title: Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - EU:n infrastruktuurit ja vuoteen 2000 liittyvä tietokoneongelma - Q1 1999

eurovoc_concepts:
computer system
computer systems
data processing
report
type of business

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 23. 11. 1999 KOM(1999)545 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE EU:n infrastruktuurit ja vuoteen 2000 liittyvä tietokoneongelma Q1 1999 ¤ ¤ ¤ ¤ Sisällysluettelo 1 2 3 TIIVISTELMÄ. i JOHDANTO. 1 ENERGIA. 2 3. 1 Yleiskatsaus. 2 3. 1. 1 Kansainvälinen toiminta energia-alalla. 3 3. 2 Sähkö. 4 3. 3 Maakaasu. 5 3. 4 Öljy ja kivihiili. 6 4 LIIKENNE. 6 4. 1 Lentoliikenne. 7 4. 1. 1 Kansainvälinen toiminta lentoliikennealalla. 7 4. 1. 2 Lentoliikenne EU:ssa. 8 4. 2 Meriliikenne. 9 4. 2. 1 Kansainvälinen toiminta meriliikennealalla. 9 4. 2. 2 Meriliikenne EU:ssa. 10 4. 3 Rautatieliikenne. 11 4. 3. 1 Yleiskatsaus. 11 4. 3. 2 Rautatieliikenne EU:ssa. 12 4. 4 Maantieliikenne. 12 5 TELEVIESTINTÄ. 13 5. 1 Yleiskatsaus. 13 5. 2 Kansainvälinen toiminta televiestintäalalla. 13 5. 3 Televiestintä EU:ssa. 14 6 YDINTURVALLISUUS. 15 6. 1 Yleiskatsaus. 15 6. 2 Kansainvälinen toiminta ydinturvallisuuden alalla. 15 6. 3 Ydinturvallisuus EU:ssa. 15 6. 4 Ydinturvallisuus Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE-maissa) ja uusissa itsenäisissä valtioissa. 16 7 RAHOITUSALA. 18 7. 1 Yleiskatsaus. 18 7. 2 Kansainvälinen toiminta rahoitusalalla. 19 7. 3 Rahoitusala EU:ssa. 19 8 9 VESI. 21 KOMISSION SISÄINEN TOIMINTA. 22 10 PÄÄTELMÄT. 23 11 LIITE. 25 1 TIIVISTELMÄ Vuoteen 2000 liittyvän tietokoneongelman luonnetta on viime vuosina alettu käsittää yhä paremmin. Kyse ei ole pelkästä tietotekniikkajärjestelmiä koskevasta ongelmasta eikä pääasiassa hallinnollisesta ongelmasta eikä edes yleisestä liiketoimintaan liittyvästä ongelmasta, vaan se koskee riippuvuussuhteita. ja näistä kaikkein Tällaisia riippuvuussuhteita on olemassa monilla tasoilla, kaikille tarjoavat jotka tärkeimpiä välttämättömiä keskeisiä palveluja. perusinfrastruktuurit, sellaiset ovat Vuoteen 2000 liittyvän tietokoneongelman edellyttämiä mukautuksia ja testejä viimeistelevät organisaatiot keskittyvät nyt varasuunnitelmien laatimiseen. Niiden mielenkiinto kohdistuu nyt paljon laajemmalle alueelle kuin niiden sisäiseen ympäristöön, ja niiden täytyy arvioida ulkoisten tekijöiden vaikutukset. Niiden on väistämättä tarkasteltava keskeisten palveluiden tarjoajien valmiutta erityisesti sellaisilla aloilla kuin energia, liikenne, televiestintä, rahoitus ja vesi. Tähän raporttiin sisältyvien tietojen tarkoituksena on antaa kattava yleiskuva vuoden 2000 ongelmaan liittyvistä toimista ja kysymyksistä kullakin näistä aloista EU:n kannalta katsottuna. Raportti on tarkoitettu kansallisille viranomaisille, teollisuudelle yleensä, infrastruktuurin tarjoajille ja kansalaisille. Liitteenä lisätietoja. Jäsenvaltioiden hallinto-, sääntely- ja valvontaviranomaiset sekä eurooppalaiset ja kansainväliset järjestöt ovat osaltaan myötävaikuttaneet tämän raportin syntyyn. Internet-sivuista, luettelo kattava joista saa on Tilanne luonnollisesti vaihtelee eri aloilla ja eri maissa, mutta joitakin merkittäviä kehityssuuntauksia on nyt havaittavissa kaikilla aloilla ja koko EU:ssa. Myönteistä kehitystä ovat seuraavat asiat: • Valvonta- entistä elintärkeiden infrastruktuurialojen valvontaan ja