title: WRITTEN QUESTION E-1934/99 by Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) to the Commission. Progress in implementing the operational programme to combat social exclusion under the Community Support Framework for Greece.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
Greece
marginalisation
operational programme

text: 18. 7. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 203 E/91 (2000/C 203 E/114) WRITTEN QUESTION E-1934/99 by Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) to the Commission (4 November 1999) Subject: Progress in implementing the operational programme to combat social exclusion under the Community Support Framework for Greece From the Commission(cid:146)s answer to one of my previous questions (1) it emerged that there were problems involved in implementing the operational programme to combat social exclusion under the Community Support Framework for Greece and that appropriations were moving very slowly. Can the Commission say what the current take-up rate of scheduled appropriations is? Have the problems associated with the implementation of the programme been overcome and, if not, to what are such long delays attributable? (1) P-3427/97, OJ C 134, 30. 4. 1998, p. 163. Answer given by Mrs Diamantopoulou on behalf of the Commission (2 December 1999) The 1994-1998 take-up rate for the operational programme on combating exclusion from the labour market (1994-1999 Community support framework for Greece) is 34 % in terms of incurred expenditure. According to information from the Greek authorities, approximately 64 % of programme credits had been committed by the end of June 1999 and it is estimated that there will be 100 % credit absorption within the deadlines imposed by the financial implementation provisions in force. There has been significant progress in programme implementation in comparison with the 1994-1997 period. The national accreditation agency was re-established and is at present functioning in a satisfactory way. There have also been improvements in programme monitoring. However, further action would still be required, also under the 3rd Community support framework for Greece, for the reinforcement or creation of appropriate implementing structures in particular labour market mechanisms and support structures. (2000/C 203 E/115) WRITTEN QUESTION E-1936/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Council Subject: Reduced rate of VAT for catering services (4 November 1999) At the extraordinary Ecofin Council held in September 1999, Member States(cid:146) Ministers discussed the list of services which would be eligible for a reduced rate of VAT. That list (cid:129) which will apply from 1 January 2000 (cid:129) contained proposals to include catering services, though these did not gain general approval. As the catering sector is important to countries with a developed tourist industry, will the Council say whether it will include that sector on the list of services to which a reduced rate of VAT may be applied and, if not, why not? Answer (24 January 2000) The Council would remind the Honourable Member that when the Directive on the possibility of applying on an experimental basis a reduced VAT rate on labour-intensive services was adopted, the Council noted a Commission statement whereby the Commission undertook to examine in a positive spirit a request from Portugal to apply a reduced rate of VAT to catering services


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1923/99 från Chris Davies (ELDR) till kommissionen. Svar på parlamentets frågor.

eurovoc_concepts:
European Commission
European Parliament
interinstitutional relations (EU)
operation of the Institutions

formats: html pdf print

text: 20. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170 E/125 det g(cid:228)ller administrativt frihetsber(cid:246)vande. De rapporterade ocks(cid:229) om gott samarbete med Internationella r(cid:246)dakorskommittØn i fr(cid:229)ga om tilltr(cid:228)de till f(cid:246)rvarscentren och en beredvillighet att forts(cid:228)tta med det samarbetet. Slutligen f(cid:246)rklarade de sig redo att ta emot r(cid:228)ttslig hj(cid:228)lp och sakkunskap fr(cid:229)n EU i syfte att ratificera och genomf(cid:246)ra FN-konventionerna. (2000/C 170 E/148) SKRIFTLIG FR¯GA E-1923/99 fr(cid:229)n Chris Davies (ELDR) till kommissionen (4 november 1999) ˜mne: Svar p(cid:229) parlamentets fr(cid:229)gor Hur l(cid:229)ng tid har det i genomsnitt tagit kommissionen att svara p(cid:229) icke-prioriterade skriftliga fr(cid:229)gor 1. som Europaparlamentets ledam(cid:246)ter inl(cid:228)mnat det senaste (cid:229)ret? 2. I vilken utstr(cid:228)ckning motsvarar detta liknande f(cid:246)rfaranden i medlemsstaternas parlament? Vilka f(cid:246)rslag t(cid:228)nker kommissionen l(cid:228)gga fram f(cid:246)r att f(cid:246)rkorta tiden det tar att besvara denna typ av 3. fr(cid:229)gor? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Loyola de Palacio (4 november 1999) Kommissionen gav 3 013 svar p(cid:229) icke-prioriterade fr(cid:229)gor skriftliga fr(cid:229)gor fr(cid:229)n parlamentets ledam(cid:246)- 1. ter under 1998, som i genomsnitt tog sex veckor och fyra dagar f(cid:246)r vart och ett svaren. 2. Kommissionen har inga uppgifter om de fr(cid:229)gor som st(cid:228)llts i medlemsstaternas parlament. Det kan emellertid noteras att kommissionen och de nationella f(cid:246)rvaltningarna inte (cid:228)r riktigt j(cid:228)mf(cid:246)rbara, s(cid:228)rskilt i fr(cid:229)ga om behovet av samordning mellan kommissionens avdelningar, de antagningsf(cid:246)rfaranden som garanterar kollegialt ansvar och kravet p(cid:229) att svara p(cid:229) fr(cid:229)gest(cid:228)llarens spr(cid:229)k. I samband med utn(cid:228)mningen av den nya kommissionen uttryckte den vice ordf(cid:246)rande med ansvar 3. f(cid:246)r kontakterna med parlamentet sin tydliga avsikt att svara snabbare p(cid:229) parlamentets fr(cid:229)gor. Sedan dess har kommissionens interna f(cid:246)rfaranden (cid:228)ndrats, vilket borde leda till en faktiskt f(cid:246)rkortning av den tid det genomsnittligen tar att besvara fr(cid:229)gorna. Kommissonen h(cid:229)ller emellertid med om att det borde vara m(cid:246)jligt att besvara alla skriftliga fr(cid:229)gor inom den sexveckorsperiod som anges i parlamentets arbetsordning och den kommer att forts(cid:228)tta strama upp sina f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r att uppn(cid:229) detta. (2000/C 170 E/149) SKRIFTLIG FR¯GA E-1925/99 fr(cid:229)n Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen (4 november 1999) ˜mne: Best(cid:228)mda uppgifter i anslutning till den unders(cid:246)kning som inletts av den spanska statens st(cid:246)d till elsektorn Juan Manuel Eguiagaray, I ett svar till i det spanska parlamentet den 17 september 1999 ans(cid:229)g den spanska regeringen att den sj(cid:228)tte (cid:246)verg(cid:229)ngsbest(cid:228)mmelsen som i lagen om elsektorn, enligt ordalydelsen i lag nr 50/1998, fastst(cid:228)ller kostnaderna f(cid:246)r (cid:246)verg(cid:229)ng till konkurrens f(cid:246)r elbolag, inte inbegriper n(cid:229)got s(cid:229)dant statligt st(cid:246)d som avses i artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget. ledamot av socialistgruppen,


title: Regulamento (CE) n° 2355/1999 da Comissão, de 4 de Novembro de 1999, que fixa a restituição máxima à exportação de trigo mole no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n° 1707/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

formats: pdf print

text: 5. 11. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 282/9 REGULAMENTO (CE) N. o 2355/1999 DA COMISSÃO de 4 de Novembro de 1999 que fixa a restituição máxima à exportação de trigo mole no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n. o 1707/1999 A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1253/1999 (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1501/95 da Comissão, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execução do Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, no que diz respeito à concessão de restituições à exportação, bem como as medidas a tomar em caso de perturbação, no sector dos cereais (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 2513/98 (4), e, nomeadamente, o seu artigo 4. o, (1) (2) Considerando que, pelo Regulamento (CE) n. o 1707/ /1999 da Comissão (5), alterado pelo Regulamento (CE) n. o 2011/1999 (6); foi aberto um concurso para a restitu- ição e/ou a imposição à exportação de trigo mole para todos os países terceiros; Considerando que o artigo 7. o do Regulamento (CE) n. o 1501/95 prevê que a Comissão pode, com base nas propostas comunicadas, de acordo com o processo previsto no artigo 23. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/ /92, decidir sobre a fixação duma restituição máxima à exportação, tendo em conta os critérios previstos no artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 1501/95; que, neste caso, será (serão) declarado(s) adjudicatário(s) o(s) propo- nente(s) cuja(s) proposta(s) se situa(m) a um nível igual ou inferior ao da restituição máxima, assim como o(s) proponente(s) cuja(s) proposta(s) incide(m) sobre uma imposição de exportação; Considerando que a aplicação dos critérios acima refe- ridos à situação actual dos mercados do cereal em questão leva a fixar a restituição máxima de exportação no montante referido no artigo 1. o; Considerando que as medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Cereais, (3) (4) ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o No que diz respeito às propostas apresentadas de 29 de Outubro a 4 de Novembro de 1999 no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n. o 1707/1999, a restituição máxima à exportação de trigo mole é fixada em 33,47 EUR/t. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 5 de Novembro de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 4 de Novembro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 201 de 31. 7. 1999, p. 55. (6) JO L 248 de 21. 9. 1999, p. 23


title: Komission asetus (EY) N:o 2354/1999, annettu 4 päivänä marraskuuta 1999, sokerialan varastointikustannusten korvausmäärään sovellettavan erityisen valuuttakurssin vahvistamisesta lokakuuksi 1999

eurovoc_concepts:
exchange rate
redemption
storage cost
sugar

text: 5. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 282/7 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2354/1999, annettu 4 päivänä marraskuuta 1999, sokerialan varastointikustannusten korvausmäärään sovellettavan erityisen valuuttakurssin vahvis- tamisesta lokakuuksi 1999 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 13 päivänä syyskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2038/1999 (1), ottaa huomioon maatalouden euromääräisestä valuuttajärjestel- mästä 15 päivänä joulukuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2799/98 (2), 2) ottaa huomioon erityisistä yksityiskohtaisista säännöistä maata- louden muuntokurssin soveltamiseksi sokerialalla 30 päivänä kesäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 1713/ 93 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1642/1999 (4), ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo, että 1) asetuksen (ETY) N:o 1713/93 1 artiklan 2 kohdassa säädetään, että asetuksen (EY) N:o 2038/1999 8 artik- lassa tarkoitettu varastointikustannusten korvausmäärä on muunnettava kansallisiksi valuutoiksi käyttämällä erityistä maatalouden muuntokurssia, saadaan laskemalla pro rata temporis varastointikuukauden aikana sovellettujen maatalouden muuntokurssien keskiarvo; tämä erityinen maatalouden muuntokurssi on vahvistet- tava joka kuukausi edelliseksi kuukaudeksi; 1 päivästä tammikuuta 1999 sovellettavien korvausmäärien osalta joka on samana päivänä käyttöön otettavan maatalouden euromääräisen syytä valuuttajärjestelmän erityisille vahvistaa muuntokurssit valuuttakursseille, joita käytetään euron ja niiden jäsen- valtioiden kansallisten valuuttojen, jotka eivät ole otta- neet yhtenäisvaluuttaa käyttöön, välillä, ainoastaan niille vuoksi ja kyseisten säännösten soveltamisesta seuraa, että erityinen valuuttakurssi, jota käytetään varastointikustannusten korvausmäärän muuntamiseen kansallisiksi valuutoiksi, vahvistetaan lokakuuksi 1999 tämän asetuksen liitteen mukaisesti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla valuuttakurssi, Erityinen käytetään muunnettaessa jota asetuksen (EY) N:o 2038/1999 8 artiklassa tarkoitettu varas- tointikustannusten valuutaksi, vahvistetaan lokakuuksi 1999 tämän asetuksen liitteen mukai- sesti. korvausmäärä kansalliseksi 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 5 päivänä marraskuuta 1999. Sitä sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 1999. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 4 päivänä marraskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 252, 25. 9. 1999, s. 1. (2) EYVL L 349, 24. 12. 1998, s. 1. (3) EYVL L 159, 1. 7. 1993, s. 94. (4) EYVL L 195, 28. 7. 1999, s. 3. L 282/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 11. 1999 4 päivänä marraskuuta 1999 komission asetukseen sokerialan varastointikustannusten korvausmäärään sovellet- tavan erityisen valuuttakurssin vahvistamisesta lokakuuta 1999 LIITE Erityinen valuuttakurssi 1 euro = 7,43364 329,172 8,72811 0,646100 Tanskan kruunua Kreikan drakmaa Ruotsin kruunua Englannin puntaa


title: Europaparlamentets lagstiftningsresolution om kommissionens förslag till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik år 2000 (KOM(1999) 441 — C5-0147/1999 — 1999/0816(CNS))

