 zur Erhaltung der nat(cid:252)rlichen Lebensr(cid:228)ume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen m(cid:252)ssen die Mitgliedstaaten Rechtsvorschriften verabschieden und diese der Kommission (cid:252)bermitteln. Die Kommission hat bereits rechtliche Ma(cid:223)nahmen gegen Mitgliedstaaten eingeleitet, die diese Umsetzungvorschriften nicht (cid:252)bermittelt haben. In einem weiteren wichtigen Schritt zur Umsetzung der Richtlinie schlagen die Mitgliedstaaten nationale Listen von Standorten vor. Obwohl die in der Richtlinie festgelegte Frist f(cid:252)r die Vorlage dieser Listen seit vier Jahren abgelaufen ist, hat die Mehrzahl der Mitgliedstaaten immer noch keine vollst(cid:228)ndige Liste vorgelegt. Die Kommission wird auch in Zukunft rechtliche Ma(cid:223)nahmen ergreifen, wenn Mitglied- staaten ihren Verpflichtungen nicht nachkommen


title: Annual report 1998 : annex.,Informe anual 1998 : anexo.,Jaarverslag 1998 : bijlage.,Jahresbericht 1998 : Anhang.,Rapport annuel 1998 : annexe.,Relatório anual 1998 : anexo.,Relazione annuale 1998 : allegato.,Vuosikertomus 1998 : liite.,Årsrapport 1998 : bilag.,Årsrapport 1998 : bilaga.,Ετήσια έκθεση 1998 : παράρτημα.

eurovoc_concepts:
Community body
European patent
activity report
plant propagation


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1946/99 från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen. Lossningsförbud för EU-fartyg i Chile.

eurovoc_concepts:
Chile
World Trade Organisation
deep-sea fishing
international negotiations
international trade
trade restriction

text: C 219 E/50 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 I de flesta medlemsstater (cid:228)r den samh(cid:228)llsomfattande tj(cid:228)nsteoperat(cid:246)ren skyldig att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster till samma taxa och kvalitet p(cid:229) hela territoriet. ˜ven om denna operat(cid:246)r bara uts(cid:228)tts f(cid:246)r konkurrens p(cid:229) en del av territoriet (cid:246)verf(cid:246)rs allts(cid:229) de positiva effekterna n(cid:228)r det g(cid:228)ller pris och kvalitet till (cid:246)vriga omr(cid:229)den p(cid:229) ett s(cid:228)tt som (cid:228)r lika f(cid:246)r alla. Kommissionen genomf(cid:246)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande en grundlig unders(cid:246)kning om tillg(cid:228)nglighet, anv(cid:228)ndning, kvalitet och priser n(cid:228)r det g(cid:228)ller avancerade teletj(cid:228)nster f(cid:246)r privatpersoner och f(cid:246)retag i gemenskapens alla regioner (1). (1) Unders(cid:246)kningen om teletj(cid:228)nsterna i gemenskapens regioner utf(cid:246)rs av EOS Gallup och resultaten ber(cid:228)knas vara klara i slutet av 1999. (2000/C 219 E/058) SKRIFTLIG FR¯GA E-1946/99 fr(cid:229)n Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen (4 november 1999) ˜mne: Lossningsf(cid:246)rbud f(cid:246)r EU-fartyg i Chile De problem gemenskapsflottan m(cid:246)tt till f(cid:246)ljd av f(cid:246)rbudet att lossa och omlasta f(cid:229)ngsten i chilenska hamnar utg(cid:246)r klart och tydligt ett handelshinder i strid med artiklarna V och XI. I i Gatt-avtalet fr(cid:229)n 1994. Kan kommissionen ange vilka (cid:229)tg(cid:228)rder den vidtagit f(cid:246)r att f(cid:229) de chilenska myndigheterna att upph(cid:228)va n(cid:228)mnda f(cid:246)rbud? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (23 november 1999) Efter det att ett klagom(cid:229)l kommit in fr(cid:229)n ANAPA (den spanska riksf(cid:246)reningen f(cid:246)r (cid:228)gare av oceang(cid:229)ende fartyg som bedriver fiske med backor eller l(cid:229)ngrev) har kommissionen inlett ett unders(cid:246)kningsf(cid:246)rfarande med st(cid:246)d av handelshinderf(cid:246)rordningen, r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 3286/94 av den 22 december 1994 om fastst(cid:228)llande av gemenskapsf(cid:246)rfaranden p(cid:229) den gemensamma handelspolitikens omr(cid:229)de i syfte att s(cid:228)ker- st(cid:228)lla gemenskapens r(cid:228)ttigheter enligt internationella handelsregler, s(cid:228)rskilt regler som fastst(cid:228)llts av V(cid:228)rlds- handelsorganisationen (WTO) (1). Rapporten fr(cid:229)n denna unders(cid:246)kning visar att den chilenska lagstiftningen inte st(cid:228)mmer (cid:246)verens med de f(cid:246)rpliktelser Chile har enligt WTO. Unders(cid:246)kningsrapporten f(cid:246)respr(cid:229)kade flera alternativa l(cid:246)sningar. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta f(cid:246)reslogs att bilaterala f(cid:246)rhandlingar skulle inledas med Chile f(cid:246)r att sluta ett kortfristigt avtal om den omedelbara fr(cid:229)gan om transitering. Detta skulle sedan f(cid:246)ljas av ett l(cid:229)ngfristigt, multilateralt avtal om (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r bevarande och f(cid:246)rvaltning av sv(cid:228)rdfisk i syd(cid:246)stra Stillahavsomr(cid:229)det. F(cid:246)r det andra f(cid:246)reslogs att ett tvistl(cid:246)sningsf(cid:246)rfarande skulle inledas inom ramen f(cid:246)r WTO eller, som ett alternativ, att fr(cid:229)gan skulle h(cid:228)nskjutas till Internationella domstolen i Hamburg f(cid:246)r tolkning av best(cid:228)mmelserna i F(cid:246)renta nationernas havsr(cid:228)ttskonvention. Efter detta har bilaterala f(cid:246)rhandlingar inletts med Chile, utan att man f(cid:246)r den skull uteslutit alternativen med WTO och FN:s havsr(cid:228)ttskonvention. Dessa bilaterala f(cid:246)rhandlingar forts(cid:228)tter, men har hittills inte varit s(cid:228)rskilt framg(cid:229)ngsrika. Kommissionen h(cid:229)ller f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) att unders(cid:246)ka hela situationen. (1) EGT L 349, 31. 12. 1994


title: Proyecto de Decisión de la Comisión relativa a la celebración de un Acuerdo entre la Comunidad Europea del Carbón y del Acero y la República de Kazajistán sobre el comercio de determinados productos siderúrgicos

eurovoc_concepts:
ECSC
Kazakhstan
iron and steel product
trade agreement


title: Regolamento (CE) n. 2351/1999 della Commissione, del 4 novembre 1999, recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 5. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 282/1 I (Atti per i quali la pubblicazione è una condizione di applicabilità) REGOLAMENTO (CE) N. 2351/1999 DELLA COMMISSIONE del 4 novembre 1999 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 3223/94 della Commissione, del 21 dicembre 1994, recante modalità di applicazione del importazione degli ortofrutticoli (1), modificato da regime di ultimo dal regolamento (CE) n. 1498/98 (2), in particolare l'ar- ticolo 4, paragrafo 1, considerando quanto segue: (1) Il regolamento (CE) n. 3223/94 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali nel quadro dell'Uruguay Round, i criteri in base ai quali la Commissione fissa i valori forfettari all'importazione dai paesi terzi, per i prodotti e per i periodi precisati nell'al- legato. (2) In applicazione di tali criteri, i valori forfettari all'impor- tazione devono essere fissati ai livelli figuranti nell'alle- gato del presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I valori forfettari all'importazione di cui all'articolo 4 del rego- lamento (CE) n. 3223/94 sono fissati nella tabella riportata nell'allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 5 novembre 1999. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 4 novembre 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 337 del 24. 12. 1994, pag. 66. (2) GU L 198 del 15. 7. 1998, pag. 4. L 282/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 5. 11. 1999 al regolamento della Commissione, del 4 novembre 1999, recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli ALLEGATO Codice NC Codice paesi terzi (1) (EUR/100 kg) Valore forfettario all'importazione 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 052 628 999 052 999 052 464 999 052 388 528 600 999 052 400 999 060 400 404 804 999 052 064 999 117,2 50,2 83,7 87,5 134,8 111,2 61,6 61,6 60,3 102,0 81,2 53,5 55,9 58,3 78,6 61,6 141,5 282,7 212,1 34,8 76,6 65,0 23,6 50,0 83,7 65,4 74,6 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal regolamento (CE) n. 2645/98 della Commissione (GU L 335 del 10. 12. 1998, pag. 22). Il codice «999» rappresenta le «altre origini»