tarkastukseen. sääntelyviranomaiset osallistuvat enemmän ja • Alakohtaiset, kansalliset ja kansainväliset järjestöt pyrkivät koordinointiin. • Kahdenvälisiä, monenvälisiä, koko elinkaaren kattavia ja kansallisia testejä • • tehdään parhaillaan. Tiedotuskampanjoita luottamuksen säilyttämiseksi. suunnitellaan ja toteutetaan kansalaisten Saatavilla on enemmän tietoa saavutetusta edistyksestä, tuloksista, riskeistä ja varasuunnitelmista. • Edelläkävijät auttavat niitä, jotka ovat jääneet jälkeen. Kaikilla aloilla todettiin kuitenkin, että pienemmät organisaatiot ovat edelleen selvästi jäljessä suuryrityksistä vuoden 2000 ongelman ratkaisemisessa ja että kaikki organisaatiot ovat yhä että niiden tietotekniikkajärjestelmien toimittajat antavat paikkansa pitävää tietoa tuotteidensa vuosi 2000 -yhteensopivuudesta ja toimittavat ajoissa oikeat päivitykset. erittäin riippuvaisia siitä, Yritykset ja organisaatiot kaikkialla EU:ssa yrittävät aktiivisesti varautua vuosi 2000 -ongelmaan, ja niiden työn tulokset alkavat nyt näkyä. Kokonaisarvio on i se, että merkittävien häiriöiden vaara EU:n infrastruktuureille vuosituhannen todennäköisesti paikallisia ja vaihtuessa on rajallinen. Ongelmat ovat ilmenevät pienemmissä organisaatioissa. Koska tällainen vähäinen riski on silti olemassa, kattavia varasuunnitelmia haittojen vähentämiseksi. pyritään laatimaan perusteellisia kaikilla aloilla ja jälkeen on toimenpiteistä ja Raportti sisältää yleiskatsauksen kunkin sektorin vuosi 2000 -ongelmasta, elinten yleiskatsauksen toteuttamista erityisistä sektorikohtaisista toimenpiteistä sekä katsaus nykytilanteeseen EU:ssa. Raportti sisältää myös lyhyen tiivistelmän komission sisäisestä tilanteesta ja komission yleisistä vuosi 2000 -toimista. vuorossa ja kansainvälisten toteuttamista yhteenveto komission Komissio on jäsenvaltioiden viranomaisten sekä kansainvälisten organisaatioiden avustuksella ja niiden kanssa yhteistyössä tehnyt merkittäviä ponnisteluja valmistellakseen neljännesvuosittaisia raportteja EU:n edistyksestä vuosi 2000 – ongelman ratkomisessa. Lukuisat hallinnolliset vaikeudet ovat viivyttäneet tämän Q1 1999 neljännes-raportin julkaisua, ja siten Komission vastausta Neuvoston ja Euroopan Parlamentin pyyntöön saada säännöllisesti tietoa vuosi 2000 – tilanteesta Euroopassa. Q2 1999 raportin hyväksyntä on kuitenkin odotettavissa piakkoin marraskuun aikana. Q3 1999 –raportti on parhaillaan valmisteilla ja hyväksytään ennen vuoden 1999 loppua. Kukin raportti on koko kysymyksen kattava, ja sisältää ongelman kehittyessä esiin tullutta hyödyllistä taustatietoa. Ottaen huomioon ongelman kansainvälisen luonteen, tämän tiedon saatavuus kaikilla EU-kielillä on tärkeää EU:n yrityksille ja kansalaisille. ii Tietoa on kerätty. maiden elintärkeistä infrastruktuureista. yleiskuvan saamiseksi tärkeimmistä vuosi 2000 -kysymyksistä ja toimista EU:n alueella. Komissio raportoi vuonna 1998 kahdesti. ongelman eri puolista 2 JOHDANTO Tähän raporttiin sisältyvät tiedot vuoteen 2000 liittyvästä tietokoneongelmasta ovat peräisin jäsenvaltioiden hallinto-, sääntely- ja valvontaviranomaisilta sekä eurooppalaisilta ja kansainvälisiltä järjestöiltä. Tämän raportin laatimiseen osallistuivat erityisesti Belgia, Tanska, Saksa, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Portugali, Suomi, Ruotsi ja Iso-Britannia. Myös Sveitsi tilanteestaan. Raportoinnin