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU employment policy
EU policy - national policy
employment policy
gender equality
labour market
social dialogue
vocational training

text: C 158/36 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 7. 6. 2000 Torsdag 4 november 1999 II. Kommissionens förslag till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik år 2000 (KOM(1999) 441 ! C5-0147/1999 ! 1999/0816(CNS)) KOMMISSIONENS FÖRSLAG ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 3) Bilaga avdelning I första stycket För att vända utvecklingen av ungdoms- och långtidsarbetslös- heten kommer medlemsstaterna förstärka sina insatser för att utarbeta förebyggande strategier som är inriktade på anställbar- het och som grundar sig på en tidig identifiering av individuella behov. Inom en tidsfrist som varje medlemsstat själv skall fast- ställa och som inte får överskrida tre år. en tidsfrist som kan vara längre i de medlemsstater där arbetslösheten är särskilt hög. skall medlemsstaterna se till att För att vända utvecklingen av ungdoms- och långtidsarbetslös- heten kommer medlemsstaterna förstärka sina insatser för att utarbeta förebyggande strategier som är inriktade på anställbar- het och som grundar sig på en tidig identifiering av individuella behov. Inom en tidsfrist som varje medlemsstat själv skall fast- ställa och som inte får överskrida tre år. en tidsfrist som kan förlängas två år i de medlemsstater där arbetslösheten är särskilt hög. skall medlemsstaterna se till att (Ändringsförslag 4) Bilaga avdelning I. 1 alla ungdomar, 1. innan de varit arbetslösa sex månader, erbjuds en ny start i form av utbildning, omskolning, arbetslivs- erfarenhet, anställning eller andra åtgärder som främjar deras anställbarhet för att effektivt integreras i arbetslivet, alla ungdomar, 1. innan de varit arbetslösa sex månader, erbjuds en ny start I form av utbildning, omskolning, arbetslivs- erfarenhet, anställning eller andra åtgärder som främjar deras anställbarhet för att effektivt och på ett varaktigt sätt integre- ras i arbetslivet, (Ändringsförslag 5) Bilaga avdelning I. 2 2. arbetslösa vuxna, innan de varit arbetslösa i tolv månader, också får erbjudande om en ny start genom någon av de ovan nämnda åtgärderna eller, mer allmänt, genom individuell yrkes- vägledning för att effektivt integreras i arbetslivet. 2. arbetslösa vuxna, innan de varit arbetslösa i tolv månader, också får erbjudande om en ny start genom någon av de ovan nämnda åtgärderna eller, mer allmänt, genom individuell yrkes- vägledning för att effektivt och på ett varaktigt sätt integreras i arbetslivet. (Ändringsförslag 6) Bilaga avdelning I andra stycket Dessa förebyggande åtgärder och åtgärderna för anställbarhet bör kombineras med åtgärder för de långtidsarbetslösas återin- träde på arbetsmarknaden. Dessa förebyggande åtgärder och åtgärderna för anställbarhet för båda målgrupperna, som måste ges likvärdigt stöd, bör kombineras med åtgärder för de långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden. (Ändringsförslag 7) Bilaga avdelning I. 3 3. att anstränga sig att avsevärt öka antalet personer som är föremål för aktiva åtgärder som kan underlätta deras anställbar- het. För att öka andelen arbetslösa som erbjuds utbildning eller varje annan jämförbar åtgärd kommer varje medlemsstat att utifrån sina förutsättningar lägga fast en målsättning om att gradvis närma sig genomsnittet för de tre medlemsstater som har nått de bästa resultaten och minst 20 %, 3. att anstränga sig att avsevärt öka antalet personer som är föremål för aktiva åtgärder som kan underlätta deras anställbar- het. För att öka andelen arbetslösa som erbjuds utbildning eller varje annan jämförbar åtgärd kommer varje medlemsstat att utifrån sina förutsättningar lägga fast en målsättning om att gradvis närma sig genomsnittet för de tre medlemsstater som har nått de bästa resultaten och minst 25 %. Samtidigt skall 7. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 158/37 Torsdag 4 november 1999 KOMMISSIONENS FÖRSLAG ÄNDRINGAR mål för kvinnors deltagande i yrkesutbildningsprogram fastställas på grundval av genomsnittet I de tre medlems- stater som nått de bästa resultaten i detta hänseende, (Ändringsförslag 8) Bilaga avdelning I. 4 andra punkten. för att utarbeta en lämplig strategi för aktivt åldrande som omfattar åtgärder såsom bibehållande av arbetsförmågan, livslångt lärande och andra flexibla arbetsformer, så att även äldre arbetstagare kan stanna kvar och delta aktivt i arbetslivet. för att utarbeta en lämplig strategi för aktivt åldrande som omfattar åtgärder såsom bibehållande av arbetsförmågan, livslångt lärande och andra flexibla arbetsformer, för att därigenom göra det möjligt för äldre arbetstagare om de så önskar stanna kvar i arbetslivet, även på deltid. (Ändringsförslag 9) Bilaga avdelning I. 5 uppmanas arbetsmarknadens parter enträget att på sina 5. olika ansvars- och verksamhetsnivåer, skyndsamt sluta avtal som ökar möjligheterna till utbildning, yrkeserfarenhet, praktik eller andra åtgärder som kan förbättra ungdomars och vuxna arbetslösas anställbarhet och underlätta inträdet på arbetsmark- naden. uppmanas arbetsmarknadens parter enträget att på sina 5. olika ansvars- och verksamhetsnivåer, skyndsamt sluta avtal som ökar möjligheterna till utbildning, yrkeserfarenhet, praktik eller andra åtgärder som kan förbättra ungdomars och vuxna arbetslösas anställbarhet och underlätta inträdet på arbetsmark- så naden. Medlemsstaterna skall snabbt som möjligt skapa förutsättningar och villkor för att sådana avtal skall kunna tillämpas effektivt. sammanhanget i det (Ändringsförslag 10) Bilaga avdelning I. 6 6. kommer både medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter för att stödja utvecklingen av en kompetent och anpass- ningsbar arbetskraft att anstränga sig att utveckla möjligheterna till livslångt lärande, särskilt när det gäller informations- och kommunikationsteknik, och varje medlemsstat kommer att fastställa ett mål, beroende på nationella förhållanden, för del- tagare i sådana åtgärder. Särskild vikt skall fästas vid att för- enkla utbildningsmöjligheterna för äldre arbetstagare. 6. kommer både medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter för att stödja utvecklingen av en kompetent och anpass- ningsbar arbetskraft att anstränga sig att utveckla möjligheterna till livslångt lärande, särskilt när det gäller informations- och kommunikationsteknik, och varje medlemsstat kommer att fastställa ett mål, beroende på nationella förhållanden, för del- tagare i sådana åtgärder. Särskild vikt skall fästas vid att för- enkla utbildningsmöjligheterna för äldre arbetstagare på frivil- lig basis och kvinnor. (Ändringsförslag 11) Bilaga avdelning I. 7 7. förbättra skolsystemets kvalitet för att avsevärt minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid, även ungdomar med inlärningssvårigheter skall ägnas särskild uppmärksamhet, förbättra skolsystemets kvalitet för att avsevärt minska 7. förtid och för att antalet ungdomar som lämnar skolan i skapa förutsättningar för utbildning i yrken med goda framtidsutsikter, även ungdomar med inlärningssvårigheter skall ägnas särskild uppmärksamhet i syfte att på nytt ge dessa ungdomar tillträde till utbildnings- och yrkesutbild- ningssystemet, C 158/38 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 7. 6. 2000 Torsdag 4 november 1999 KOMMISSIONENS FÖRSLAG ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 12) Bilaga avdelning I. 8 8. se till att de unga får bättre förutsättningar att anpassa sig till de tekniska och ekonomiska förändringarna samt kvalifika- tioner som motsvarar arbetsmarknadens behov. Att utveckla och modernisera lärlingssystem, att utarbeta lämplig utbildning i informationsteknik för studerande och lärare och att utrusta skolor med datorer och underlätta studerandes tillgång till Internet före slutet av 2002 bör särskilt uppmärksammas 8. se till att de unga får bättre förutsättningar att anpassa sig till de tekniska och ekonomiska förändringarna samt kvalifika- tioner som motsvarar arbetsmarknadens behov. Att utveckla och modernisera lärlingssystem, att utarbeta lämplig utbildning i informationsteknik för studerande och lärare och att utrusta skolor med datorer och underlätta studerandes tillgång till Internet före slutet av 2002 bör särskilt uppmärksammas i samarbete med arbetsmarknadens parter. Medlemsstaterna skall tydligt uppge vid vilken tidpunkt åtgärderna kommer att ha genomförts. Kvinnliga studerande skall ägnas särskild uppmärksamhet i detta sammanhang. (Ändringsförslag 13) Bilaga avdelning I. 9 fästa särskild vikt vid behov hos 9. funktionshindrade, etniska minoriteter och andra grupper och individer som kan vara missgynnade, samt utarbeta lämpliga förebyggande och aktiva politiska åtgärder som främjar deras integrering på arbetsmarknaden. fästa särskild vikt vid behov hos 9. funktionshindrade (inklusive dem som är sjuka eller skadade på grund av arbetsrelaterade olyckor eller sjukdomar) ! samtidigt som man tar hänsyn till deras förutsättningar ! etniska minoriteter och andra grupper och individer som kan vara missgynnade, åta sig att effektivt förbättra sysselsättnings- utsikterna för dessa grupper genom jämförbara målsätt- ningar samt utarbeta lämpliga förebyggande och aktiva poli- främjar deras som på ett holistiskt sätt tiska åtgärder integrering på arbetsmarknaden. (Ändringsförslag 14) Bilaga avdelning II första stycket För att skapa arbetstillfällen och öka möjligheterna till utbild- ning för ungdomar är det väsentligt att det bildas nya företag och att små och medelstora företag kan växa. Detta måste främjas genom uppmuntran till ökad medvetenhet om före- tagande i samhället och i undervisningsplanerna, genom att skapa klara, stabila och tillförlitliga bestämmelser och genom att förbättra villkoren för utveckling av riskkapitalmarknaderna och för tillgång till aktiemarknaden. Medlemsstaterna bör även lätta och förenkla de administrativa och skattemässiga bördor som tynger de små och medelstora företagen. Denna politik kommer också att stödja medlemsstaternas strävan att hantera svart arbete. Medlemsstaterna kommer därför att För att skapa arbetstillfällen och öka möjligheterna till utbild- ning för ungdomar är det väsentligt att det bildas nya företag och att små och medelstora företag kan växa. Detta måste främjas genom uppmuntran till ökad medvetenhet om och för- måga till företagande i samhället och i undervisningsplanerna, genom att skapa klara, stabila och tillförlitliga bestämmelser och genom att väsentligt förbättra villkoren för utveckling av riskkapitalmarknaderna och för tillgång till kapital- och aktie- marknaderna samt genom att förbättra företagens eget kapital med hjälp av frivilliga modeller för delägande. Med- lemsstaterna skall även lätta och förenkla de administrativa bördorna i samband med att företag startas samt skattemäs- siga bördor som tynger de små och medelstora företagen. Dessa förebyggande och bestraffande instrument kommer också att stödja medlemsstaternas strävan att hantera svart arbete. Medlemsstaterna kommer därför att (Ändringsförslag 15+32) Bilaga avdelning II. 10 10. lägga särskild vikt vid att väsentligt minska de allmänna omkostnaderna och den administrativa bördan för företagen, särskilt för de små och medelstora företagen, särskilt när före- tag startas och när ytterligare arbetskraft anställs, 10. lägga särskild vikt vid att väsentligt minska de allmänna omkostnaderna och den administrativa bördan för företagen i allmänhet, och i synnerhet för de små och medelstora före- tagen kooperativ företag I den sociala ekonomin och 7. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 158/39 Torsdag 4 november 1999 KOMMISSIONENS FÖRSLAG ÄNDRINGAR nystartade företag, särskilt när företag startas och när ytterli- gare arbetskraft anställs, och skall informera varandra i dessa frågor via ett system för s. k. benchmarking. De skall regel- bundet göra information om sina framsteg allmänt till- gängliga, (Ändringsförslag 16) Bilaga avdelning II. 11 11. uppmuntra initiativ till egenföretagande genom att undersöka. i syfte att minska. de hinder som, inom skatte- systemen och de sociala trygghetssystemen, kan försvåra över- gång till egenföretagande eller att bilda småföretag samt genom att främja utbildning som förbereder för företagande och stöd- tjänster som riktas till företagare och blivande företagare. 11. uppmuntra initiativ till egenföretagande genom att undersöka. i syfte att minska. de hinder som, inom skatte- systemen och de sociala trygghetssystemen, kan försvåra över- gång till egenföretagande eller att bilda småföretag samt genom att främja utbildning som förbereder för företagande och stöd- tjänster som riktas till företagare och blivande företagare. Vid utvecklingen av egenföretagandet skall hänsyn tas till könsspecifika hinder. (Ändringsförslag 17) Bilaga avdelning II. 12 främja åtgärder för att fullständigt utnyttja de möjlighe- 12. ter som erbjuds genom att sysselsättning skapas på lokal nivå och i den sociala ekonomin, särskilt inom de nya verksamheter som är kopplade till de behov som marknaden ännu inte har tillfredsställt, genom att. i syfte att minska dem. undersöka eventuella hinder för dessa möjligheter. I detta sammanhang bör den roll och det ansvar som parterna på regional och lokal nivå samt arbetsmarknadens parter har erkännas och understödjas mer allmänt. Dessutom bör de offentliga arbets- förmedlingarnas nya roll att finna lokala sysselsättningsmöjlig- heter och förbättra den lokala arbetsmarknadens funktion utnyttjas till fullo. främja åtgärder för att fullständigt utnyttja de möjlighe- 12. ter som erbjuds genom att sysselsättning skapas på lokal nivå och i den sociala ekonomin, särskilt inom de nya verksamheter som är kopplade till de behov som marknaden ännu inte har tillfredsställt, genom att. i syfte att minska dem. undersöka eventuella hinder för dessa möjligheter. I detta sammanhang bör den roll och det ansvar som lokala och regionala myn- digheter, de övriga parterna på regional och lokal nivå samt arbetsmarknadens parter har erkännas och understödjas mer allmänt. Dessutom bör de offentliga arbetsförmedlingarnas nya roll att finna lokala sysselsättningsmöjligheter och förbättra den lokala arbetsmarknadens funktion utnyttjas till fullo. (Ändringsförslag 18) Bilaga avdelning II. 13 13. utarbeta ramvillkor för att i full omfattning utnyttja sys- selsättningspotentialen inom tjänstesektorn och företagsnära tjänster, till exempel genom att utnyttja den sysselsättnings- potential som informationssamhället och miljösektorn erbjuder för att skapa fler och bättre arbetstillfällen. 