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1945/99 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) an die Kommission. Kontrolle der Gemeinschaftsvorschriften für Treibnetze während der vorangegangenen Thunfisch-Kampagne.

eurovoc_concepts:
fishing net
infringement of EU law
sea fish

text: C 203 E/94 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 7. 2000 Der Kommissionspr(cid:228)sident hat zum Zwecke eines Dialogs am 23. November eine Sitzung veranstaltet, an der abgesehen von den spanischen, den franz(cid:246)sischen und den portugiesischen Beh(cid:246)rden Vertreter der sieben Gebiete in (cid:228)u(cid:223)erster Randlage und aus diesen Gebieten stammende Mitglieder des Europ(cid:228)ischen Parlaments teilgenommen haben. Die Kommission pr(cid:252)ft gegenw(cid:228)rtig die Vorschl(cid:228)ge, die ihr anl(cid:228)(cid:223)lich dieser Sitzung unterbreitet worden sind. Der Kommissionspr(cid:228)sident hat in derselben Sitzung angek(cid:252)ndigt, da(cid:223) die Kommission ab Dezember 1999 (cid:252)ber den vom Europ(cid:228)ischen Rat in K(cid:246)ln verlangten Bericht beraten wird. (2000/C 203 E/119) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1945/99 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) an die Kommission (4. November 1999) Betrifft: Kontrolle der Gemeinschaftsvorschriften f(cid:252)r Treibnetze w(cid:228)hrend der vorangegangenen Thunfisch- Kampagne Kann die Kommission mitteilen, zu welchen Ergebnissen die Kontrolle der Treibnetze w(cid:228)hrend der letzten Bonito-Kampagne gef(cid:252)hrt haben? Kann die Kommission Auskunft geben (cid:252)ber die Zahl der Verst(cid:246)(cid:223)e, ihre Beweggr(cid:252)nde, Zahl und Herkunft der betroffenen Schiffe sowie die verh(cid:228)ngten Sanktionen? Wie sch(cid:228)tzt die Kommission diese Fangzeit und den Grad der Erf(cid:252)llung der Gemeinschaftsvorschriften ein? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (10. Dezember 1999) Nach Abschlu(cid:223) der Thunfischkampagne 1999 stellt die Kommission zur Zeit ausgehend von s(cid:228)mtlichen Informationen der betroffenen Mitgliedstaaten wie gewohnt ihren Bericht (cid:252)ber die Einhaltung der Gemein- schaftsvorschriften (cid:252)ber den Einsatz von Treibnetzen im Nord-Ostatlantik und im Mittelmeer auf. Dieser Bericht soll den Mitgliedern des Fischereiausschusses des Europ(cid:228)ischen Parlaments um den 15. M(cid:228)rz 2000 zugehen. (2000/C 203 E/120) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1952/99 von Gerhard Hager (NI) an den Rat (9. November 1999) Betrifft: Kinderpornographie Kinderpornographie stellt, neben der Verbreitung von rechts- und linksextremistischen Inhalten, Internet eines der gegenw(cid:228)rtig gr(cid:246)(cid:223)ten Probleme dar. im Vor diesem Hintergrund und der derzeit vehementen (cid:246)ffentlichen Diskussion (cid:252)ber dieses Thema wird der Rat um Beantwortung folgender Fragen ersucht: 1. Wieviele Personen sind bei Europol f(cid:252)r die Bek(cid:228)mpfung von Kinderpornographie zust(cid:228)ndig? 2. Wie sieht deren konkrete T(cid:228)tigkeitsbeschreibung aus? 3. Wie sieht das Zusammenwirken von Europol und den nationalen Beh(cid:246)rden in diesem Bereich aus? 4. Gibt es konkrete Erfolgszahlen zum Einschreiten von Europol in Sachen Kinderpornographie im Internet?


title: Entwurf für einen Beschluß der Kommission über den Abschluß des Abkommens zwischen der Europäischen Gemeinschaft für Kohle und Stahl und der Republik Kasachstan über den Handel mit bestimmten Eisen- und Stahlerzeugnissen


title: PREGUNTA ESCRITA E-1936/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) al Consejo. IVA reducido para el sector de la restauración.

eurovoc_concepts:
VAT rate
catering industry
common commercial policy

text: 18. 7. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 203 E/91 (2000/C 203 E/114) PREGUNTA ESCRITA E-1934/99 de Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (4 de noviembre de 1999) Asunto: Aplicaci(cid:243)n del programa operativo «Lucha contra la exclusi(cid:243)n social» del Marco Comunitario de Apoyo para Grecia De la respuesta de la Comisi(cid:243)n a una pregunta anterior (1), se desprende que la aplicaci(cid:243)n del programa operativo «Lucha contra la exclusi(cid:243)n social» del Marco Comunitario de Apoyo para Grecia registra problemas y que el desembolso de los fondos previstos es lento. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n cuÆl es el (cid:237)ndice actual de utilizaci(cid:243)n de los crØditos asignados, si los problemas registrados en la aplicaci(cid:243)n de dicho programa se han superado y, de no ser Øste el caso, a quØ se deben los considerables retrasos existentes? (1) P-3427/97, DO C 134 de 30. 4. 1998, p. 163. Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (2 de diciembre de 1999) El (cid:237)ndice de utilizaci(cid:243)n correspondiente al per(cid:237)odo 1994-1998 por lo que respecta al programa operativo «Lucha contra la exclusi(cid:243)n social» (Marco Comunitario de Apoyo para Grecia correspondiente al per(cid:237)odo 1994-1999) es del 34 % en tØrminos de gastos efectuados. Segœn la informaci(cid:243)n facilitada por las autoridades griegas, a finales de junio de 1999 se hab(cid:237)an comprometido aproximadamente el 64 % de los crØditos del programa, y se estima que se utilizarÆ la totalidad de los crØditos dentro de los plazos establecidos en las disposiciones de ejecuci(cid:243)n financiera en vigor. Se ha producido un progreso significativo en la ejecuci(cid:243)n del programa con respecto al per(cid:237)odo 1994- 1997. Se ha restablecido la agencia nacional de homologaci(cid:243)n y actualmente su funcionamiento es satisfactorio. TambiØn se han producido mejoras en el control del programa. Sin embargo, son necesarias acciones complementarias, tambiØn dentro del tercer Marco Comunitario de Apoyo para Grecia, a fin de crear estructuras adecuadas de aplicaci(cid:243)n (o de incrementar dichas estructuras), en particular mecanismos del mercado de trabajo y estructuras de apoyo. (2000/C 203 E/115) PREGUNTA ESCRITA E-1936/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) al Consejo (4 de noviembre de 1999) Asunto: IVA reducido para el sector de la restauraci(cid:243)n En el Consejo informal ECOFIN de septiembre de 1999, los ministros de los Estados miembros examinaron la lista de servicios que podrÆn acogerse a un rØgimen de IVA reducido. En dicha lista, que entrarÆ en vigor a partir del 1 de enero de 2000, figuran propuestas para incluir los servicios de restauraci(cid:243)n que, sin embargo, no han conseguido una aprobaci(cid:243)n general. Dado que la restauraci(cid:243)n constituye un importante sector de actividad para aquellos pa(cid:237)ses que cuentan con un turismo desarrollado, ¿puede indicar el Consejo si piensa incluir el sector de la restauraci(cid:243)n en la lista de servicios a los que podrÆ aplicarse un IVA reducido y, de no ser as(cid:237), en quØ motivos se basa para ello? Respuesta (24 de enero de 2000) El Consejo recuerda a Su Seæor(cid:237)a que cuando se adopt(cid:243) la Directiva relativa a la posibilidad de aplicar con carÆcter experimental un tipo del IVA reducido a los servicios de gran intensidad de mano de obra, el Consejo tom(cid:243) nota de una declaraci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n por la que Østa se compromet(cid:237)a a examinar desde un punto de vista constructivo una solicitud de Portugal de que se aplicara un tipo reducido del IVA a los servicios de restauraci(cid:243)n


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1933/99 di Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) alla Commissione. Stato di attuazione del programma operativo Istruzione e formazione iniziale a titolo del Quadro comunitario di sostegno per la Grecia.