takarajana oli maaliskuun ja Norja raportoivat puoliväli 1999. Raportissa pyritään antamaan ajantasainen yleiskuva keskeisten infrastruktuurien vuosi 2000 -valmisteluista, jotta elinkeinoelämä ja kansalaiset saisivat paremman käsityksen tilanteesta EU:ssa. Raportissa käsiteltävät infrastruktuurit valittiin yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. On totta, että muun muassa terveydenhuolto ja elintarvikehuolto ovat niin ikään tärkeitä, mutta terveys on pääasiassa kansallinen asia, eikä elintarvikkeiden toimitusketjuista ole mahdollista antaa EU:n laajuista yleiskuvaa. siinä vaan analysoidaan tiedot. Siinä ei Raportissa esitetään jäsenvaltioiden viranomaisten ja muiden edellä mainittujen tehdä vertailevaa arviota eri maiden lähteiden antamat valmiudesta, keskeisillä infrastruktuurialoilla parhaillaan toteutettavia toimenpiteitä varsinkin EU:ssa. Komission tehtävänä on helpottaa tietojen ja kokemusten vaihtoa EU-maiden ja niiden organisaatioiden välillä varsinkin niillä aloilla, joilla on mahdollisia rajatylittäviä vaikutuksia. Yksittäisten yritysten ja jäsenvaltioiden viranomaisten on toimittava niin, että keskeisten palveluiden liiketoiminta jatkuu ensi vuosituhannelle siirryttäessä. pääkysymyksiä ja Vuosi 2000 -ongelma sai vuonna 1998 osakseen korkean tason poliittista huomiota EU:ssa. Komission helmikuussa 1998 antamassa tiedonannossa (KOM(98)102) pyrittiin varmistamaan, että kaikilla jäsenvaltioilla on yhteinen käsitys ongelman laajuudesta ja siihen liittyvistä mahdollisista riskeistä sekä asianmukaisten toimenpiteiden tarpeellisuudesta. Tätä seurasi joulukuussa 1998 pidetylle Wienin Eurooppa-neuvostolle annettu komission tiedonanto Euroopan unionin toimet vuoteen 2000 liittyvän tietokoneongelman johdosta (SEC(98)2100). Tässä tiedonannossa pyrittiin antamaan yleiskuva jäsenvaltioiden valmisteluista ja yksilöimään sellaisia alueita, ryhtyä joilla ei ehkä ollut saavutettu riittävää edistystä ja joilla pitäisi lisätoimenpiteisiin. Vaikka vuonna 1998 edistyttiinkin huomattavasti ja niin rahoitus- kuin televiestintäalallakin toimittiin hyvin aktiivisesti, huolenaiheina olivat paikallishallinto sekä energia- ja liikenneala. Tämä johtui lähinnä siitä, ettei näiltä aloilta ollut saatavilla tietoja. Kysymykseen on vuonna 1999 kiinnitetty vielä enemmän poliittista huomiota. Asia on edelleen EU:n sisällä pidettävien korkean tason kokousten, kuten televiestintä- ja energianeuvostojen, asialistalla, ja se on kansainvälisesti esillä mm. G8-maiden kokouksissa. 1 Vuonna 1999 huomio siirtyy varasuunnitelmien laatimiseen. ja ulkoisiin tekijöihin, erityisesti tärkeimpiin palveluihin Kaikki kuluttajat tarvitsevat luotettavaa ja perusteellista tietoa. ja organisaatiot Kun maat tämän vuoden ensimmäisellä neljänneksellä viimeistelevät mukautustyötään, ne keskittyvät varasuunnitelmien laatimiseen. Näitä suunnitelmia laaditaan nyt useilla tasoilla. Yksittäiset organisaatiot laativat suunnitelmia varmistaakseen omien liiketoimiensa jatkuvuuden. Tietyillä aloilla laaditaan paljon yksityiskohtaisempia, koko alan laajuisia varasuunnitelmia. ja Tämä rahoitusalalla. aloitteita hätäpalvelusuunnitelmien koordinoimiseksi paikallisella ja kansallisella tasolla. vesi-, useissa maissa energia-, ovat näkyy erityisesti lentoliikenne-, televiestintä- Hallitukset tehneet Kun organisaatiot ja toimialat keskittyvät varasuunnitelmien