13. utarbeta ramvillkor för att i full omfattning utnyttja sys- selsättningspotentialen som jämfört med andra industri- länder ännu inte utnyttjas tillräckligt inom tjänstesektorn och företagsnära tjänster, till exempel genom att utnyttja den sysselsättningspotential som informationssamhället och miljö- sektorn erbjuder för att skapa fler och bättre arbetstillfällen. (Ändringsförslag 44) Bilaga avdelning II. 14 14. i mån av behov och med hänsyn till sin nuvarande nivå fastställa ett mål för en gradvis minskning av den totala skatte- bördan och, där så är lämpligt, ett mål för en gradvis minsk- ning av skattetrycket på arbete och av lönebikostnaderna − sär- skilt för okvalificerat och lågavlönat arbete ( utan att ifrågasätta saneringen av de offentliga finanserna och den finansiella jäm- vikten i de sociala trygghetssystemen. De kommer att, om så är lämpligt, undersöka om det är ändamålsenligt att införa en ener- giskatt eller en skatt på förorenade utsläpp eller varje annan skattemässig åtgärd, 14. med hänsyn till sin nuvarande nivå fastställa målkvoter för en gradvis minskning av den totala skattebördan och, där så är lämpligt, ett mål för en gradvis minskning av skattetrycket på arbete och av lönebikostnaderna utan att ifrågasätta saner- ingen av de offentliga finanserna och den finansiella jämvikten i de sociala trygghetssystemen. De kommer att, om så är lämp- ligt, undersöka om det är på sin plats att införa en energiskatt eller en skatt på förorenade utsläpp eller varje annan skattemäs- sig åtgärd, som upprätthåller den finansiella jämvikten i de sociala trygghetssystemen. C 158/40 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 7. 6. 2000 Torsdag 4 november 1999 KOMMISSIONENS FÖRSLAG ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 19) Bilaga avdelning III första stycket För att främja modernisering av arbetsorganisationen och arbetsformerna bör starka partnerskap utvecklas på alla lämpliga nivåer (Europa, medlemsstaterna, sektorer, lokal nivå och före- tag) och därför För att främja modernisering av arbetsorganisationen och arbetsformerna är det nödvändigt med starka partnerskap på alla lämpliga nivåer (Europa, medlemsstaterna, sektorer, lokal nivå och företag) och därför (Ändringsförslag 20) Bilaga avdelning III. 16 uppmanas arbetsmarknadens parter med kraft att 16. förfarande för att komma överens om och genomföra ett modernisera arbetsorganisationen, däribland flexibla arbetsfor- mer, för att göra företagen produktiva och konkurrenskraftiga och för att uppnå en nödvändig jämvikt mellan flexibilitet och trygghet. Frågor som behandlas kan till exempel vara utbild- ning och omskolning, införande av ny teknik, nya arbetsformer och arbetstidsfrågor som till exempel arbetstid på årsbasis, minskning av arbetstiden, minskning av övertiden, utveckling av deltidsarbete samt möjlighet att erhålla utbildning och göra avbrott i yrkeslivet. 16. uppmanas arbetsmarknadens parter med kraft att inom ramen för sina avtalsförhandlingar komma överens om och genomföra ett förfarande för att modernisera arbetsorganisatio- nen, däribland flexibla arbetsformer, för att göra företagen pro- duktiva och konkurrenskraftiga och för att uppnå en nödvän- dig jämvikt mellan flexibilitet och social trygghet, som även omfattar minimibestämmelser om information till och samråd med arbetstagarna. Frågor som behandlas kan till exempel vara utbildning och omskolning, införande av ny tek- nik, nya arbetsformer och arbetstidsfrågor som till exempel arbetstid på årsbasis, minskning av arbetstiden, minskning av övertiden, utveckling av deltidsarbete samt möjlighet att erhålla utbildning och göra avbrott i yrkeslivet. (Ändringsförslag 45) Bilaga avdelning II. 17 17. kommer varje medlemsstat å sin sida att undersöka lämp- ligheten i att i sin lagstiftning införa typer av kontrakt som är mer anpassningsbara för att ta hänsyn till att sysselsättningen antar allt mer skilda former. Personer som har arbetskontrakt av detta slag bör samtidigt komma i åtnjutande av tillräcklig trygghet och bättre anställningsvillkor, som är förenlig med företagens behov. 17. kommer varje medlemsstat å sin sida att anpassa sin lagstiftning i fråga om typer av kontrakt som är mer anpass- ningsbara för att ta hänsyn till att sysselsättningen antar allt mer skilda former. Personer som har arbetskontrakt av detta slag bör samtidigt, precis som de heltidsanställlda, komma i åtnjutande av tillräcklig trygghet och bättre anställningsvillkor, som är förenlig med företagens behov. (Ändringsförslag 21) Bilaga avdelning III. 18 18. att åter granska de hinder, särskilt skattemässiga, som kan stå i vägen för en investering i mänskliga resurser och de kommer i förekommande fall att planera skattemässiga eller andra incitament för ökad utbildning inom företagen. De skall även granska alla nya bestämmelser och se över det befintliga regelverket för att kontrollera att de bidrar till att reducera de hinder som finns för sysselsättningen samt till att öka arbets- marknadens förmåga att anpassa sig till strukturella föränd- ringar i ekonomin. 18. att undanröja de hinder, särskilt skattemässiga, som kan stå i vägen för en investering i mänskliga resurser och de kom- mer i förekommande fall att planera skattemässiga eller andra incitament för ökad utbildning inom företagen. De skall även granska alla nya bestämmelser och se över det befintliga regel- verket för att kontrollera att de bidrar till att reducera de hinder som finns för sysselsättningen samt till att öka arbetsmarkna- dens förmåga att anpassa sig till strukturella förändringar i eko- nomin. (Ändringsförslag 22) Bilaga avdelning IV första stycket Kvinnor har fortfarande särskilda problem med att få tillträde till arbetsmarknaden, med yrkeskarriären, med inkomsterna av förvärvsarbete och med att förena av yrkesliv och familjeliv. Det är därför viktigt att bland annat: Kvinnor har fortfarande särskilda problem med att få tillträde till arbetsmarknaden, med yrkeskarriären, med inkomsterna av förvärvsarbete och med att förena av yrkesliv och familjeliv. Medlemsstaternas och EU:s sammantagna insatser måste 7. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 158/41 Torsdag 4 november 1999 KOMMISSIONENS FÖRSLAG ÄNDRINGAR inriktas på att minska den nuvarande klyftan mellan könen inom EU med 50 procent i varje medlemsstat inom fem år. Det är därför viktigt att bland annat. se till att aktiva arbetsmarknadsåtgärder görs tillgängliga för kvinnorna i en omfattning som motsvarar deras andel av de arbetslösa,. se till att aktiva arbetsmarknadsåtgärder görs tillgängliga för kvinnorna i en omfattning som motsvarar deras andel av de arbetslösa,. minska negativa incitament i skatte- och bidragssystemet när sådana kan påvisas, eftersom de har negativa effekter på kvinnornas deltagande i arbetslivet,. minska negativa incitament i skatte- och bidragssystemet när sådana kan påvisas, eftersom de har negativa effekter på kvinnornas deltagande i arbetslivet,. ägna särskild uppmärksamhet åt svårigheter som hindrar kvinnor från att starta nya företag eller bli egenföretagare,. ägna särskild uppmärksamhet åt svårigheter som hindrar kvinnor på arbetsmarknaden eller deras tillgång till arbetsmarknaden eller när de vill starta nya företag eller bli egenföretagare,. se till att kvinnor får möjlighet att på ett positivt sätt dra nytta av flexibla arbetsorganisationsformer. se till att kvinnor på begäran får möjlighet att på ett posi- tivt sätt dra nytta av flexibla arbetsorganisationsformer. (Ändringsförslag 23) Bilaga avdelning IV. 19 19. integrera jämställdhetsperspektivet i genomförandet av riktlinjerna inom alla de fyra pelarna. För en meningsfull utvär- dering av denna integrering måste medlemsstaterna se till att det finns adekvata system och förfaranden för insamling av uppgifter. 19. integrera jämställdhetsperspektivet i genomförandet av riktlinjerna inom alla de fyra pelarna. För en meningsfull utvär- dering av denna integrering måste medlemsstaterna se till att det finns adekvata system och förfaranden för insamling av uppgifter. All arbetsmarknadsstatistik bör delas upp efter kön, och medlemsstaterna skall inom ett år utarbeta en rad referensnivåer och kriterier för genomförandet och utvärderingen av denna integrering av jämställdhetsaspek- ter. (Ändringsförslag 24) Bilaga avdelning IV. 20 sträva efter att minska skillnaden mellan kvinnors och 20. mäns arbetslöshetsnivåer genom att aktivt stödja en ökning av sysselsättningen för kvinnor och vidta åtgärder för att åstad- komma en jämvikt mellan kvinnors och mäns representation inom alla verksamhetssektorer och yrken. De kommer också att införa positiva åtgärder för att främja lika lön för lika eller likvärdigt arbete och för att minska inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. För att minska bristen på jämställdhet kom- mer medlemsstaterna även att överväga att i större utsträckning vidta åtgärder för att främja kvinnors ställning. sträva efter att minska skillnaden mellan kvinnors och 20. mäns arbetslöshetsnivåer genom att aktivt stödja en ökning av sysselsättningen för kvinnor och vidta åtgärder för att åstad- komma en jämvikt mellan kvinnors och mäns representation inom alla verksamhetssektorer och yrken. De kommer också att införa positiva åtgärder för att främja lika lön för lika eller likvärdigt arbete och i syfte att undanröja inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. För att minska bristen på jämställdhet kommer medlemsstaterna även att överväga att större utsträckning vidta åtgärder för att främja kvinnors ställning. i (Ändringsförslag 25) Bilaga avdelning IV tredje stycket Den politik som rör avbrott i yrkeslivet, föräldraledighet och deltidsarbete samt som gynnar både flexibla arbetsformer arbetsgivare och arbetstagare är av stor vikt för kvinnor och män. Genomförandet av olika direktiv och avtal mellan arbets- Den politik som rör avbrott i yrkeslivet, föräldrarledighet och deltidsarbete samt som gynnar både flexibla arbetsformer arbetsgivare och arbetstagare är av stor vikt för kvinnor och män. Genomförandet av olika direktiv och avtal mellan arbets- C 158/42 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 7. 6. 2000 Torsdag 4 november 1999 KOMMISSIONENS FÖRSLAG ÄNDRINGAR marknadens parter i dessa frågor bör påskyndas och regelbun- det följas upp. Det måste finnas tillräckligt många kvalitativa tjänster för barnomsorg och vård av anhöriga för att kvinnor och män lättare skall kunna komma in och vara kvar på arbets- marknaden. En rättvis fördelning av familjeansvaret är av av- görande betydelse i detta sammanhang. För att stärka jämställd- heten kommer medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att: marknadens parter i dessa frågor bör påskyndas och regelbun- det följas upp. Det måste med hjälp av jämförbara mål i medlemsstaterna finnas tillräckligt många kvalitativa tjänster för barnomsorg och vård av anhöriga för att kvinnor och män lättare skall kunna komma in och vara kvar på arbets- marknaden. En rättvis fördelning av familjeansvaret är av av- görande betydelse i detta sammanhang. Medlemsstaterna skall se till att öka antalet daghemsplatser och antalet inrättningar för vård av äldre och andra vårdbehövande personer. För att stärka jämställdheten kommer medlems- staterna och arbetsmarknadens parter att: (Ändringsförslag 26) Bilaga avdelning IV. 21 utforma, genomföra och främja en familjevänlig politik, 21. bland annat prismässigt överkomliga, lättillgängliga och hög- kvalitativa vårdtjänster för barn och andra familjemedlemmar samt föräldraledighet och andra tjänstledighetsmöjligheter. utforma, genomföra och främja en familjevänlig politik, 21. bland annat prismässigt överkomliga, lättillgängliga och hög- kvalitativa vårdtjänster för barn och andra familjemedlemmar samt föräldraledighet och andra tjänstledighetsmöjligheter. i samråd med arbetsmarknadens Medlemsstaterna skall parter ge de kvinnor och män som diskrimineras på grund av att de tar ut föräldraledighet laglig rätt till kom- pensation. Europaparlamentets lagstiftningsresolution om kommissionens förslag till riktlinjer för medlems- staternas sysselsättningspolitik år 2000 (KOM(1999) 441 ! C5-0147/1999 ! 1999/0816(CNS)) (Samrådsförfarandet) Europaparlamentet utfärdar denna resolution. med beaktande av kommissionens förslag (KOM(1999) 441),. efter att ha hörts av rådet (C5-0147/1999),. med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,. med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och socialfrågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor samt utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0045/1999). 1. Parlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet, uppmanar rådet att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som 2. parlamentet har godkänt, uppmanar rådet att på nytt höra parlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommis- 3. sionens förslag, 4. uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt


title: QUESTION ÉCRITE E-1948/99 posée par Gérard Deprez (PPE-DE) à la Commission. Méthode de contrôle des traits génétiques.

eurovoc_concepts:
European social policy
genetically modified organism
market approval

text: 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/21 Sur la pØriode actuelle de programmation (1994-1999), la contribution des fonds structurels reprØsente quelque 4 327,5 millions d(cid:146)euros ((cid:224) prix 1999), rØpartis ainsi: RØgion Canarias Martinique Guadeloupe Guyane RØunion A(cid:231)ores Madeira Portugal/REGIS Objectif 1 1 058,1 337,1 357,5 164,9 673,2 696,8 417,8 Total 3 705,4 IC 229,5 60,8 61,3 28,4 115,6 126,5 622,1 Total 1 287,6 397,9 418,8 193,3 788,8 696,8 417,8 126,5 4 327,5 Ces programmes comportent naturellement une part consacrØe aux infrastructures de transport et le rŁglement (CEE) no 2083/93 du Conseil du 20 juillet d(cid:146)Ønergie. Par ailleurs, dans le cas du FEDER, (CEE) no 4254/88 portant dispositions d(cid:146)application du rŁglement 1993 modifiant (CEE) no 2052/88 (3) prØcise dans son article premier (titre I. b), que celui-ci contribue au dØveloppement des rØseaux transeuropØens de transport, d(cid:146)Ønergie et de tØlØcommunications. le rŁglement Enfin, d(cid:146)autres instruments financiers, dont en particulier la Banque europØenne d(cid:146)investissement, financent des projets d(cid:146)infrastructures situØs dans les rØgions ultrapØriphØriques. (1) (2) (3) JO L 228 du 9. 9. 1996. JO L 161 du 29. 6. 1996. JO L 193 du 31. 7. 1993. (2000/C 303 E/018) QUESTION (cid:201)CRITE E-1948/99 posØe par GØrard Deprez (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: MØthode de contr(cid:244)le des traits gØnØtiques (4 novembre 1999) La Commission a-t-elle connaissance de la mise au point par le groupe amØricain de biotechnologie MONSANTO de la mØthode de «contr(cid:244)le des traits gØnØtiques»? Il s(cid:146)agit d(cid:146)une technique qui permet aux agriculteurs d(cid:146)activer ou de dØsactiver certains gŁnes prØsents dans une plante pour pouvoir rØsister aux attaques d(cid:146)un insecte ou aux herbicides. Mais cette activation-dØsactivation n(cid:146)est contr(cid:244)lable que par l(cid:146)application sur les plantes en cause de tel ou tel produit chimique fabriquØ actuellement exclusivement par la mŒme firme, donc celle qui a fourni les semences gØnØtiquement modifiØes. La Commission pourrait-elle prØciser: 1. 2. 3. 4. Si elle a connaissance de cette technique? Si elle dispose de rØsultats d(cid:146)analyses sur d(cid:146)Øventuels risques que ce type de manipulation gØnØtique peut constituer pour les consommateurs de produits alimentaires qui en sont dØrivØs et si ces OGM sont tra(cid:231)ables, dØcelables dans les produits finis? Si elle entend le cas ØchØant autoriser la mise sur le marchØ en Europe d(cid:146)aliments produits (cid:224) partir de semences gØnØtiquement modifiØes selon cette technique? Sinon, comment envisage-t-elle de contr(cid:244)ler que de tels produits ne soient pas distribuØs sur le sol europØen? Si, d(cid:146)une maniŁre plus gØnØrale, (cid:224) quelques semaines de la confØrence ministØrielle de l(cid:146)OMC (cid:224) Seattle et (cid:224) l(cid:146)approche du «Millenium Round», elle entend aborder avec ses homologues la possibilitØ pour l(cid:146)Europe de faire appel au principe de prØcaution, en cas d(cid:146)incertitude scientifique, pour interdire la mise sur son marchØ de produits alimentaires contenant des OGM ou produits (cid:224) partir d(cid:146)OGM, et ce, sans s(cid:146)exposer (cid:224) une procØdure d(cid:146)infraction devant un panel de l(cid:146)OMC? C 303 E/22 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (28 janvier 2000) La Commission a connaissance des «techniques de contr(cid:244)le des traits gØnØtiques». Les semences 1. gØnØtiquement modifiØes suivant ces techniques produisent des plantes aux semences non viables ou permettent d(cid:146)activer ou de dØsactiver par des moyens extØrieurs (produits chimiques, tempØrature, lumiŁre) les gŁnes spØcifiques responsables des traits (cid:224) haute valeur ajoutØe rØsultant des modifications gØnØtiques respectives. Une entreprise a dØclarØ rØcemment qu(cid:146)elle «n(cid:146)investit actuellement aucune ressource dans le dØveloppe- ment de ces technologies, mais (cid:133) qu(cid:146)elle n(cid:146)exclut pas leur dØveloppement et utilisation ultØrieurs en matiŁre de protection gØnØtique ou leurs Øventuels avantages agronomiques». Il est reconnu qu(cid:146)en Europe et aux (cid:201)tats-Unis, l(cid:146)ensemble des grandes entreprises de biotechnologie et plusieurs instituts de recherche dØveloppent activement ces techniques. Il est 2. trop t(cid:244)t pour dØterminer l(cid:146)impact Øventuel de ces techniques sur la santØ humaine et l(cid:146)environnement. Ces techniques sont encore dans la phase de conception ou de dØveloppement et leur commercialisation prendra encore quelques annØes. Quoi qu(cid:146)il en soit, les futurs produits de ces techniques devront Œtre ØvaluØs en ce qui concerne leur sØcuritØ pour la santØ humaine et l(cid:146)environnement, conformØment (cid:224) la lØgislation communautaire, avant leur introduction sur le marchØ communautaire. En fonction de la nature du trait et/ou du produit final, il serait possible d(cid:146)assurer la tra(cid:231)abilitØ de la sØquence d(cid:146)ADN spØcifique (cid:224) ce trait et/ou (cid:224) son produit d(cid:146)expression, et donc d(cid:146)un composØ biologique. 3. La directive 98/95/CE du Conseil, du 14 dØcembre 1998 modifiant, quant (cid:224) la consolidation du marchØ intØrieur, aux variØtØs vØgØtales gØnØtiquement modifiØes et aux ressources gØnØtiques des plantes, les directives 66/400/CEE, 66/401/CEE, 66/402/CEE, 66/403/CEE, 69/208/CEE, 70/457/CEE et 70/458/CEE concernant la commercialisation des semences de betteraves, des semences de plantes fourragŁres, des semences de cØrØales, des plants de pommes de terre, des semences de plantes olØagineuses et (cid:224) fibres et des semences de lØgumes ainsi que le catalogue commun des variØtØs des espŁces de plantes agricoles (1), (cid:224) savoir l(cid:146)ensemble de la lØgislation Øtablie sur les semences, qui doit Œtre mise en (cid:156)uvre pour le 1er fØvrier 2000, prØvoit que la commercialisation de toute variØtØ gØnØtiquement modifiØe d(cid:146)espŁces de plantes agricoles ou vØgØtales ne peut Œtre autorisØe que si «toutes les mesures appropriØes ont ØtØ prises pour Øviter les risques pour la santØ humaine et l(cid:146)environnement». La procØdure d(cid:146)Øvaluation des risques sera Øquivalente (cid:224) celle Øtablie dans la directive du Conseil 90/220/CEE, du 23 avril 1990, relative (cid:224) la dissØmination volontaire d(cid:146)organismes gØnØtiquement modifiØs (2) dans l(cid:146)environnement, en tenant compte des modifications apportØes (cid:224) cette derniŁre directive dans le cadre de la procØdure de rØvision en cours. il est fait rØfØrence aux critŁres et aux principes d(cid:146)Øvaluation Øtablis dans le rŁglement En outre, (CE) no 258/97, du 27 janvier 1997, relatif aux nouveaux aliments et aux nouveaux ingrØdients alimentaires (3). La directive 98/95/CE prØvoit Øgalement que les catalogues officiels nationaux et communautaires des variØtØs de plantes ainsi que les catalogues de vente doivent indiquer clairement toute variØtØ gØnØtique- ment modifiØe. Toutes les Øtiquettes ou documents accompagnant la semence de variØtØs de plantes gØnØtiquement modifiØes sont tenus d(cid:146)indiquer clairement que le produit a ØtØ gØnØtiquement modifiØ. La Commission proposera prochainement des mesures visant (cid:224) Øtendre Øgalement cette exigence en matiŁre d(cid:146)Øtiquetage aux semences importØes. 4. Donnant suite (cid:224) la demande du groupe des huit nations les plus industrialisØes (G8), la Commission a chargØ l(cid:146)OCDE (Organisation pour la coopØration Øconomique et le dØveloppement) de faire le point en matiŁre de biotechnologie et d(cid:146)autres aspects de la sØcuritØ alimentaire. La politique communautaire visant (cid:224) dØterminer les mesures (cid:224) appliquer en vue d(cid:146)atteindre le niveau appropriØ de protection dans les domaines liØs (cid:224) la sØcuritØ de l(cid:146)environnement et de l(cid:146)alimentation humaine et animale, repose sur les connaissances scientifiques actuelles et le principe de prØcaution. Les prØsidents Prodi et Clinton ont dØj(cid:224) lancØ une initiative pour un nouveau dialogue sur les questions de biotechnologie, reposant sur des discussions engagØes dans le cadre du partenariat Øconomique transatlantique. (1) (2) (3) JO L 25 du 1. 2. 1999. JO L 117 du 8. 5. 1990. JO L 43 du 14. 2. 1997


title: Housing conditions for the elderly in the EU.

eurovoc_concepts:
EU Member State
elderly person
housing
population statistics


title: WRITTEN QUESTION E-1926/99 by Laura González Álvarez (GUE/NGL) to the Commission. Shortcomings in the Casa de Campo improvement project in Madrid.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Community of Madrid
protected area

text: 13. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 46 E/1 I (Information) EUROPEAN PARLIAMENT WRITTEN QUESTIONS WITH ANSWER (2001/C 46 E/001) WRITTEN QUESTION E-1926/99 by Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) to the Commission (4 November 1999) Subject: Shortcomings in the (cid:145)Casa de Campo(cid:146) improvement project in Madrid On 31 March, 20 November 1997 and, more recently, 1 October 1999, the civic association (cid:145)Save the Casa de Campo(cid:146) wrote to DG XVI of the Commission setting out the numerous shortcomings that, in their opinion, were affecting the implementation of project 95. 11. 61. 021-E relating to the (cid:145)development of degraded areas and general improvements to the environment of the Casa de Campo park(cid:146), financed by the Cohesion Funds and carried out by Madrid city council(cid:146)s environmental department. In particular, the two much trumpeted dams in the Meaques river built in the first phase of the project; these simply turned into foul-smelling stagnant ponds producing hordes of mosquitoes, quite contrary to their initial purpose, as provided for in the project, namely keeping the watercourse biologically clean. These two dams were later destroyed. Furthermore, on 28 February 1998, the Madrid city council approved the Second Integrated Improvement of Madrid Scheme, also financed by the Cohesion Fund, which included various plans relating to the conditioning of the Meaques river, at a cost of 388 million pesetas, and the construction of four more dams. Could the Commission check whether the construction and destruction of these dams has not been paid for twice over? Has the project been delayed, and if so, for what reason? What are the reasons for modifying the project to include the creation of new car parks, instead of implementing measures to control the risk of soil erosion? Why have historical and environmental features not been restored as in the case of the historical adobe wall built in the 18th Century? Why has the daily traffic flow of more than 50 000 cars across the Casa de Campo park not been restricted, in view of its detrimental effect on the environment? Supplementary answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (19 April 2000) In the first phase of the project, the Commission part-financed two small dams. On the basis of new hydrological studies the responsible authorities considered these dams inadequate and proposed, in the second phase, the construction of five lagoon areas as a natural purification system. The Commission will examine the results of this proposal. C 46 E/2 Official Journal of the European Communities EN 13. 2. 2001 All payments by the Commission are based on the specific items listed in the decision, which means that assistance cannot be provided twice for the same expenditure. The first phase of the project was finished according to the timetable drawn up when the part-financing decision was adopted. Car parks were provided for in the initial decision to prevent vehicles parking in the protected areas. The rebuilding of the boundary wall of the park is included in the second phase of the project and is largely complete. The two phases of the project made no provision for a ban on traffic on the road system in the (cid:145)Casa de Campo(cid:146) park. (2001/C 46 E/002) WRITTEN QUESTION E-2036/99 by Glyn Ford (PSE) to the Commission (3 November 1999) Subject: Knorr Bremse and European funding Knorr Bremse has announced several hundred redundancies in Kingswood, Bristol (UK), in order to transfer work to its factories in France, Italy or Germany and Hungary. Can the Commission say whether any financial assistance of any kind has been asked for by this company or given to this company for job creation in France, Italy or Germany or through TACIS and PHARE programmes in Hungary? Supplementary answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (3 May 2000) According to information from the European Social Fund Mission in France, in 1997 and 1998 the Knorr Dahl Freinage branch in Lisieux (Lower Normandy) received financial assistance under Objective 4 for training (improving skills in various fields) amounting to FRF 909 000. This assistance was not aimed at job creation, to which the Honourable Member refers in his question. In Berlin, Germany, Hasse & Wrede GmbH, a subsidiary company of Knorr Bremse AG, received DEM 533 000 for investments in machinery and equipment, mainly in order to retain existing jobs. In Italy this company received no Community part-financing. As far as the Commission is aware, Knorr Bremse has never asked for or benefited from Community assistance through the P programme in Hungary, and this country is not eligible for the T programme. Finally, Knorr Bremse received no funding under the Community initiatives A or E. (2001/C 46 E/003) WRITTEN QUESTION E-2629/99 by Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) and Gian Gobbo (TDI) to the Commission (12 January 2000) Subject: Participation of the President of the Commission, Romano Prodi, in the international summit of the left On Saturday 20 and Sunday 21 November 1999, Romano Prodi, in the capacity of President of the Commission, participated in the international summit of left-wing leaders, together with Jospin, D(cid:146)Alema, Clinton, Blair et al


title: Utkast till kommissionens beslut om slutande av ett avtal mellan Europeiska kol- och stålgemenskapen och Republiken Kazakstan om handel med vissa stålprodukter

eurovoc_concepts:
ECSC
Kazakhstan
iron and steel product
trade agreement


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1926/99 af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen. Manglende opfyldelse af projektet til genopretning og forbedring af parken Casa de Campo i Madrid.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Spain
complaint to the Commission
decontamination
environmental protection