eurovoc_concepts:
Community support framework
European Regional Development Fund
European Social Fund
Greece
education policy
management
operational programme

text: 20. 6. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 170 E/129 Risposta data dal sig. Vitorino in nome della Commissione (18 novembre 1999) La Commissione ritiene che l(cid:146)argomento affrontato nell(cid:146)interrogazione dell(cid:146)onorevole parlamentare rientra in primo luogo nella competenza dello Stato membro interessato, responsabile della giustizia sul suo territorio. Ai sensi del trattato CE, possono essere adottate misure per facilitare la cooperazione nel settore penale. Proseguono pertanto i lavori per giungere ad una convenzione relativa all(cid:146)assistenza giudiziaria in materia penale tra gli Stati membri (1) che, quando sar(cid:224) entrata in vigore, dovrebbe semplificare e accelerare la cooperazione, indipendentemente dalla natura delle infrazioni o dei la Commissione non prevede di prendere in questo quadro alcuna crimini perseguiti. Dal canto suo, iniziativa specifica contro lo spionaggio. titolo VI del (1) GU C 251 del 2. 9. 1999. (2000/C 170 E/154) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1933/99 di Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) alla Commissione (4 novembre 1999) Oggetto: Stato di attuazione del programma operativo «Istruzione e formazione iniziale» a titolo del Quadro comunitario di sostegno per la Grecia Dalla risposta data dalla Commissione all(cid:146)interrogazione orale H-0411/97 (1) risultava che l(cid:146)attuazione del programma operativo «Istruzione e formazione iniziale» a titolo del Quadro comunitario di sostegno per la Grecia era problematica e che i ritmi di utilizzazione degli stanziamenti previsti erano lenti. Pu(cid:242) dire la Commissione qual Ł attualmente il tasso di esecuzione di detti stanziamenti? Pu(cid:242) dire inoltre se i problemi registrati a livello dell(cid:146)attuazione del programma sono stati superati, precisando, in caso di risposta negativa, a che cosa sono attribuibili cos(cid:236) forti ritardi? (1) Discussioni del Parlamento europeo (giugno 1997). Risposta della sig. ra Diamantopoulou a nome della Commissione (2 dicembre 1999) Recentemente l(cid:146)attuazione del programma operativo in questione risulta notevolmente accelerata. Per quanto riguarda il Fondo sociale europeo, attualmente Ł stato impegnato il 100 % degli stanziamenti previsti, di cui il 78. 86 % Ł gi(cid:224) stato versato alla Grecia. Il Fondo europeo di sviluppo regionale (FESR) ha impegnato l(cid:146)82 % e versato il 48 % degli stanziamenti previsti. Tutte le previsioni di stanziamento dell(cid:146)FESR saranno impegnate prima del 31 dicembre 1999. Tutti gli impegni giuridici nazionali devono essere presi entro la fine del 1999, mentre l(cid:146)attuazione puo(cid:146) proseguire fino al dicembre 2001. Quest(cid:146)anno verr(cid:224) realizzata una riprogrammazione interna definitiva del Programma operativo «Istruzione e formazione iniziale» allo scopo di modificare la programmazione e garantire un(cid:146)utilizzazione totale di tutti gli stanziamenti disponibili. La maggior parte dei problemi verificatisi finanziaria del programma, sembra risolta. in passato, che avevano notevolmente ritardato l(cid:146)esecuzione (2000/C 170 E/155) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1940/99 di Isidoro SÆnchez Garc(cid:237)a (ELDR) alla Commissione (4 novembre 1999) Oggetto: Misure per avviare l(cid:146)attuazione della nuova politica relativa alle regioni ultraperiferiche L(cid:146)applicazione dell(cid:146)articolo 299, paragrafo 2 del trattato di Amsterdam, nuova base giuridica del regime d(cid:146)integrazione delle regioni ultraperiferiche, richieder(cid:224), oltre al coordinamento dei diversi servizi, un notevole sforzo iniziale (cid:129) sforzo che dovr(cid:224) proseguire in futuro per adeguare gradualmente tale regime all(cid:146)evoluzione delle politiche comunitarie


title: PERGUNTA ESCRITA E-1947/99 apresentada por Olivier Dupuis (TDI) ao Conselho. Kosovo.

eurovoc_concepts:
Kosovo
international affairs
political geography
transport network

text: 1. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 219 E/51 (2000/C 219 E/059) PERGUNTA ESCRITA E-1947/99 apresentada por Olivier Dupuis (TDI) ao Conselho (4 de Novembro de 1999) Objecto: Kosovo Sªo cada vez mais numerosas as tomadas de posi(cid:231)ªo a favor da independŒncia do Kosovo, designadamente (cid:129) mas nªo s(cid:243) (cid:129) por parte de personalidades pol(cid:237)ticas americanas. Em contrapartida, por parte dos europeus, assiste-se, por um lado, a uma ofensiva «legalista» que reafirma o conceito da integridade territorial da JugoslÆvia e, por outro, (cid:224) aplica(cid:231)ªo de uma pol(cid:237)tica no terreno que Ø for(cid:231)ada a ter em conta a nova realidade criada no Kosovo. Nªo entende o Conselho que esta abordagem europeia amb(cid:237)gua poderÆ, a prazo, prejudicar a questªo da defini(cid:231)ªo do estatuto final do Kosovo? Nªo entende o Conselho que a Uniªo deveria propor quanto antes uma abordagem pol(cid:237)tica (cid:224) questªo do estatuto final do Kosovo, demarcando-se simultaneamente das posi(cid:231)ıes amb(cid:237)guas (cid:129) suscept(cid:237)veis de implicar riscos a mØdio prazo (cid:129) e das posi(cid:231)ıes a favor de uma independŒncia que apenas refor(cid:231)aria mais ainda a fragmenta(cid:231)ªo dos Balcªs, propondo desde jÆ a unifica(cid:231)ªo do Kosovo e da Alb(cid:226)nia? De qualquer modo, estÆ o Conselho disposto a consagrar uma parte substancial dos recursos do plano de reconstru(cid:231)ªo (cid:224) cria(cid:231)ªo de novas vias de comunica(cid:231)ªo e ao refor(cid:231)o das vias de comunica(cid:231)ªo existentes entre a Alb(cid:226)nia e o Kosovo? Resposta (31 de Janeiro de 2000) A pol(cid:237)tica da Uniªo Europeia em rela(cid:231)ªo ao Kossovo assenta firmemente na plena aplica(cid:231)ªo, por todas as partes em presen(cid:231)a, da Resolu(cid:231)ªo 1244 do Conselho de Seguran(cid:231)a das Na(cid:231)ıes Unidas. Por conseguinte, o Conselho nªo considera a abordagem da UE como sendo amb(cid:237)gua. Os rumores relativos ao «carÆcter inevitÆvel da independŒncia do Kossovo» contrariam o objectivo prosseguido. O Conselho refuta-os firmemente e continua a defender o princ(cid:237)pio da integralidade territorial da RFJ. Muito recentemente, todos os participantes no Pacto de Estabilidade, em que a UE desempenha um papel preponderante, reafirmaram solenemente o seu compromisso a favor, nomeadamente, de todos os princ(cid:237)pios e regras inscritos na Carta das Na(cid:231)ıes Unidas, no Acto Final de Hels(cid:237)nquia, na Carta de Paris e no Documento de Copenhaga de 1990. O Conselho tem a informar o Senhor Deputado de que o problema da cria(cid:231)ªo de novas vias de comunica(cid:231)ªo na Europa do Sudeste estÆ igualmente na ordem do dia da Mesa de Trabalho «Reconstru(cid:231)ªo, desenvolvimento e coopera(cid:231)ªo econ(cid:243)mica» do Pacto de Estabilidade. Em 9 de Outubro, na reuniªo inaugural desta Mesa de Trabalho, realizada em Bari, vÆrios pa(cid:237)ses da regiªo, bem como o BEI, apresentaram projectos de infra-estruturas, cuja viabilidade e funcionamento estªo neste momento a ser avaliados. (2000/C 219 E/060) PERGUNTA ESCRITA E-1954/99 apresentada por Gerhard Hager (NI) ao Conselho (9 de Novembro de 1999) Objecto: Kosovo (cid:129) Agenda 2000 Para a reconstru(cid:231)ªo do Kosovo a UE disponibilizou recursos financeiros da ordem dos milhares de milhıes. O mesmo se verificou para o financiamento de medidas de reconstru(cid:231)ªo ap(cid:243)s o terr(cid:237)vel sismo na Turquia. Essas medidas foram adoptadas ap(cid:243)s ter sido alcan(cid:231)ado acordo sobre a Agenda 2000


title: PREGUNTA ESCRITA E-1940/99 de Isidoro Sánchez García (ELDR) a la Comisión. Medidas para acometer el desarrollo de la nueva política ultraperiférica conforme al artículo 299.2 del Tratado de Amsterdam.