laatimiseen, niiden mielenkiinto siirtyy sisäisestä ympäristöstä ulkoiseen ympäristöön ja erityisesti joista niiden toiminnan jatkuminen riippuu. niihin tärkeimpiin palveluihin, Kuluttajakomitea, neuvoa-antavista komission syyskuuta 1998 antamassaan lausunnossa, että komiteoista, painotti 24. kuluttajien täytyy saada enemmän tietoa vuosi 2000 -valmiuksista. Tiedontarve on erittäin suuri liikenteen kaltaisissa palveluissa, sillä kuluttajat ovat täysin riippuvaisia siitä, miten palveluiden tarjoajat pystyvät varautumaan vuoteen 2000 liittyviin ongelmiin. energiahuollon ja yksi Euroopan televiestinnän, joka on Raportissa annetaan myös hyödyllisiä vinkkejä siitä valtavasta tietomäärästä, joka on saatavilla Internetissä. Kuluttajat tarvitsevat selkeää, perusteellista tietoa ongelman mahdollisista seurauksista ja varasuunnitelmista ja varsinkin siitä, ovatko palvelut ja tuotteet vuosi 2000 -yhteensopivia, ja heidän on voitava luottaa siihen, että laatu ja jatkuvuus taataan. Tiedontarve voitaisiin ratkaista myös palveluiden tarjoajien kuluttajia varten laatimilla muistilistoilla, joiden avulla kuluttajat voisivat tunnistaa yksittäiset riskit ja joissa neuvottaisiin, miten nämä riskit voitaisiin minimoida ja mahdollisten häiriöiden vaikutuksia pienentää. Internetistä teknisistä tietoa myös ohjelmistoratkaisuista, joiden avulla organisaatiot voivat tunnistaa mahdollisia ongelmia ja jotka helpottavat niiden mukautustyötä. lukuisista helposti niistä saa Raportti sisältää yleiskatsauksen kunkin alan vuosi 2000 -ongelmista, ja yleiskatsauksen jälkeen on vuorossa yhteenveto kansainvälisten elinten toimista ja komission toteuttamista erityisistä alakohtaisista toimenpiteistä sekä katsaus EU:n nykytilanteeseen. Raportti sisältää myös lyhyen tiivistelmän komission sisäisestä tilanteesta ja komission yleisestä vuosi 2000 -ongelmaa koskevasta toiminnasta. 3 ENERGIA Energiahuollon jatkuvuus täytyy varmistaa 3. 1 Yleiskatsaus Energia on selvästi kaikkien talouden osa-alueiden ja kansalaisten hyvinvoinnin kannalta elintärkeä palvelu. Koska ensi vuosituhannelle siirrytään keskellä talvea, energian tarve ja kysyntä tulee olemaan suuri erityisesti pohjoisimmissa EU- maissa. Energiahuollon jatkuvuus on välttämätöntä. Eri energiamuodot ovat riippuvaisia toisistaan ja muista infrastruktuureista Tämä on erityisen tärkeää sähkön kannalta, sillä sähköä ei varastoida ja toimitushäiriöt voivat aiheuttaa häiriöitä muillakin alueilla, kuten televiestinnässä ja joissakin liikennejärjestelmissä, rakennuslaitteissa, esimerkiksi hisseissä ja ohjausjärjestelmissä, monenlaisissa sähkölaitteissa, keskuslämmityslaitteissa ja valaistuksessa. Katkokset muissa energialähteissä ja erityisesti maakaasussa, jota asiakkaat eivät yleensä pysty varastoimaan, olisivat niin ikään vakavia. on myös merkittävää. Kaasun Energiamuotojen riippuvuus toisistaan 2 Energiayhtiöillä on tiukat vuosi 2000 - ohjelmat. ja perusteellisissa varasuunnitelmissa käsitellään jäljelle jääviä riskejä Kaupallisia sitoumuksia täytyy noudattaa,. kansalliset viranomaiset ovat mukana. ja myös toimialajärjestöt osallistuvat työhön kompressointi kuljetusta ja jakelua varten vaatii sähköä, ja yhä suurempi osa yhteisön sähköstä tuotetaan nykyisin kaasun avulla. Toisiinsa vaikuttavien energiamuotojen toimivuus ja muiden infrastruktuurialojen kuten televiestinnän luotettavuus on näin ollen