text: C 170 E/126 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 6. 2000 Desuden, fastholder den spanske regering, har Kommissionen anmodet om bestemte oplysninger, som den har f(cid:229)et tilsendt, og i łjeblikket forts(cid:230)tter forhandlingerne med hensyn til beregningen af omkostningerne ved overgangen til fri konkurrence, men disse drłftelser omfatter ikke begrebet omkostninger ved overgang til fri konkurrence, som anerkendes fuldt ud af Kommissionen. I betragtning af disse us(cid:230)dvanlige oplysninger bedes Kommissionen svare p(cid:229) fłlgende: (cid:129) Er Kommissionen enig i den spanske regerings opfattelse af, at omkostningerne ved overgang til fri konkurrence ikke skulle v(cid:230)re statsstłtte? (cid:129) Havde den spanske regering den 17. september 1999 fremsendt alle de oplysninger, som Kommis- sionen havde bedt om? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (19. november 1999) Kommissionen har allerede meddelt Spanien, at den indledningsvis betragter »omkostningerne ved over- gang til fri konkurrence« som statsstłtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anfłrte betydning (tidligere artikel 92). Sagen er derfor blevet registreret som ikke anmeldt stłtte. I den beslutning af 8. juli 1999 om en overgangsordning, som Spanien indgav i henhold til artikel 24 i Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 96/0092/EF af 19. december 1996 om f(cid:230)lles regler for det indre marked for elektricitet (1), anfłres det i punkt 2. 2. 3 og 3. 2, at dette spłrgsm(cid:229)l skal undersłges p(cid:229) grundlag af konkurrencereglerne, is(cid:230)r EF- traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Der er tale om en indledende vurdering, idet Kommissionens endelige holdning fastl(cid:230)gges i den endelige beslutning. Kommissionen er regelm(cid:230)ssigt i kontakt med de spanske myndigheder vedrłrende dette spłrgsm(cid:229)l. Den 17. september 1999 havde den ikke modtaget alle de nłdvendige oplysninger for at tr(cid:230)ffe sin beslutning i denne sag. (1) EFT L 27 af 30. 1. 1997. (2000/C 170 E/150) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1926/99 af Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) til Kommissionen (4. november 1999) Om: Manglende opfyldelse af projektet til genopretning og forbedring af parken Casa de Campo i Madrid Den 31. marts og den 20. november 1997 samt for nylig, den 1. oktober 1999, henvendte borgersam- menslutningen til bevarelse af Casa de Campo, »Salvemos la Casa de Campo«, sig skriftligt til Kommis- sionens generaldirektorat XVI for at głre opm(cid:230)rksom p(cid:229) den efter deres opfattelse manglende opfyldelse af projekt 95. 11. 61. 021-E vedrłrende genopretning af nedslidte omr(cid:229)der og forbedring af miljłet i parken Casa de Campo, som finansieres af Samhłrighedsfonden og udfłres af Madrid kommunes miljłafdeling. Borgersammenslutningen henviste specielt til opfłrelsen af to d(cid:230)mninger ved b(cid:230)kken Meaques i projektets fłrste fase, som senere blot blev til opstemmede ildelugtende damme med store m(cid:230)ngder myg, ganske i modstrid med hovedform(cid:229)let, nemlig en biologisk rensning af b(cid:230)kken som fastlagt i projektet. Disse to d(cid:230)mninger er senere blevet łdelagt. P(cid:229) den anden side vedtog Madrids byr(cid:229)d den 28. februar 1998 den anden samlede saneringsplan for Madrid, der ogs(cid:229) finansieres af Samhłrighedsfonden. Denne plan omfatter bl. a. forskellige foranstaltninger i forbindelse med Meaques-b(cid:230)kken til et belłb af 388 millioner pesetas, herunder opfłrelse af fire andre d(cid:230)mninger. 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/127 Kan Kommissionen undersłge, om ikke der er sket en fordobling af betalingerne i forbindelse med opfłrelse og łdel(cid:230)ggelse af disse d(cid:230)mninger? Har der v(cid:230)ret forsinkelser i gennemfłrelsen af dette projekt, og hvad er (cid:229)rsagen hertil? Hvad er (cid:229)rsagen til, at projektet er blevet (cid:230)ndret, s(cid:229)ledes at der etableres nye parkeringspladser i stedet for, at man bremser risikoen for tab af naturlige jordarealer og for erosion? Hvorfor er der endnu ikke blevet gjort forsłg p(cid:229) at bevare historiske og miljłm(cid:230)ssige elementer som f. eks. den historiske mur fra det XVIII. (cid:229)rhundrede? Hvorfor har man ikke begr(cid:230)nset trafikken p(cid:229) over 50. 000 kłretłjer, som dagligt kłrer gennem Casa de Campo og har en skadelig indvirkning p(cid:229) miljłet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (26. november 1999) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (2000/C 170 E/151) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1929/99 af Jan Wiersma (PSE) til Kommissionen (4. november 1999) Om: Behandlingen af roma i Den Tjekkiske Republik Har Kommissionen kendskab til kommunalbestyrelsens planer i den tjekkiske kommune Usti Nad Labem om at opfłre en mur i et beboelseskvarter for at adskille den del af kvarteret, hvor der bor roma, fra den del, hvor der ikke bor roma? Er disse planer efter Kommissionens opfattelse i strid med de kriterier, ansłgerlandene skal opfylde, som blev vedtaget i Kłbenhavn? Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald tr(cid:230)ffe? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (23. november 1999) Kommissionen er bekendt med, at det lokale byr(cid:229)d i byen Usti nad Labem den 15. september 1999 vedtog at bygge en mur i en af byens gader for at adskille Roma-sigłjnerne fra de andre beboere i gaden. Muren blev bygget den 13. oktober 1999 p(cid:229) trods af protester fra den tjekkiske regering, og skłnt deputeret- kammeret samme dag havde vedtaget at annullere de lokale myndigheders beslutning. Den 18. oktober 1999 udn(cid:230)vnte den tjekkiske regering ved en resolution en repr(cid:230)sentant for regeringen indenrigsviceminister Pavel Warecky til at forhandle med de lokale myndigheder om en holdbar lłsning p(cid:229) problemet i overensstemmelse med deputeretkammerets afgłrelse. I denne resolution anmodede den tjekkiske regering ogs(cid:229) vicepremierminister og formand for den r(cid:229)dgivende forsamling Pavel Rychetsky om at drłfte regeringens skridt med repr(cid:230)sentanter for Roma-samfundet og informere de diplomatiske missioner fra de stater, der har kontaktet den tjekkiske regering, om dette spłrgsm(cid:229)l. Den tjekkiske regering har udtalt, at det er dens hensigt at lłse problemet inden Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Helsinki i december 1999. Umiddelbart efter murens opfłrelse udtrykte Kommissionen sin bekymring over situationen i Usti nad Labem, og den fłlger udviklingen nłje. Kommissionen fłrer en fortsat dialog med de tjekkiske myndighe- der om dette spłrgsm(cid:229)l og stłtter fuldt ud Den Tjekkiske Republiks indsats for at finde en lłsning, der sikrer Roma-minoriteten den nłdvendige respekt og beskyttelse


title: 1999/751/EF: Kommissionens beslutning af 4. november 1999 om bemyndigelse af visse medlemsstater til at fastsætte undtagelser fra visse bestemmelser i Rådets direktiv 77/93/EØF for så vidt angår læggekartofler med oprindelse i Canada (meddelt under nummer K(1999) 3541) (Kun de spanske, græske, italienske og portugisiske udgaver er autentiske)

eurovoc_concepts:
Canada
derogation from EU law
originating product
plant health legislation
potato