eurovoc_concepts:
EU regional policy
European Commission
Treaty of Amsterdam
administration of the Institutions
peripheral region

text: 20. 6. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 170 E/129 Respuesta del Sr. Vitorino en nombre de la Comisi(cid:243)n (18 de noviembre de 1999) La Comisi(cid:243)n considera que el tema abordado en la pregunta es ante todo competencia del Estado miembro interesado, responsable de la justicia en su territorio. En virtud del T(cid:237)tulo VI del Tratado CE, pueden adoptarse medidas para facilitar la cooperaci(cid:243)n en el Æmbito penal. Actualmente prosigue la preparaci(cid:243)n de un convenio relativo a la asistencia judicial en materia penal entre los Estados miembros (1), que, cuando entre en vigor, contribuirÆ sin duda a simplificar y acelerar la cooperaci(cid:243)n, sea cual sea la naturaleza de los delitos o infracciones perseguidos. Por su parte, la Comisi(cid:243)n no tiene previsto adoptar en este marco iniciativas espec(cid:237)ficas contra el espionaje. (1) DO C 251 de 2. 9. 1999. (2000/C 170 E/154) PREGUNTA ESCRITA E-1933/99 de Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (4 de noviembre de 1999) Asunto: Aplicaci(cid:243)n del programa operativo «Educaci(cid:243)n y Formaci(cid:243)n Profesional Inicial» del Marco Comunitario de Apoyo para Grecia De la respuesta de la Comisi(cid:243)n a una pregunta anterior (1), se desprende que la aplicaci(cid:243)n del programa operativo «Educaci(cid:243)n y Formaci(cid:243)n Profesional Inicial» del Marco Comunitario de Apoyo para Grecia registra problemas y que el desembolso de los fondos previstos es lento. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n cuÆl es el (cid:237)ndice actual de utilizaci(cid:243)n de los crØditos asignados, si los problemas registrados en la aplicaci(cid:243)n de dicho programa se han superado y, de no ser Øste el caso, a quØ se deben los considerables retrasos existentes? (1) H-0411/97, Debates del Parlamento Europeo (junio de 1997). Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (2 de diciembre de 1999) Recientemente se ha acelerado considerablemente la ejecuci(cid:243)n del programa operativo (PO) en cuesti(cid:243)n. En lo que ataæe al Fondo Social Europeo, se ha comprometido un 100 % de los crØditos programados, de los cuales ya se ha abonado a Grecia un 78,86 %. El Fondo Europeo de Desarrollo Regional (FEDER) ha comprometido un 82 % y abonado un 48 % de los crØditos programados. Todos los crØditos del FEDER se comprometerÆn antes del 31 de diciembre de 1999. Todos los compromisos legales nacionales deberÆn contraerse antes de finales del aæo 1999, mientras que su ejecuci(cid:243)n puede continuar hasta diciembre de 2001. Este aæo se llevarÆ a cabo una reprogramaci(cid:243)n inicial» para corregir la programaci(cid:243)n y interna definitiva del PO «Educaci(cid:243)n y formaci(cid:243)n profesional garantizar la plena utilizaci(cid:243)n de los crØditos disponibles. La mayor(cid:237)a de los problemas que se plantearon en el pasado, y que hab(cid:237)an retrasado considerablemente la ejecuci(cid:243)n financiera del programa, parecen ya resueltos. (2000/C 170 E/155) PREGUNTA ESCRITA E-1940/99 de Isidoro SÆnchez Garc(cid:237)a (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (4 de noviembre de 1999) Asunto: Medidas para acometer el desarrollo de la nueva pol(cid:237)tica ultraperifØrica conforme al art(cid:237)culo 299. 2 del Tratado de Amsterdam El desarrollo del art(cid:237)culo 299. 2 del Tratado de Amsterdam, nueva base jur(cid:237)dica del rØgimen de integraci(cid:243)n de las regiones ultraperifØricas, implicarÆ un esfuerzo inicial considerable y una coordinaci(cid:243)n de los distintos servicios, esfuerzo que deberÆ proseguir en el futuro para ir adaptando este rØgimen a la evoluci(cid:243)n de las pol(cid:237)ticas comunitarias. C 170 E/130 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 6. 2000 ¿C(cid:243)mo piensa acometer el desarrollo de esta nueva pol(cid:237)tica ultraperifØrica, creando una unidad espec(cid:237)fica, de carÆcter horizontal e independiente que sea responsable del desarrollo, seguimiento y control de las medidas que se adopten, o potenciando el ya existente Grupo Interservicios para dotarlo de las nuevas competencias y medios espec(cid:237)ficos que este trabajo requiere? Respuesta del Sr. Prodi en nombre de la Comisi(cid:243)n (1 de diciembre de 1999) De conformidad con las conclusiones del Consejo Europeo de Colonia, antes de finales de 1999 la Comisi(cid:243)n presentarÆ al Parlamento y al Consejo un informe sobre las medidas de aplicaci(cid:243)n del apartado 2 del art(cid:237)culo 299 (antiguo art(cid:237)culo 227) del Tratado CE, relativo a las regiones ultraperifØricas. Dicho informe responderÆ a las preguntas planteadas por Su Seæor(cid:237)a. (2000/C 170 E/156) PREGUNTA ESCRITA E-1944/99 de Isidoro SÆnchez Garc(cid:237)a (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (4 de noviembre de 1999) Asunto: Estudio de indicadores espec(cid:237)ficos mediadores de riqueza, nivel de vida, etc. en las regiones ultraperifØricas El art(cid:237)culo 299. 2 del TCE reconoce que la existencia de factores como gran lejan(cid:237)a, insularidad, reducida superficie, relieve y clima adversos y dependencia econ(cid:243)mica de un reducido nœmero de productos perjudican el desarrollo de los territorios ultraperifØricos y que no han sido tenidos en cuenta para la elaboraci(cid:243)n de indicadores de riqueza que actualmente utiliza la oficina estad(cid:237)stica. ¿AcometerÆ la Comisi(cid:243)n durante su mandato el estudio de indicadores espec(cid:237)ficos medidores de (riqueza, nivel de vida y subempleo, grado de desarrollo) que contemplen esta situaci(cid:243)n? Respuesta del Sr. Solbes Mira En nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de diciembre de 1999) Los indicadores estad(cid:237)sticos regionales publicados regularmente (por ejemplo el (cid:237)ndice de desempleo y el producto interior bruto) permiten comprender una gran parte de los problemas de las regiones ultraperi- fØricas que corresponden a un nivel 2 (cid:243) 3 de la nomenclatura de unidades territoriales estad(cid:237)sticas (NUTS). El programa estad(cid:237)stico comunitario no prevØ la preparaci(cid:243)n de indicadores espec(cid:237)ficos que tengan en cuenta la situaci(cid:243)n particular de dichas regiones. (2000/C 170 E/157) PREGUNTA ESCRITA P-1950/99 de Ursula Stenzel (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (19 de octubre de 1999) Asunto: Euroteam (cid:129) Mala utilizaci(cid:243)n de crØditos de la UE para aprendices En su respuesta de 4 de octubre de 1999 a mi pregunta escrita P-1521/99 (1), la Comisi(cid:243)n afirma, con relaci(cid:243)n al asunto de Euroteam en Austria, haberse remitido a las autoridades del Estado miembro afectado con objeto de recibir informaci(cid:243)n sobre las medidas adoptadas al respecto. ¿Puede la Comisi(cid:243)n comunicar si en dicha informaci(cid:243)n se ponen de manifiesto o se admiten irregularida- des en la utilizaci(cid:243)n de los crØditos de la UE? ¿Puede la Comisi(cid:243)n informar sobre las medidas adoptadas al respecto? (1) DO C 27 E de 29. 1. 2000, p. 107


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1942/99 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Syrjäisten alueiden erityistoimenpiteiden kehittäminen valtion tukien alalla.