tärkeää. ja yhtiöille vastaaville Kuten kaikilla aloilla, päävastuu vuosi 2000 -ongelman ratkaisemisesta kuuluu energiahuollosta ottamatta mittarilaitekysymystä. Alan yrityksillä on vuosi 2000 -ongelman varalta perusteellisia ohjelmia, jotka koskevat energiahuolto- ja muita järjestelmiä, kuten sisäistä televiestintää, ohjausjärjestelmiä, toimistolaitteita, turvallisuutta ja jopa rahoitusjärjestelmiä, jotka nekin voivat vaarantaa energiahuollon jatkuvuuden. Energia-alan yleensä ulkopuolinen tarkastus. laitoksille ongelman ohjelmiin vuoden lukuun varalta liittyy 2000 Kaikista pyrkimyksistä huolimatta jäljelle jää vielä joitakin häiriöriskejä, joita on käsiteltävä varasuunnitelmissa. Varasuunnitelmia voidaan laatia yhteistyössä viranomaisten kanssa, ja niistä seuraa usein jo tehtyjen varasuunnitelmien mukauttaminen muihin mahdollisiin hätätilanteisiin. Suunnitelmissa täytyy ottaa huomioon kaikki mahdolliset merkittävät tärkeitä asiakkaita varten, toiminta keskeisissä toimituksissa tai palveluissa – kuten polttoainetoimituksissa voimalaitoksille tai viestinnässä – ilmenevien häiriöiden ja toimenpiteet eri energiamuotojen toimituskanavien keskeisissä sattuessa, laitteissa ilmenevien häiriöiden sattuessa. tilanteet, varmuusvarastot Toinen energia-alan erityispiirre on se, että se on luonteeltaan kaupallista ja kauppasuhteet säätelevät paitsi kuluttajien energiahuoltoa myös energiayhtiöille ja energiayhtiöiden toimitettavaa energiaa, esimerkiksi primaaripolttoaineita, välistä, toimitusten jatkuvuudesta näillä alueilla on niin ikään asianosaisilla toimijoilla, joiden täytyy kaikin tavoin varmistaa, että ne voivat noudattaa sitoumuksiaan. kauppaa. Päävastuu tapahtuvaa rajojen usein yli Koska energiahuolto on elintärkeää, myös kansallisten viranomaisten täytyy ilman muuta olla tiiviisti mukana vuosi 2000 -ongelmaa koskevissa alan ohjelmissa. Niiden tehtävänä on muun muassa varmistaa riippumattomien tarkastusten ja tarjota muun valvonnan avulla, että energiayhtiöt tekevät kaiken tarpeellisen, kanava tai foorumi toimenpiteiden koordinointia ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa varten myös eri alojen välillä, laatia alakohtaisia varasuunnitelmia ja tiedottaa kansalaisille valmisteluiden edistymisestä. 3. 1. 1 Kansainvälinen toiminta energia-alalla Myös asianomaiset toimialajärjestöt osallistuvat merkittävällä tavalla tietojen vaihtoon ja koordinointiin kansainväliselläkin tasolla, erityisesti verkottuneella sähkö- ja kaasualalla. Myös Euroopan komissio osallistuu työhön tällä tasolla, ja se tarjoaa jäsenvaltioille foorumin tietojen vaihtoa ja toiminnan koordinointia varten erityisesti niillä aloilla, joilla on merkittäviä rajojen yli ulottuvia vaikutuksia, kuten sähkö- ja kaasualalla. Toimialajärjestö UNIPEDE/EURELECTRIC, joka edistää säännöllistä tietojen jäsenvaltioiden vaihtoa eurooppalaisten jäsentensä välillä, on täydentänyt viranomaisten tähän raporttiin antamia tietoja. EUROGASilla on vastaava tehtävä kaasualalla. 