text: L 299/36 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 11. 1999 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 4. november 1999 om bemyndigelse af visse medlemsstater til at fastsætte undtagelser fra visse bestemmelser i Rådets direktiv 77/93/EØF for så vidt angår læggekartofler med oprindelse i Canada (meddelt under nummer K(1999) 3541) (Kun de spanske, græske, italienske og portugisiske udgaver er autentiske) (1999/751/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckermann og Kotthoff) Davis et al. ; under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets direktiv 77/93/EØF af 21. december 1976 om foranstaltninger mod indslæbning i Fælles- skabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet (1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 1999/53/EF (2), særlig artikel 14, stk. 1, (6) under henvisning til anmodninger fra Italien og Portugal, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) I henhold til direktiv 77/93/EØF må kartoffelknolde med oprindelse på det amerikanske kontinent i princippet ikke føres ind i Fællesskabet; direktiv 77/93/EØF tillader dog undtagelser fra nævnte regel, for så vidt det fastslås, at der ikke er risiko for spredning af skadegørere; i Italien og Portugal er der tradition for plantning og dyrkning af læggekartofler af visse nordamerikanske sorter til produktion af spisekartofler; en del af forsy- ningen med læggekartofler af disse sorter dækkes ved indførsel fra Canada; ved beslutning 96/6/EF (3), 97/89/EF (4), 98/92/EF (5) og 1999/50/EF (6) godkendte Kommissionen undtagelser på grundlag af princippet om »sygdomsfri arealer«, og for så vidt visse tekniske betingelser, der skulle forebygge risi- koen for skadegørere, blev overholdt; denne godkendelse udløb den 31. marts 1999; Kommissionen betingede sig endvidere, at disse undta- gelser skulle gøre det muligt at få bekræftet, om prin- cippet om »sygdomsfri arealer« virkede efter hensigten; spredning af (5) det er kendt, at Canada stadig ikke er helt fri for potato tuber viroid og Clavibacter michiganensis spindle (1) EFT L 26 af 31. 1. 1977, s. 20. (2) EFT L 142 af 5. 6. 1999, s. 29. (3) EFT L 2 af 4. 1. 1996, s. 24. (4) EFT L 27 af 30. 1. 1997, s. 45. (5) EFT L 18 af 23. 1. 1998, s. 30. (6) EFT L 16 af 21. 1. 1999, s. 31. (7) (8) ifølge oplysninger fra Canada har Canada videreudviklet sit program for udryddelse af disse skadegørere i provin- serne New Brunswick og Prince Edward Island; det må antages, at programmet for udryddelse af potato spindle tuber viroid nu er fuldt ud effektivt i ovennævnte provinser, og at programmet for udryddelse af Clavi- bacter michiganensis ssp. sepedonicus nu stort set er effektivt i visse områder af Prince Edward Island og New Brunswick; i 1998 blev der ikke indberettet forekomst af denne sygdom i nogen af markerne med læggekartofler i ovennævntte provinser, og der var ingen laboratoriefund af Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus i nogen af læggekartofler fra nogen af ovennævnte partierne af provinser; sygdommen er ikke blevet bekræftet i de prøver, der er udtaget af læggekartofler med oprindelse på Prince Edward Island og i New Brunswick og impor- teret i henhold til beslutning 1999/50/EF; der er således ikke tilstrækkelig meget, der taler imod, at ovennævnte princip om »sygdomsfri arealer« på Prince Edward Island kan virke efter hensigten, og således heller ikke imod, at de i Canada iværksatte bestemmelser anerkendes som ligestillet med EF-bestemmelserne om bekæmpelse af Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus; det kan således fastslås, at der ikke er risiko for spred- ning af de pågældende skadegørere, for så vidt læggekar- toflerne har oprindelse i områder, som på grundlag af en videnskabelig konstatering er erklæret fri for både potato spindle tuber viroid og Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus, og visse særlige tekniske betingelser over- holdes; Kommissionen vil sørge for, at Canada stiller alle de tekniske oplysninger til rådighed, der er nødvendige for at overvåge, hvordan de beskyttelsesforanstaltninger, der kræves efter nævnte tekniske betingelser, fungerer, og for at vurdere, hvordan det ovennævnte princip om »sygdomsfrie arealer« virker; 20. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 299/37 (8a) (9) i direktiv 77/93/EØF i henhold til artikel 14, stk. 1, gælder den enkelte bemyndigelse for hele eller en del af EF's område på betingelser, som tager højde for risikoen for spredning af skadegørere; risikoen for, at Clavibacter michiganesis ssp. sepedonicus får fodfæste og breder sig, er stor i områder med regn og kulde; undtagelsen bør derfor ikke gælde for medlems- stater, som er særligt udsatte for sådanne risici, dvs. Østrig, Belgien, Danmark, Finland, Frankrig, Tyskland, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige; bemyndigelsen bør derfor ikke gælde for ovennævnte medlemsstater under hensyn til landbrugsmæssige og økologiske forhold; forskellene i (10) der bør derfor gives bemyndigelse til at fastsætte undta- gelser for de næste tre høstår, for så vidt ovennævnte betingelser indgår i sådanne undtagelser, og uden at det tilsidesætter Rådets direktiv 66/403/EØF (1), senest ændret ved direktiv 98/111/EF (2), og Rådets direktiv 70/457/EØF (3), senest ændret ved direktiv 98/96/EF (4); (11) de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 1. Den Hellenske Republik, Kongeriget Spanien, Den Italienske Republik og Den Portugisiske Republik bemyndiges herved til på de i stk. 2 fastsatte betingelser at fastsætte undta- gelser fra artikel 4, stk. 1, i direktiv 77/93/EØF for så vidt angår kravene i bilag III, del A, nr. 10, og fra artikel 5, stk. 1, og artikel 12, stk. l, litra a), tredje led, i nævnte direktiv for så vidt angår kravene i direktivets bilag IV, del A, afsnit I, punkt 25. 2 og 25. 3, for læggekartofler af sorterne »Atlantic«, »Donna«, »Kennebec«, »Russet Burbank«, »Sebago« og »Shepody« med oprindelse i Canada. Ud over de krav, der er fastsat i bilag I, II og IV til direktiv 2. 77/93/EØF vedrørende kartofler, skal følgende betingelser være opfyldt: a) Læggekartoflerne skal være avlet på marker i områder af Prince Edward Island eller New Brunswick, som af »Cana- dian Food Inspection Agency« officielt er erklæret fri for både potato spindle tuber viroid og Clavibacter michiga- nensis ssp. sepedonicus, og som opfylder følgende betin- gelser, uanset om markerne dyrkes af producenter inden for eller uden for området: i) områderne skal enten: — bestå af marker, der ejes eller forpagtes af mindst tre forskellige kartoffelproducenter, eller — omfatte et areal på mindst 4 km2, der er helt omgivet af vand eller af marker, hvor de pågældende skadegørere ikke er konstateret inden for de fore- gående tre år ii) alle de i området avlede kartofler skal være første gene- ration af læggekartofler af kategorien »Pre-elite«, »Elite I«, »Elite II« eller »Elite III«, som er avlet i centre, der er kvalificeret til avl af læggekartofler af kategorierne »Pre- elite« eller »Elite I«, og som er officielle centre eller officielt udpegede centre og kontrolleres i dette øjemed iii) det areal, der anvendes til avl af kartofler, som ikke er endeligt certificeret som læggekartofler, må ikke over- stige en femtedel af det areal, som anvendes til avl af kartofler, der er certificeret som læggekartofler iv) systematiske og repræsentative årlige undersøgelser, der i mindst de fem foregående år under de rette betingelser for påvisning af de pågældende skadegørere er blevet foretaget på alle kartoffelmarker i området og af kartofler, som er høstet der, herunder passende labora- torieundersøgelser, må ikke have vist positive resultater imod at erklære områderne eller andet, der sygdomsfrie taler v) der skal lovgivningsmæssigt, administrativt eller på anden måde være truffet foranstaltninger til sikring af: — at kartofler med oprindelse i andre områder af Canada end dem, der er erklæret sygdomsfrie, eller i lande, hvor de pågældende skadegørere vides at fore- komme, ikke kan føres ind i sådanne områder — at hverken kartofler med oprindelse i eller beholdere, sådanne områder emballeringsmaterialer, køretøjer eller håndterings-, sorterings- eller klargø- ringsudstyr, som anvendes der, kan komme i berø- ring med kartofler med oprindelse i andre områder end dem, der er erklæret sygdomsfrie, eller materiel som angivet ovenfor, der anvendes der. Denne bestemmelse finder også anvendelse, når marker i de områder, der er erklæret sygdomsfrie, dyrkes af producenter uden for disse områder, eller når produ- center inden for disse områder dyrker marker, som er beliggende uden for områderne. vi) »Canadian Food Agency« giver Inspection Kommissionen en udførlig liste over de områder, der er erklæret sygdomsfrie, dokumenteret ved hjælp af et kort over de pågældende provinser, som ajourføres hvert år, og er markeret. områdernes geografiske fordeling hvorpå (1) EFT 125 af 11. 7. 1966, s. 2320/66. (2) EFT L 28 af 4. 2. 1998, s. 42. (3) EFT L 225 af 12. 10. 1970, s. 1. (4) EFT L 25 af 1. 2. 1999, s. 27. b) Læggekartoflerne skal være officielt certificeret som lægge- kartofler, der mindst opfylder betingelserne for kategorien »Foundation«. L 299/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 11. 