eurovoc_concepts:
control of State aid
derogation from EU law
peripheral region

text: 18. 7. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 203 E/93 Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 1999) Komissio teki vuoden 1999 tammikuussa ehdotuksen neuvoston asetukseksi maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja myynninedist(cid:228)mistoimista kolmansissa maiss (1). Ehdotus kattaa kaikki maataloustuotteet ja erityisesti tyypilliset tuotteet tai laatutuotteet, joiden lis(cid:228)arvo on suuri. Komissio ehdottaa hallintokomiteamenettely(cid:228) noudattaen, ett(cid:228) joka toinen vuosi myynninedist(cid:228)mistoimien kohteena olevista tuotteista ja markkinoista. julkaistaisiin luettelo (1) KOM(98) 683 lopullinen. (2000/C 203 E/118) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1942/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Isidoro SÆnchez Garc(cid:237)a (ELDR) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Syrj(cid:228)isten alueiden erityistoimenpiteiden kehitt(cid:228)minen valtion tukien alalla EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohta velvoittaa komission ehdottamaan syrj(cid:228)isi(cid:228) alueita koskevia erityistoimenpiteit(cid:228) muun muassa valtion tukien alalla siten, ett(cid:228) sopimuksen soveltamisessa otetaan huomioon n(cid:228)iden alueiden erityiset vaikeudet, kuten syrj(cid:228)inen sijainti, saaristoluonne, pieni koko, vaikea pinnanmuodostus ja ilmasto sek(cid:228) taloudellinen riippuvuus harvoista tuotteista. On selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)iden tekij(cid:228)t yksin(cid:228)(cid:228)n ja yhdess(cid:228) eiv(cid:228)t rajoitu ainoastaan liikenneongelmaan ja ett(cid:228) samalla haittojen korvaamisessa ei voida j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) huomiotta toimintatukia, koska ne liittyv(cid:228)t kiinte(cid:228)sti juokseviin kustannuk- siin, joita yrityksille aiheutuu niiden asettautumisesta n(cid:228)ille alueille. Nykyisess(cid:228) tukia koskevassa asetuksessa ei tarkastella t(cid:228)t(cid:228) tilannetta, koska Amsterdamin sopimuksen 299 artiklan 2 kohta ei ollut voimassa sen hyv(cid:228)ksymishetkell(cid:228). Aikooko komissio kehitt(cid:228)(cid:228) toimikautensa aikana n(cid:228)it(cid:228) seikkoja ja sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) ne ehdotukseensa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (29. marraskuuta 1999) Komissio on aina osoittanut ottavansa huomioon syrj(cid:228)isimpien alueiden erityisongelmat. Aluetukia koskevissa valtiontukis(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)iden alueiden erityiskohtelusta seuraavasti: (cid:129) Poikkeukselliset intensiteetin enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t: syrj(cid:228)isimmille alueille voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) 15 prosenttiyk- sik(cid:246)n korotus tuki-intensiteettiin muita perustamissopimuksen 87 artiklan (ent. 92 artikla) 3 kohdan a alakohdan mukaisiin poikkeuksiin oikeutettuja alueita koskevien tuen enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)rien lis(cid:228)ksi. T(cid:228)ll(cid:246)in suurten yritysten saama valtiontuki voi vastata 65 prosentin nettoavustusekvivalenttia investoinnista, kun se muualla voi vastata 50 prosenttia, ja pk-yrityksille my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)n tuen intensiteetti voi olla jopa 75 prosenttia. (cid:129) N(cid:228)ill(cid:228) alueilla voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) toimintatukia, joilla korvataan osa kuljetuksista aiheutuvista lis(cid:228)kus- tannuksista ilman aikarajoitusta ja tuen alenemista, jos alue on oikeutettu perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiseen poikkeukseen. Perustamissopimuksen 299 artiklan (ent. 227 artikla) 2 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) edellytykset, joilla perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) n(cid:228)ihin alueisiin sovelletaan, vahvistetaan neuvostossa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)enemmis- t(cid:246)ll(cid:228) komission ehdotuksesta ja parlamentin kuulemisen j(cid:228)lkeen. K(cid:246)lnin Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n neuvostolle ennen vuoden 1999 loppua kertomuksen toimenpiteist(cid:228), joilla t(cid:228)m(cid:228) 299 artiklan 2 kohta pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. C 203 E/94 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 18. 7. 2000 Komission puheenjohtaja on vuoropuhelun luomiseksi j(cid:228)rjest(cid:228)nyt kumppanuuskokouksen, joka pidettiin 23. marraskuuta ja johon osallistuivat Espanjan, Ranskan ja Portugalin viranomaiset, seitsem(cid:228)n syrj(cid:228)isim- m(cid:228)n alueen edustajat sek(cid:228) n(cid:228)ilt(cid:228) alueilta l(cid:228)ht(cid:246)isin olevat Euroopan parlamentin j(cid:228)senet. Komissio tutkii parhaillaan sille tehtyj(cid:228) ehdotuksia. Kokouksessa komission puheenjohtaja ilmoitti, ett(cid:228) komissio keskustelee joulukuussa 1999 K(cid:246)lnin Eurooppa-neuvoston pyyt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) kertomuksesta. (2000/C 203 E/119) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1945/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Ajoverkkoja koskevan yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n valvonta tonnikalan viime pyyntikaudella Voiko komissio kertoa ajoverkkoja koskevan valvonnan tulokset tonnikalan viime pyyntikaudelta? Voiko komissio tiedottaa erityisesti rikkomusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n, niiden syyt, rikkomuksiin syyllistyneiden alusten nimet ja alkuper(cid:228)n sek(cid:228) asetetut rangaistukset? Mik(cid:228) on komission yleisarvio pyyntikaudesta ja yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n noudattamisasteesta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. joulukuuta 1999) Tonnikalan vuoden 1999 pyyntikauden p(cid:228)(cid:228)tytty(cid:228) komissio laatii parhaillaan kaikkien kyseisten j(cid:228)senvalti- oiden toimittamien tietojen perusteella kertomusta yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n soveltamisesta ajoverkkojen k(cid:228)yt(cid:246)n osalta Koillis-Atlantilla ja V(cid:228)limerell(cid:228). Kertomus toimitetaan parlamentin kalastusvaliokunnalle maaliskuun puoliv(cid:228)lin tienoilla vuonna 2000. (2000/C 203 E/120) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1952/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Lapsiporno Lapsipornon levi(cid:228)minen Internetiss(cid:228) on (cid:228)(cid:228)rioikeistolaisen ja -vasemmistolaisen aineiston levi(cid:228)misen ohella yksi t(cid:228)m(cid:228)n hetken suurimmista ongelmista. Aiheesta on keskusteltu julkisuudessa viime aikoina kiivaasti. Voiko neuvosto vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Kuinka moni Europolin henkil(cid:246)kunnasta vastaa lapsipornon torjumista koskevista asioista? 2. Millainen on n(cid:228)iden henkil(cid:246)iden toimenkuva? 3. Millaista yhteisty(cid:246)t(cid:228) Europol tekee kansallisten viranomaisten kanssa t(cid:228)ll(cid:228) alalla? 4. Onko olemassa tilastoja siit(cid:228), kuinka tehokkaasti Europol on toteuttanut toimia Internetiss(cid:228) levi(cid:228)v(cid:228)n lapsipornon torjumiseksi?


eurovoc_concepts:
approximation of laws
citizens' Europe
deepening of the European Union
intellectual property
single market