3 Energiavirtaa laitosten ja maiden välillä täytyy koordinoida. niin että siirtymävaiheen suunnitelmista päästään yhteisymmärrykseen Valtaosa EU:n sähköyhtiöistä ennakoi olevansa valmiit hyvissä ajoin ennen vuoden 1999 loppua Jotta kysyntään voitaisiin vastata. on ylimääräisiä polttoainevarastoja, vaihtoehtoisia energialähteitä ja lisäviestintävälineitä Yksi tärkeä kysymys tällä alalla on sähkön siirto laitosten ja maiden välillä. Tämä virta voi muodostua säännöllisestä kaupasta tiettyyn suuntaan tai lyhyen aikavälin talous- ja kuormituskäyristä aiheutuvista vaihtelevammista virroista. EU:ssa tätä vaihtoa koordinoivat UCPTE (sähköntuotannon ja -siirron koordinoimiseksi toimiva (NORDEL). UCPTE esitti “minimikuormitusperiaatteen” käyttöönottoa vuosituhannen vaihdetta varten ja tuotantoreservin lisäämistä. Vaihto supistetaan minimiin sopimusvelvoitteiden mukaisesti, ja kukin maa varautuu kattamaan oman kysyntänsä. Keskinäiset yhteydet säilyisivät ennallaan, niin että tarvittaessa voidaan antaa vastavuoroista apua. ja pohjoismainen järjestelmä liitto) Kaikkien tällaisten yhteyksien kannalta, erityisesti välttämättömän polttoaineen toimittajien ja tuottajien välisten, sähkölaitosten välisten (sekä horisontaalisten että vertikaalisten yhteyksien) sekä toimittajien, suurimpien asiakkaiden ja sähköä omaan käyttöön tuottavien välisten yhteyksien kannalta on tärkeää, että vuosituhannen päästään yhteisymmärrykseen ja sopimukseen myös yhteyksissä EU:n ulkopuolisiin maihin. suunnitelmista menettelyistä vaihteen ja 3. 2 Sähkö Kaikissa EU-maissa on sähköalalla vuoteen 2000 liittyvää tietokoneongelmaa koskevia ohjelmia, jotka ovat olleet käynnissä jo jonkin aikaa, ja yrityksissä arvellaan, että valtaosa niiden järjestelmistä on yhteensopivia ennen vuoden 1999 viimeistä neljännestä. Haaste on suuri. Koko sähkön toimitusketju täytyy varmistaa mahdollisimman hyvin sähköntuotannossa tarvittavien polttoaineiden toimituksesta aina kuluttajien mittareihin asti. Koska sähköä ei voida varastoida, kysyntään on vastattava miltei välittömästi. Tämä edellyttää, että riittävien tuotantolaitoksen on oltava toiminnassa kriittisenä aikana ja välittömästi hyödynnettävän varakapasiteetin (verkon pyörivän reservin) täytyy olla valmiina laitoksen häiriön varalta. Vesi- ja pumppuvoimalat, jotka voivat toimia itsenäisesti ja myös tuottaa sähköä hyvin lyhyellä varoitusajalla, ovat niin ikään tässä erittäin hyödyllisiä. vain polttoaine eivät ole vaihdetaan jo riittävät, (ydinreaktorien etenkin kivihiili- Polttoainetoimitusten mahdolliseen katkokseen varaudutaan lisäämällä varastoja, ja öljykäyttöisessä mikäli ne sähköntuotannossa ajoittain). Kaasukäyttöisessä sähköntuotannossa kaasun toimittajan rooli on keskeinen, vaikka jotkin voimalat ovat kaksi- tai jopa kolmikäyttöisiä (öljy/kaasu/kivihiili), mikä on tärkeää, ellei kaasun toimitusten jatkuvuutta pystytä takaamaan. Toisena ongelmana voi olla suuren kuluttajan häiriön aiheuttama kuormituksen äkillinen lasku, johon hallinta- ja toimituskeskuksen täytyisi reagoida välittömästi. Myös siirto- ja jakelujärjestelmät täytyy varmistaa, ja niiden täytyy selviytyä kysynnän ja tarjonnan mahdollisista odottamattomista muutoksista. Myös riittävät viestintämahdollisuudet kaikkien keskeisten tekijöiden välillä ovat verkon tietenkin tärkeät, hallitsemiseksi televiestintäverkkojen häiriöiden varalta. jotkin yhtiöt lisälaitteita asentaneet ovat ja Pienet paikalliset häiriöt ovat mahdollisia. On totta, että yksittäisissä pienemmissä tuotanto- jakelulaitoksissa on paikallisten häiriöiden vaara; tällaiset ongelmat voidaan kuitenkin yleensä hoitaa niin, ettei niistä aiheudu merkittävää haittaa sähkönkuluttajalle. Alan yleinen suositus on, että “kaikki sähkönkuluttajat varautuisivat sähkökatkoksiin samoin kuin ne tavallisestikin tekevät”. tai 4. mutta merkittäviä katkoksia ei odoteta tapahtuvan Tämän alan haasteet ovat huomattavia, mutta sähkötoimitusalalla on tehty paljon työtä ongelmien ratkaisemiseksi yhteistyössä viranomaisten kanssa ja useiden kansainvälisten järjestöjen kautta, ja yleisesti uskotaan, että mikäli kaikkiin suunniteltuihin toimenpiteisiin ryhdytään, toimituksissa ei pitäisi olla merkittäviä häiriöitä. 