1999 c) Der skal officielt udtages prøver af hvert parti bestemt til udførsel til EF. Et parti må kun bestå af knolde af en enkelt sort og klasse avlet af et enkelt center og med samme referencenummer. Prøverne undersøges af officielle labora- torier for eventuel forekomst af potato spindle tuber viroid eller Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus. Prøverne til påvisning af potato spindle tuber viroid skal være knolde eller blade fra de planter, hvorfra kartoflerne i partiet kommer. Til påvisning af Clavibacter michiganesis ssp. sepe- donicus udtages en prøve på mindst 200 knolde af hvert parti på 25 tons eller derunder. Undersøgelserne skal omfatte hele prøven og foregå efter følgende metoder: — for så vidt angår potato spindle tuber viroid: Reverse- page-metoden eller c-DNA-krydsningsmetoden — for så vidt angår Clavibacter michiganensis ssp. sepedo- nicus: mindst den metode til påvisning og diagnostice- ring af ringbakteriose i partier af kartoffelknolde, der er fastsat i Rådets direktiv 93/85/EØF (1). d) Der skal lovgivningsmæssigt, administrativt eller på anden måde være truffet foranstaltninger til sikring af: — at certificeringsmyndigheden (dvs. Canadian Food Inspection Agency) direkte fører tilsyn med og foretager kontrol af prøvetagningsprocessen, dvs. indsamling, påsætning af mærkesedler og plombering, og etikette- ringssystemet ved hjælp af hensigtsmæssige procedurer regnskabsaflæggelse for etiketter, således at det for sikres, at der for hvert parti i hver sending, der afskibes til EF, er anvendt en nummereret etiket, som er hæftet på sækkene særskilt fra certificeringsetiketterne, og at farvekoden for en bestemt importør i importmedlems- staten er anvendt — at der på det tidspunkt, hvor fartøjet lastes, sættes to plomberede sække med kartofler af hvert parti, der afskibes til EF, til side, som opbevares særskilt under Canadian Food Inspection Agency's jurisdiktion, i det mindste indtil resultaterne af de i litra i) nævnte under- søgelse foreligger — at partierne holdes adskilt på alle stadier, også under transporten, i det mindste indtil de leveres til de i litra f) nævnte importører. e) Det krævede sundhedscertifikat udstedes separat for hver sending, og kun hvis det af de pågældende videnskabsmænd er blevet konstateret, at de i litra c) omhandlede undersø- gelser ikke har givet anledning til mistanke om eller påvis- ning af forekomst af potato spindle tuber viroid eller Clavi- bacter michiganensis ssp. seedonicus i sendingen, og navnlig at IF-prøven har været negativ. I certifikatet under »Supple- rende erklæring« angives, at de i litra a), b) og c) anførte betingelser er opfyldt, sammen med navnet på det eller de læggekartofler, og de centre, som har avlet partierne af ii), nævnte center og antallet af sække. relevante certificeringsnumre på partierne af læggekartofler samt navnet på det i litra a) nævnte område og det i litra a), nr. I certifikatet under »Kollienes mærke« angives farvekoden for en bestemt importør i importmedlemsstaten sammen med nærmere oplysninger om den nummererede etiket, der er anvendt til hvert parti læggekartofler i hver sending. Dokumenter, der er knyttet til nævnte sundhedscertifikat som en integrerende del af certifikatet, skal nøje svare til certifikatet, både med hensyn til varebeskrivelse og varemængde. f) Inden kartoflerne føres ind i EF, skal importøren i tilstræk- keligt god tid i forvejen give de officielle ansvarlige organer i den pågældende medlemsstat meddelelse om, at kartoflerne føres ind i EF, og denne medlemsstat skal derefter straks underrette Kommissionen om meddelelsen i enkeltheder med angivelse af: — sort — mængde — den oplyste importdato — navn og adresse på de virksomheder, der importerer kartoflerne, og de virksomheder, der er registreret i henhold til Kommissionens direktiv 93/50/EØF (2). Ændringer af de ovenfor nævnte angivelser, der foretages efter den nævnte forudgående meddelelse, straks meddeles Kommissionen af den pågældende medlemsstat. skal importøren bekræfte oplysnin- På importtidspunktet skal gerne i ovennævnte forudgående meddelelse over for de officielle ansvarlige organer i den pågældende medlemsstat. g) Kartoflerne må kun føres ind i EF via følgende lossehavne: — Genova — La Spezia — Livorno — Napoli — Ravenna — Salerno — Savona — Aveiro — Lissabon — Porto. h) Undersøgelserne i henhold til artikel 12 i direktiv 77/ 93/EØF skal foretages af de i direktivet nævnte officielle ansvarlige organer. Uden at det berører det tilsyn, der omhandles i direktivets artikel 19a, stk. 3, andet led, første valgmulighed, beslutter Kommissionen, i hvilket omfang de inspektioner, der er nævnt i direktivets artikel 19a, stk. 3, andet led, anden valgmulighed, skal integreres i kontrolpro- grammet i henhold til direktivets artikel 19a, stk. 5, litra c). (1) EFT L 259 af 18. 10. 1993, s. 1. (2) EFT L 205 af 17. 8. 1993, s. 22. 20. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 299/39 De officielle ansvarlige organer og i givet fald de i artikel 19a, stk. 3, nævnte eksperter skal kontrollere de virksom- heder, der importerer kartoflerne, for at bekræfte oplysnin- gerne om de mængder kartofler, der er importeret fra Canada, farvekoderne, de nummererede etiketter og de virk- somheder, som skal lægge kartoflerne, og som er registreret i henhold til direktiv 93/50/EØF. i) De officielle ansvarlige organer i importmedlemsstaterne skal udtage en prøve på mindst 200 knolde af hvert parti på 25 tons eller derunder af hvert af de ikke-bulk-partier, der er bestemt til import i henhold til denne beslutning, med henblik på officiel undersøgelse for Clavibacter michianensis ssp. sepedonicus efter den i EF fastlagte metode til påvisning og diagnosticering af Clavibacter michiganensis ssp. sepedo- nicus. Partierne skal holdes adskilt under officiel kontrol og må ikke markedsføres eller anvendes, før det er konstateret, at der hverken har været mistanke om eller er blevet påvist forekomst af Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus ved disse undersøgelser. Den samlede mængde af de importe- rede partier må ikke være større, end at ovennævnte under- søgelser kan foretages under hensyn til de til rådighed værende faciliteter. Delprøver skal stilles til rådighed for de øvrige medlemsstater med henblik på senere undersøgelse, og de i direktivet nævnte officielle ansvarlige organer i importmedlemsstaten skal senest den 15. april 2000, den 15. april 2002 give Kommissionen underretning med henblik på tilrettelæg- gelsen af denne undersøgelse og registreringen af resulta- terne. april 2001 og igen den 15. j) Kartoflerne må kun lægges på virksomheder i importmed- lemsstaten, hvis navn og adresse det er muligt at spore. Denne bestemmelse gælder ikke for endelige brugere, der lægger de importerede kartofler, eller for brugere, der kun sælger til det lokale marked. k) I vækstperioden efter importen skal en passende andel planter på de rette tidspunkter undersøges af de nævnte officielle ansvarlige organer i de virksomheder, der er regi- i henhold til Kommissionens direktiv 93/50/EØF streret eller er nævnt i litra j). l) Kartofler, der er avlet af læggekartofler, som er ført ind i henhold til nærværende beslutning, må ikke certificeres som læggekartofler og må kun anvendes som spisekartofler. litra j) nævnte virksomheder, skal Når det gælder de i kartofler, der er avlet af sådanne læggekartofler, emballeres og mærkes i overensstemmelse hermed og skal være forsynet med nummeret på de virksomheder, der er regi- streret i henhold til direktiv 93/50/EØF, og det skal fremgå, at de anvendte læggekartofler er af canadisk oprindelse. Sådanne kartofler må kun flyttes inden for medlemsstaterne efter tilladelse fra de officielle ansvarlige organer under hensyn til resultaterne af de i litra k) omhandlede undersø- gelser. Artikel 2 Medlemsstaterne underretter ved den i artikel 1, stk. 2, litra f), første punktum, nævnte meddelelse de øvrige medlemsstater og Kommissionen, hvis de gør brug af bemyndigelsen. Import- medlemsstaterne giver inden den 1. juni 2000, inden den 1. juni 2001 og igen inden den 1. juni 2002 Kommissionen og de øvrige medlemsstater oplysning om de mængder, der er impor- teret i henhold til denne beslutning, og forelægger samtidig en detaljeret teknisk rapport om den i artikel 1, stk. 2, litra i), nævnte officielle undersøgelse. I de tilfælde, hvor medlemssta- terne har foretaget officielle undersøgelser af delprøver som nævnt i artikel 1, stk. 2, litra i), skal Kommissionen også have forelagt detaljerede tekniske rapporter herom inden den 1. juni 2000, inden den 1. juni 2001 og igen inden den 1. juni 2002. En tilsendes af kopi Kommissionen. sundhedscertifikat enkelt hvert Artikel 3 Bemyndigelsen i henhold til artikel 1 gælder fra den 15. januar 2000 til den 31. marts 2000, fra den 1. december 2000 til den 31. marts 2001 og igen fra den 1. december 2001 til den 31. marts 2002. Den tilbagekaldes inden den 31. marts 2002, hvis ikke har det konstateres, at betingelserne i artikel 1, stk. 2, været tilstrækkelige til at hindre indslæbning af de pågældende skadegørere eller ikke er blevet overholdt. Den kan tilbage- kaldes inden denne dato, hvis det konstateres, at der er forhold, der tyder på, at princippet om »sygdomsfrie arealer« i Canada ikke fungerer efter hensigten. Artikel 4 Denne beslutning er rettet til Den Hellenske Republik, Konge- riget Spanien, Den Italienske Republik og Den Portugisiske Republik. Udfærdiget i Bruxelles, den 4. november 1999. På Kommissionens vegne David BYRNE Medlem af Kommissionen