text: 7. 6. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 158/47 Donnerstag, 4. November 1999 7. Europäischer Binnenmarkt B5-0204/1999 Entschließung des Europäischen Parlaments zur Strategie für Europas Binnenmarkt Das Europäische Parlament, (cid:1) unter Hinweis auf Artikel 14 des EG-Vertrags, (cid:1) unter Hinweis auf Artikel 299 Absatz 2 des Vertrags zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, (cid:1) unter Hinweis auf die Mitteilung der Kommission an das Europäische Parlament und den Rat zur Strategie für Europas Binnenmarkt (KOM(1999) 464) und die Vorstellung dieser Mitteilung durch Kommissionsmitglied Bolkestein am 5. Oktober 1999 vor dem Ausschuß für Recht und Binnenmarkt, 1. begrüßt die in der Strategie der Kommission für Europas Binnenmarkt festgelegte Struktur, die den Schwerpunkt auf die Bürger und die Klein- und Mittelbetriebe legt und operationelle Ziele umfaßt, die auf die nachhaltige Entwicklung, den Schutz der Verbraucherinteressen, die Förderung der Beschäftigung und die Koordinierung des sozialen Schutzes ausgerichtet sind und (cid:1) häufig miteinander verknüpften (cid:1) strategischen Zielen dienen, und begrüßt die innovative Abkehr von einer linearen Strategie zu einem jährlichen Binnenmarktzyklus, wobei der Schwerpunkt auf gezielte Aktionen mit festgesetzten Fristen und meßbaren Ergebnissen gelegt wurde, die überprüft und gegebenenfalls angepaßt werden können; stellt fest, daß die Kommission bereit ist, den Ansichten des Parlaments in der jährlichen Binnen- 2. marktstrategie Rechnung zu tragen, und unterstreicht, daß das Parlament umfassend am Prozeß der Aus- wahl und der Überprüfung der gezielten Aktionen beteiligt werden sollte, um dadurch insbesondere die Transparenz für die Bürger und die Klein- und Mittelbetriebe zu gewährleisten; 3. anerkennt die größere Bedeutung gezielter Aktionen im nichtlegislativen Bereich, weist jedoch darauf hin, daß dadurch die Rolle des Parlaments als Mitgesetzgeber mit dem Rat nicht beeinträchtigt werden darf, da sonst die Gefahr besteht, ein Recht mit zweifelhaftem, weniger zwingendem und weniger sicherem Status zu schaffen, das zu einer fiktiven Harmonisierung und einer fragwürdigen Umsetzung in die natio- nalen Rechtsordnungen führt, und fordert die Kommission auf, dafür zu sorgen, daß die Ansichten des Parlaments im nichtlegislativen Bereich ebenso berücksichtigt werden wie im Mitentscheidungsverfahren; 4. vertraut darauf, daß die Strategie zu einem einheitlicheren und systematischeren Ansatz führen wird, der ein konkretes und kohärentes Programm legislativer und nichtlegislativer Aktionen beinhaltet, mit dem folgende strategische Ziele erreicht werden: a) b) Berücksichtigung der Bedürfnisse der Bürger, insbesondere durch eine Aufklärung über ihre Rechte, vor allem durch den Dialog mit den Bürgern, und Stärkung ihrer Position durch die Bereitstellung von Rechtsmitteln in Form von innovativen Streitbeilegungsmechanismen; in diesem Zusammenhang wird die Kommission ersucht, unter ihre zielgerichteten Aktionen Pilotprojekte für ein außergericht- liches Streitbeilegungsverfahren, ein System von Qualitätsnormen und einen Verhaltenskodex für den elektronischen Geschäftsverkehr sowie die Einführung von Packungsbeilagen aufzunehmen, auf denen die Rechte der Verbraucher aufgeführt werden; Schaffung aller Voraussetzungen, um den freien Personenverkehr zu einer praktischen Realität zu machen; Beschleunigung und Steigerung der Effizienz von Verstoßverfahren gegen Mitgliedstaaten, die ihre in ihnen die den Unionsbürgern im Rahmen des Binnenmarktes zu- Pflichten nicht erfüllen, weil stehenden Rechte verletzt bzw. ihnen verwehrt werden; Sicherstellung der raschen und wirksamen Durchsetzung der Freizügigkeitsrechte zugunsten von Einzelpersonen; Förderung eines gemeinsamen Engagements für die aktive Umsetzung der Binnenmarktvorschriften, das in jeder Hinsicht im Interesse der Mitgliedstaaten und ihrer Bürger und Unternehmen liegt, insbe- sondere durch eine zielgerichtete Aktion zur Herstellung einer größeren Rechtssicherheit und Trans- parenz bei Verstoßverfahren; zur Förderung der Kreativität und der Innovation wird die Kommission aufgefordert, bei der Auswahl der betreffenden Initiativen dem Europäischen Recht das Profil zu ver- leihen, das insbesondere im Bereich des Schutzes des geistigen Eigentums vonnöten ist, und dabei etwaigen Initiativen des Parlaments Rechnung zu tragen; C 158/48 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 7. 6. 2000 Donnerstag, 4. November 1999 c) Verbesserung der Rahmenbedingungen für die Unternehmen, insbesondere durch eine zielgerichtete Aktion zur Einführung eines vereinfachten und beschleunigten Verfahrens zur Kodifizierung der Binnenmarktvorschriften und durch die Fortführung und Verstärkung des SLIM-Programms, zu- sammen mit einem zielstrebigen Engagement zur Verbesserung der Qualität der Gesetzgebung, da es von ausschlaggebender Bedeutung ist, dem Binnenmarkt einen kohärenten und vereinfachten Rechts- rahmen zu geben, der leicht zugänglich und verständlich ist, und gleichzeitig die Reglementierungslast möglichst gering zu halten; ferner kann in diesem Zusammenhang nicht oft genug betont werden, wie wichtig es ist, daß man die Kräfte des Marktes zur Angleichung der indirekten Steuern und zur Be- seitigung der marktverzerrenden nationalen Subventionen wirken läßt; weitere Verbesserung und Modernisierung des Wettbewerbsrechts und des Rechtes staatlicher Bei- hilfen, insbesondere unter Berücksichtigung der Auswirkungen des Prozesses der Unternehmenszusam- menschlüsse auf den Wettbewerb; Gewährleistung dessen, daß bei der Vollendung des Binnenmarktes ein Gleichgewicht zwischen der Freiheit des Marktes und der Notwendigkeit des Umweltschutzes, des Schutzes der Gesundheit und des Vertrauens der Verbraucher und sozialer und kultureller Prioritäten geschaffen wird, einschließlich der Bereitstellung von Universaldiensten; Betonung der Notwendigkeit einer kohärenten Strategie für eine Internet-Regelung für das, einschließ- lich des elektronischen Handels, des geistigen Eigentums, des Fernabsatzes und des Datenschutzes, um die Verbraucherrechte zu schützen und angemessene Haftungsbestimmungen bei der Entwicklung und dem Funktionieren des Binnenmarktes sicherzustellen; d) Gestaltung des multilateralen Handelssystems durch Verteidigung und Nutzung der Errungenschaften des Binnenmarktes, Festlegung des Standards für den Schutz des geistigen Eigentums und Übernahme einer Vorreiterrolle durch die Festlegung eines kohärenten Konzepts für die Informationsgesellschaft; in diesem Zusammenhang muß ein starkes, kohärentes Konzept für den Transatlantischen Dialog angenommen werden, und Europa muß auf internationaler Ebene eine starke Führungsrolle über- nehmen; Klärung der Stellung des Künstlers, insbesondere in bezug auf Freizügigkeit, Niederlassung und Besteuerung, um die Vielfalt und die Qualität der Kultur im Binnenmarkt zu gewährleisten und zu stärken; e) vor allem Schaffung einer konkreten Rechtsordnung für den Binnenmarkt, die auf dessen Grundsätzen ist, beruht und Ausdruck eines nachhaltigen Gesamtkonzepts ist, das konsequent und kohärent Diskrepanzen zwischen Maßnahmen in verschiedenen Sektoren vermeidet und die vorgenannten Ziele verwirklicht, wobei ein geeignetes Niveau an Harmonisierung durchgeführt wird und gegebenen- falls die Grundsätze der gegenseitigen Anerkennung und des Ursprungslandes angewendet werden; dies alles unbeschadet der Anwendung der in Artikel 299 Absatz 2 des EG-Vertrags vorgesehenen Vorschriften für die Gebiete in äußerster Randlage; 5. weist insbesondere darauf hin, daß Artikel 299 Absatz 2 des EG-Vertrags die Einführung von spezifi- schen Maßnahmen für die Gebiete in äußerster Randlage vorsieht, die diese für die Schwierigkeiten auf- Insellage, geringen Größe und wirtschaftlichen Abhängigkeit von einigen grund ihrer Abgelegenheit, wenigen Erzeugnissen entschädigen sollen; 6. hält es für wesentlich, daß das Parlament in aller Form von der endgültigen Fassung der Strategie für Europas Binnenmarkt, die eine Beschreibung der einzelnen gezielten Aktionen enthalten soll, in Kenntnis gesetzt wird; 7. ist der Auffassung, daß eine angemessene Bewertung des Dokuments erst dann möglich sein wird, wenn die spezifischen Maßnahmen, die die Kommission vorschlagen soll, sowie die Frist für deren Durch- führung bekannt sind; 8. nimmt zur Kenntnis, daß die Kommission es für erforderlich hält, die Regelung der industriellen Eigentumsrechte zu verstärken, und bekräftigt erneut die Notwendigkeit einer raschen Annahme der Ver- ordnung über Design in der Europäischen Union; freut sich über die Absicht der Kommission, die Modernisierung des gemeinschaftlichen Wettbe- 9. werbsrechts voranzutreiben, und ersucht die Kommission, mit der in diesem Bereich begonnenen Aufgabe fortzufahren; wartet auf dem Gebiet der öffentlichen Beihilfen auf die angekündigten Innovationsvor- schläge; hält eine detaillierte Regelung des Universaldienstes in den liberalisierten Bereichen für erforderlich, 10. um Ungleichheiten zwischen den Bürgern beim Zugang zu den öffentlichen Diensten zu vermeiden; beauftragt seine Präsidentin, diese Entschließung dem Rat, der Kommission und den Regierungen 11. der Mitgliedstaaten zu übermitteln


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1935/99 di Nicholas Clegg (ELDR) alla Commissione. Personale della Commissione.

eurovoc_concepts:
European Commission
European official
administrative expenditure (EU)
aid programme
development aid
management
personnel administration

text: 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/33 La Commissione precisa infine che le sue azioni in materia hanno gi(cid:224) prodotto risultati positivi tra i paesi candidati. Per non citare che alcuni esempi sui quali essa ha particolarmente insistito: in Estonia e Lettonia sono stati realizzati miglioramenti sostanziali a livello della naturalizzazione dei cittadini appartenenti alla minoranza russofona e, in Slovacchia, Ł stata adottata la legge relativa all(cid:146)utilizzo delle lingue minoritarie nei contatti ufficiali. Per concludere, la Commissione sottolinea l(cid:146)importanza della sua comunicazione al Consiglio europeo di Colonia riguardante la lotta contro il razzismo, la xenofobia e l(cid:146)antisemitismo nei paesi candidati (1). La Commissione conta sul fatto che la propria azione costante di analisi e di critica della situazione rilevata nei paesi candidati conduca al pieno rispetto dei diritti delle minoranze e alla loro tutela. (1) COM(1999) 256 def. (2000/C 225 E/034) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1935/99 di Nicholas Clegg (ELDR) alla Commissione (4 novembre 1999) Oggetto: Personale della Commissione Quanti nell(cid:146)amministrazione dei programmi di sviluppo e di assistenza dell(cid:146)UE? funzionari a tempo pieno della Commissione sono occupati direttamente o indirettamente Quale percentuale del personale totale della Commissione che lavora a tempo pieno si occupa di tali programmi? Risposta data dal sig. Nielson in nome della Commissione (10 gennaio 2000) In seguito alla recente riorganizzazione dei servizi della Commissione, attualmente nei sei servizi incaricati delle relazioni esterne presso la sede centrale (relazioni esterne, commercio, sviluppo, ampliamento, ufficio per gli aiuti umanitari e servizio comune per le relazioni esterne) lavorano circa 2600 funzionari. Ci(cid:242) rappresenta il 10 % di tutto il personale impiegato nella sede centrale della Commissione. Di questi funzionari, quasi 400 lavorano nella DG Sviluppo, mentre circa altri 900 sono impiegati in altri servizi di relazioni esterne per la cooperazione allo sviluppo e i programmi di assistenza. Inoltre, circa 650 funzionari della Commissione lavorano nelle delegazioni dei paesi terzi. Questo personale Ł impegnato in una vasta serie di funzioni di relazioni esterne, inclusa la gestione dei programmi di aiuti esterni. La distribuzione del personale presso i servizi di relazioni esterne Ł la seguente: Funzionari Personale esterno Totale Sede centrale Relazioni esterne Commercio Sviluppo Ampliamento Servizio comune Ufficio per gli aiuti umanitari Sul campo Delegazioni 666 379 346 214 551 118 2274 654 (1) (2) Il grado 1 degli agenti locali equivale al grado A. END, ausiliari, intØrimaires. 99 65 38 52 126 19 399 765 444 384 266 677 137 2673 agenti locali 28 (1) 682 (2)


title: Bibliografia giuridica dell'integrazione europea : 1998 - II.,Bibliografia jurídica da integração europeia : 1998 - II.,Bibliografía jurídica de la integración europea : 1998 - II.,Bibliographie juridique de l'intégration européenne : 1998 - II.,Euroopan integraatio-oikeuden bibliografia : 1998 - II.,Juridische bibliografie van de Europese integratie : 1998 - II.,Juridisk bibliografi om den europeiska integrationen : 1998 - II.,Juridisk bibliografi over den europæiske integration : 1998 - II.,Legal bibliography of European integration : 1998 - II.,Rechtsbibliographie Europäische Integration : 1998 - II.,Νομική βιβλιογραφία για την ευρωπαϊκή ολοκλήρωση : 1998 - II.

eurovoc_concepts:
EU Member State
European integration
bibliography
legal data processing


title: Résolution du Parlement européen sur le projet de rapport conjoint sur l'emploi 1999, présenté par la Commission  (SEC(1999)1386 - C5-0215/1999)

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU employment policy
European Employment Strategy
employment policy
gender equality