eurovoc_concepts:
Argentina
cooperation agreement (EU)
scientific cooperation
technical cooperation

text: C 158/34 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 6. 2000 Torsdag, den 4. november 1999 (cid:1) hørt af Rådet, jf. EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit (C5-0038/199), (cid:1) der henviser til forretningsordenens artikel 97, stk. 7, (cid:1) der henviser til betænkning fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forsk- ning og Energi og udtalelserne fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sik- kerhed og Forsvarspolitik og Budgetudvalget (A5-0049/1999), 1. godkender indgåelsen af aftalen; pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstater- 2. nes regeringer og parlamenter og Folkerepublikken Kinas regering og parlament. 4. Aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde EF/Argentina * A5-0047/1999 Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Argentinske Republik (KOM(1999) 292 - C5-0040/1999 - 1999/0125(CNS)) (Høringsprocedure) Europa-Parlamentet, (cid:1) der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(1999) 292 (cid:1) 1999/0125(CNS)) (1), (cid:1) der henviser til EF-traktatens artikel 170 og artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, (cid:1) hørt af Rådet, jf. EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit (C5-0040/1999), (cid:1) der henviser til forretningsordenens artikel 97, stk. 7, (cid:1) der henviser til betænkning fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forsk- ning og Energi og udtalelser fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikker- hed og Forsvarspolitik og Budgetudvalget, (A5-0047/1999), 1. godkender indgåelsen af aftalen; pålægger sin formand at sende Parlamentets beslutning til Rådet, Kommissionen og til medlemssta- 2. ternes regeringer og parlamenter samt til Republikken Argentina. (1) EFT C 274 E af 28. 9. 1999, s. 1


title: Comunicación de la Comisión - Solicitud de dictamen conforme del Consejo en consulta al Comité CECA, con arreglo al artículo 95 del Tratado CECA, sobre un proyecto de Decisión de la Comisión relativa a la celebración de un Acuerdo entre la Comunidad Europea del Carbón y del Acero y la República de Kazajistán sobre el comercio de determinados productos siderúrgicos - Proyecto de Decisión de la Comisión relativa a la gestión de determinadas restricciones a la importación de determinados productos siderúrgicos de la República de Kazajistán

eurovoc_concepts:
ECSC
Kazakhstan
agreement (EU)
iron and steel product
trade agreement


title: Comunicação da Comissão - Pedido de parecer favorável do Conselho e consulta do Comité CECA, em conformidade com o artigo 95 do Tratado CECA, relativamente a um projecto de Decisão da Comissão relativa à conclusão de um acordo entre a Comunidade Europeia do Carvão e do Aço e o Cazaquistão sobre o comércio de determinados produtos siderúrgicos - Projecto de Decisão da Comissão relativa à gestão de certas restrições às importações de determinados produtos siderúrgicos originários do Cazaquistão


title: Propuesta de Decisión del Consejo relativa a un acuerdo entre la Comunidad Europea y el Reino de Camboya sobre el comercio de productos textiles

eurovoc_concepts:
Cambodia
customs regulations
originating product
textile product
trade agreement (EU)

formats: html pdf

text: ES COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 04. 11. 1999 COM(1999) 547 final Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO relativa a un acuerdo entre la Comunidad Europea y el Reino de Camboya sobre el comercio de productos textiles (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS De acuerdo con las directrices de negociación del Consejo de 10 de noviembre de 1997, la Comisión ha negociado un Acuerdo entre la Comunidad Europea y el Reino de Camboya sobre el comercio de productos textiles. La Comisión ha rubricado el presente Acuerdo el 3 de febrero de 1999. En aplicación de la Decisión 1999/553/CE del Consejo, de 12 de julio de 19991, el presente Acuerdo se aplica provisionalmente desde el 1 de agosto de 1999 en espera de su celebración formal. La Comisión solicita, en consecuencia, al Consejo que adopte la propuesta adjunta de Decisión del Consejo sobre la celebración del Acuerdo entre la Comunidad Europea y el Reino de Camboya sobre el comercio de productos textiles. 1 DO L 215 de 13. 8. 1999, p. 1. 2 Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO relativa a un acuerdo entre la Comunidad Europea y el Reino de Camboya sobre el comercio de productos textiles EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, y, en particular, su artículo 133 conjuntamente con la primera frase del apartado 2 de su artículo 300, Considerando lo siguiente: (1) (2) La Comisión ha negociado en nombre de la Comunidad Europea un acuerdo entre la Comunidad Europea y el Reino de Camboya sobre el comercio de productos textiles, que se rubricó el 3 de febrero de 1999; Con arreglo a la Decisión 1999/553/CE del Consejo, de 12 de julio de 19992, en espera de la finalización de los procedimientos requeridos para su celebración, el presente acuerdo se aplica provisionalmente desde el 1 de agosto de 1999, DECIDE: Queda aprobado el acuerdo sobre productos textiles con el Reino de Camboya. Artículo 1 Se autoriza al Presidente del Consejo para que designe a la persona facultada para firmar el acuerdo entre la Comunidad Europea y el Reino de Camboya. Artículo 2 El texto del acuerdo se adjunta a la presente Decisión. Hecho en Bruselas, el Por el Consejo El Presidente 2 DO L 215 de 13. 8. 1999, p. 1 3


title: Commission Regulation (EC) No 2354/1999 of 4 November 1999 fixing, for October 1999, the specific exchange rate for the amount of the reimbursement of storage costs in the sugar sector

text: 5. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 282/7 COMMISSION REGULATION (EC) No 2354/1999 of 4 November 1999 fixing, for October 1999, the specific exchange rate for the amount of the reimbursement of storage costs in the sugar sector THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 2038/1999 of 13 September 1999 on the common organisation of the markets in the sugar sector (1), Having regard to Council Regulation (EC) No 2799/98 of 15 December 1998 establishing agrimonetary arrangements for the euro (2), Having regard to Commission Regulation (EEC) No 1713/93 of 30 June 1993 establishing special detailed rules for applying the agricultural conversion rate in the sugar sector (3), as last amended by Regulation (EC) No 1642/1999 (4), and in partic- ular Article 1(3) thereof, Whereas: (1) Article 1(2) of Regulation (EEC) No 1713/93 provides that the amount of the reimbursement of storage costs referred to in Article 8 of Regulation (EC) No 2038/ 1999 is to be converted into national currency using a specific agricultural conversion rate equal to the average, calculated pro rata temporis, of the agricultural conversion rates applicable during the month of storage; that specific rate must be fixed each month for the previous the reimbursable in the case of month; however, amounts applying from 1 January 1999, as a result of the introduction of the agrimonetary arrangements for the euro from that date, the fixing of the conversion rate rates should be prevailing between the euro and the national currencies of the Member States that have not adopted the single currency; limited to the exchange specific (2) Application of these provisions will lead to the fixing, for October 1999, of the specific exchange rate for the amount of the reimbursement of storage costs in the various national currencies as indicated in the Annex to this Regulation, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The specific exchange rate to be used for converting the amount of the reimbursement of the storage costs referred to in Article 8 of Regulation (EC) No 2038/1999 into national currency for October 1999 shall be as indicated in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 5 November 1999. It shall apply with effect from 1 October 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 4 November 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 252, 25. 9. 1999, p. 1. (2) OJ L 349, 24. 12. 1998, p. 1. (3) OJ L 159, 1. 7. 1993, p. 94. (4) OJ L 195, 28. 7. 1999, p. 3. L 282/8 EN Official Journal of the European Communities 5. 11. 1999 to the Commission Regulation of 4 November 1999 fixing, for October 1999, the exchange rate for the amount of the reimbursement of storage costs in the sugar sector ANNEX Specific exchange rate EUR 1 = 7,43364 329,172 8,72811 0,646100 Danish kroner Greek drachma Swedish kroner Pound sterling