text: 7. 6. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 158/43 Jeudi, 4 novembre 1999 6. Rapport conjoint sur l’emploi 1999 A5-0046/1999 Résolution du Parlement européen sur le projet de rapport conjoint sur l’emploi 1999, présenté par la Commission (SEC(1999)1386 & C5-0215/1999) Le Parlement européen, (cid:1) vu le projet de rapport conjoint sur l’emploi (SEC(1999)1386 (cid:1) C5-0215/1999), (cid:1) vu la recommandation de la Commission relative aux recommandations du Conseil concernant la mise en œuvre des politiques de l’emploi des États membres (COM(1999)445), (cid:1) vu les conclusions de la présidence suite au Conseil européen extraordinaire de Luxembourg des 20 et 21 novembre 1997, au Conseil européen de Cardiff des 15 et 16 juin 1998, au Conseil européen de Vienne des 11 et 12 décembre 1998 ainsi qu’au Conseil européen de Cologne des 3 et 4 juin 1999, (cid:1) vu la résolution du Conseil européen d’Amsterdam du 16 juin 1997 sur la croissance et l’emploi (1), (cid:1) vu la résolution du Conseil européen de Cologne des 3 et 4 juin 1999 relative au pacte européen pour l’emploi, (cid:1) vu sa résolution du 18 novembre 1998 sur la communication de la Commission intitulée «Proposition de lignes directrices pour les politiques de l’emploi des États membres pour 1999» (2), (cid:1) vu sa résolution du 11 mars 1999 sur la communication de la Commission au Conseil, au Parlement européen, au Comité économique et social et au Comité des régions «L’économie de l’Union à l’arrivée de l’euro: promouvoir la croissance, l’emploi et la stabilité» (rapport économique annuel 1999) (3), (cid:1) vu sa résolution du 4 mai 1999 sur la contribution du Parlement européen au pacte européen pour l’emploi et sur la communication de la Commission sur des politiques communautaires en faveur de l’emploi (au sens de l’article 127 du traité CE) (COM(1999)167) (4), (cid:1) vu l’article 2, l’article 3, paragraphe 2, les articles 125, 126, 127, 128, 129 et 130, l’article 137, paragraphe 1, et l’article 141 du traité instituant la Communauté européenne, (cid:1) vu le rapport de la commission de l’emploi et des affaires sociales et les avis de la commission des droits de la femme et de l’égalité des chances et de la commission économique et monétaire (A5-0046/1999), A. B. C. D. (1) (2) (3) (4) considérant que près de 60 millions de personnes vivent dans les États membres en dessous du seuil de pauvreté; que cette réalité met en péril la cohésion sociale et le modèle social européen, considérant que, grâce à ses initiatives en matière de politique de l’emploi, la Communauté a créé, en 1998, 1,8 million d’emplois supplémentaires, mais que le niveau relatif du chômage des jeunes dans les États membres a continué de varier notablement, n’enregistrant aucune amélioration dans deux cas; que, de plus, le taux général de 19,5 % demeure à un niveau inacceptable, de sorte que des efforts considérables et durables demeurent nécessaires pour réduire de manière effective le chômage des jeunes, considérant qu’en 1998, seulement quelques États membres ont réussi à réduire notablement le chô- mage à long terme et que comme dans le passé, la moitié des chômeurs au sein de l’Union européenne est constituée de chômeurs de longue durée et que des mesures préventives doivent être mises en œuvre de manière durable dans l’ensemble des États membres pour réduire ce type de chômage, considérant que moins de la moitié de la population en âge de travailler comprise dans la tranche des 50 à 64 ans exerce une activité et que l’élaboration de stratégies cohérentes pour lutter contre l’exclu- sion des travailleurs âgés du marché du travail s’impose, JO C 236 du 2. 8. 1997, p. 3. JO C 379 du 7. 12. 1998, p. 88. JO C 175 du 21. 6. 1999, p. 296. JO C 279 du 1. 1. 1999, p. 111. C 158/44 Journal officiel des Communautés européennes FR 7. 6. 2000 Jeudi, 4 novembre 1999 E. F. G. H. I. J. K. L. considérant la nécessité de concevoir des régimes d’imposition et de prestations plus favorables à l’emploi, considérant que dans l’ensemble de l’Union, seulement 40 % environ des employés du secteur tertiaire ont une activité, contre plus de 54 % aux États-Unis, la différence représentant l’équivalent de plus de 36 millions d’emplois, et que le potentiel d’emploi dans ce secteur au sein de l’Union européenne n’est donc pas encore totalement épuisé, considérant qu’au cours de la dernière décennie, les taux implicites d’imposition du travail ont aug- menté d’environ 6 points pour atteindre leur niveau actuel de 43 % et que l’adoption de mesures d’allégement fiscal, sans compromettre la stabilité financière des programmes de sécurité sociale d’État, constitue l’une des premières priorités des États membres, considérant que la modernisation de l’organisation du travail, couplée à une réduction effective du temps de travail, peut contribuer à une augmentation de la productivité et de la compétitivité, mais aussi à un accroissement de l’activité et à une amélioration des conditions de vie et de travail, et que par conséquent le développement d’un partenariat pour promouvoir cette modernisation doit être poursuivi, en s’appuyant notamment sur une analyse exhaustive des différentes expériences de réduc- tion du temps de travail en cours, considérant que des initiatives supplémentaires et mieux ciblées doivent être lancées en vue de per- mettre aux personnes handicapées de trouver et de conserver un emploi sur le marché du travail libre et qu’un caractère prioritaire particulier doit être notamment accordé aux politiques de santé et de sécurité visant à prévenir les accidents et les maladies professionnels, considérant que la stratégie d’intégration de l’égalité entre hommes et femmes a été approuvée dans la plate-forme d’action de Pékin, qui invitait les gouvernements et les autres acteurs à promouvoir une politique active et visible d’intégration de la perspective de genre dans l’ensemble des politiques et des programmes, considérant que les engagements des États membres en faveur de l’égalité des chances entre femmes et hommes et en faveur de l’intégration de l’égalité entre hommes et femmes ne se sont pas concrétisés de façon satisfaisante, de sorte qu’il subsiste des obstacles inacceptables (cid:1) d’ordres fiscal, éducatif, culturel et social (cid:1) qui barrent aux femmes l’accès au marché de l’emploi ou les empêchent de pro- gresser sur ce marché, considérant qu’il est nécessaire d’accorder une attention particulière à la qualité de l’emploi, tant du point de vue de la stabilité que de la sécurité, et que des critères tant quantitatifs que qualitatifs doivent être élaborés aux niveaux national et européen, M. considérant qu’il ne faut pas oublier que les marchés du travail européens diffèrent les uns des autres et que des lignes directrices spécifiques peuvent être plus ou moins pertinentes selon les États membres, N. considérant que, dans son projet de rapport conjoint sur l’emploi, la Commission constate des progrès, mais aussi de nombreuses lacunes en ce qui concerne la transposition des lignes directrices pour les politiques d’emploi au niveau national. Conclusions concernant la mise en œuvre du processus de Luxembourg 1. demande à la Commission et au Conseil d’améliorer le lien entre les grandes orientations de politique économique et les lignes directrices pour l’emploi tant du point de vue de leur contenu que de leur calen- drier (en les examinant et les adoptant simultanément), ainsi que la relation entre les comités du Conseil concernés; attend de la Commission et du Conseil qu’ils soumettent en temps utile à l’approbation du Parlement 2. leurs propositions de lignes directrices pour les politiques de l’emploi; 3. considère qu’il serait très utile que le Parlement participe à l’élaboration des lignes directrices pour l’emploi et supervise, conjointement avec la Commission, la mise en œuvre des initiatives européennes pour l’emploi dans les États membres; 7. 6. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 158/45 Jeudi, 4 novembre 1999 4. reconnaît que l’évaluation des lignes directrices pour les politiques de l’emploi nécessite un investis- sement administratif important; mais est d’avis que le cycle d’un an pour la supervision doit être maintenu, afin que les États membres ne relâchent pas leurs efforts pour la promotion de l’emploi; invite le Conseil à adopter sans modification le projet de recommandations proposé par la Commis- 5. sion concernant la transposition des politiques de l’emploi des États membres et invite les États membres à accorder un caractère prioritaire à ces recommandations dans le cadre de leurs plans d’actions nationaux. Conclusions concernant la coordination entre politique de l’emploi et politique économique 6. souligne que la mise en œuvre de l’Union économique et monétaire permettra, dans une très large mesure, d’améliorer les performances économiques et d’instaurer une conjoncture propice à la création de nouveaux emplois; 7. considère qu’il est nécessaire d’améliorer notablement la communication entre les secteurs politiques, et escompte une meilleure entente entre les acteurs des politiques de l’emploi, sociale et économique ainsi que des politiques financière, environnementale et structurelle, et cela tant au niveau national qu’au niveau européen; 8. attend la pleine reconnaissance et une plus forte implication du Parlement européen dans le cadre des procédures institutionnelles existantes pour ce qui concerne l’élaboration et la mise en œuvre du pacte européen pour l’emploi, ainsi que son association totale au dialogue macroéconomique, éventuellement par voie d’accord interinstitutionnel. Conclusions concernant des mesures actives de création d’emplois 9. indique qu’il existe une distinction entre les mesures directes et indirectes de promotion de l’emploi prises par les États membres; attend des États membres qu’ils mettent en œuvre leur politique de l’emploi d’une manière plus équilibrée; appuie la demande formulée par sa commission de l’emploi et des affaires sociales en faveur d’un 10. soutien financier des initiatives d’emploi aux niveaux régional et local; 11. attire l’attention sur le fait que les aides financières et/ou fiscales consenties aux entreprises doivent être mieux contrôlées pour qu’elles contribuent véritablement à la création d’emplois et non aux restructu- rations et délocalisations accompagnées de licenciements. Ces contrôles, auxquels doivent être associés les partenaires sociaux, doivent être réguliers et publics. Conclusions concernant les lignes directrices attire l’attention sur le fait que les mesures destinées à mettre en œuvre les lignes directrices pour les 12. politiques de l’emploi doivent bénéficier à tous les intéressés, mais aussi aux groupes cibles particuliers; invite les États membres à associer plus étroitement les partenaires sociaux à la mise en œuvre des 13. lignes directrices pour les politiques de l’emploi; 14. appuie fortement la proposition relative à une nouvelle ligne directrice sur les technologies de communication et d’information, et fait remarquer que, dans la perspective de sa mise en œuvre, il s’agit là d’une illustration claire du besoin de stimuler les investissements publics et privés dans un esprit plus prospectif; 15. estime qu’il faut renforcer le concept de l’apprentissage tout au long de la vie dans les lignes direc- trices pour l’emploi et invite la Commission à définir des objectifs minimums vérifiables pour la participa- tion de la population active, des différents groupes d’âge et des deux sexes, aux actions de formation continue; 16. invite les États membres à mieux adapter leurs systèmes de formation aux exigences du marché du travail, la formation et le perfectionnement professionnel devant notamment être plus axés sur le secteur des services qui présente un potentiel de croissance élevé; 17. invite la Commission et les États membres à mettre au point des solutions de rechange réalisables à la taxation du travail, comme il a déjà été suggéré dans le Livre blanc «Croissance, compétitivité et emploi» et au sein du groupe de travail Monti sur la fiscalité. C 158/46 Journal officiel des Communautés européennes FR 7. 6. 2000 Jeudi, 4 novembre 1999 Conclusions concernant la stratégie pour l’emploi et la protection sociale estime que le lien entre l’emploi, la qualité de la création d’emplois et la protection sociale doit être 18. renforcé dans le cadre de la stratégie de Luxembourg; 19. requiert des normes sociales minimales communes, non seulement en matière de conditions de travail, mais aussi dans divers autres domaines du droit du travail et du droit social tels que le droit de préavis, l’insertion professionnelle des personnes handicapées et le droit de consultation des salariés pour les affaires concernant l’entreprise; compte également parmi les normes minimales d’information des données relatives à l’évolution des 20. droits à la retraite; 21. demande aux États membres qu’en cas de report de l’âge de la retraite à la suite d’une modification des lois relatives à la sécurité sociale en faveur des sans-emploi, ceux-ci aient la priorité dans le cadre des programmes de réinsertion professionnelle, afin d’éviter qu’ils restent sans travail et sans retraite. Conclusions concernant l’égalité des chances et l’intégration de la dimension de genre 22. invite le Conseil et les États membres à accroître les capacités nationales et à renforcer les cadres juridiques et institutionnels en matière d’intégration de l’égalité entre hommes et femmes dans les poli- tiques de l’emploi; invite le Conseil et les États membres à fixer (cid:1) sur la base de la moyenne des trois États membres 23. les plus performants à cet égard (cid:1) des objectifs au regard desquels on puisse mesurer la participation des femmes aux programmes de formation; 24. invite le Conseil et les États membres à définir un ensemble d’étalons et de critères en matière de mise en œuvre et d’évaluation de l’intégration de l’égalité entre hommes et femmes dans les politiques nationales pour l’emploi; 25. invite le Conseil et les États membres à créer, en matière d’indemnisation, des éléments qui incitent les femmes à travailler, et cela en accordant plus libéralement allocations parentales et allocations familiales et en prenant en compte les coûts de garde des enfants dans la détermination des conditions de ressources mises au bénéfice des allocations aux familles à bas revenus. Conclusions concernant l’évaluation considère l’introduction, notamment au niveau de l’UE, d’objectifs concrets quantifiables, fondés sur 26. des critères de référence, comme une amélioration notable apportée aux lignes directrices pour les poli- tiques de l’emploi, et escompte donc la fixation d’un plus grand nombre d’objectifs européens en rapport avec les lignes directrices existantes; attend de la Commission et des États membres une formulation des objectifs telle qu’une évaluation 27. soit également possible; 28. renouvelle, sur la base des documents présentés par la Commission, sa demande concernant la comparabilité des statistiques nationales, afin de permettre une évaluation uniforme et un contrôle adapté de la mise en œuvre des lignes directrices pour les politiques de l’emploi; 29. invite la Commission et les États membres à rendre comparables, d’ici le début de l’an 2000, leurs systèmes statistiques relatifs aux aspects de la politique de l’emploi aux fins d’évaluation uniforme et de contrôle approprié de l’application des lignes directrices pour les politiques de l’emploi; charge sa Présidente de transmettre la présente résolution à la Commission, au Conseil, au Comité 30. économique et social, au Comité des régions, ainsi qu’aux partenaires sociaux européens. * * *