3. 3 Maakaasu EU:n maakaasusektori on erilainen – riippuvainen ulkomaisista toimittajista Toimintaa koordinoidaan laajasti. ja sitä tuetaan lisävarastoilla ja joustavilla, monipuolisilla toimituksilla. sekä yhteisymmärryksellä ja yhteistyöllä Maakaasun toimituksiin pätee osittain sama kuin sähköönkin, mutta niiden välillä on myös joitakin merkittäviä eroja, joiden takia maakaasu on vuosi 2000 - ongelman kannalta tärkeä energiamuoto. Yhteistä on se, että sen toimitusketju on rakenteeltaan sellainen, että kuhunkin kuluttajaan on yksi yhteys. Kaikkein merkittävin ero on se, että toimitukset ovat suurelta osin riippuvaisia EU:n ulkopuolelta peräisin olevasta maakaasusta. Nykyisin näiden toimitusten osuus on hieman alle 40 % EU:n kokonaiskysynnästä, ja valtaosa on peräisin Norjasta, Algeriasta eri jäsenvaltioissa, edellä mainituista maista. Alankomaat tuottaa hyvin paljon maakaasua omaan käyttöön, ja se vie noin 40 % tuotannostaan muihin EU-maihin. Myös Iso-Britannia on merkittävä tuottajamaa, ja se on nyt yhteydessä mantereen verkkoon Belgian rannikolla sijaitsevan Zeebruggen kautta. ja Venäjän federaatiosta. Osuus vaihtelee huomattavasti samoin niiden riippuvuus ja toimivat alan yritykset ovat EU:n tuottajamaissa työtä varmistaakseen toimitustensa jatkuvuuden, kuten myös koko kaasuala, joka on tämän ongelman parissa jo vuosia. Toimintaa koordinoidaan työskennellyt laitosten välillä ja asiakkaiden kanssa, vaikka EU:n toimittajien kanssa, ulkopuolelta peräisin olevien palvelujen vuosi 2000 -yhteensopivuudesta onkin vaikea saada tietoja. Lisäksi kahden merkittävän ulkopuolisen toimittajan kaasuputket kulkevat EU:n ulkopuolisten maiden läpi. tehneet laajalti Yksi kaasualan päähuolenaiheista onkin se, miten ulkopuolisten toimitusten mahdollisiin katkoksiin voidaan varautua. Toimitusten varmistamiseksi alalla on pitkän ajan kuluessa rakennettu erittäin huomattavia kaasuvarastoja, kehitetty joustavia toimitusmahdollisuuksia maiden sisäisten lähteiden avulla ja lisätty yhteyksiä ja monipuolisia toimituksia Euroopan verkossa. Näillä toimenpiteillä pystytään varautumaan useita kuukausia kestäviin ja jopa sitäkin pidempiin toimituskatkoksiin, ja ne voivat hyvin ratkaista vuosi 2000 -ongelman aiheuttamat katkokset. Euroopan kaasusektorin täytyy silti edelleen tehdä yhteistyötä ja käyttää olemassa olevia varasuunnitelmia ja -keinoja ollakseen valmis vuosi 2000 -ongelman mahdollisesti aiheuttamaan merkittävään toimituskatkokseen. jotka edellä sanottiin sähköalasta, koskevat myös Monet muutkin asiat, kaasusektoria. Esimerkiksi laitosten välillä tapahtuvasta kaasun vaihdosta ja myös suurimpien kuluttajien aikeista täytyy päästä yhteisymmärrykseen. Niin ikään muut elintärkeät palvelut, kuten televiestintä ja sähkön toimitukset, täytyy toimituksissa varmistaa. Jos kaikki nämä tehtävät hoidetaan asianmukaisesti, kuluttajille ei ole odotettavissa merkittäviä häiriöitä. 5 Öljy on EU:ssa vähäisempi huolenaihe. koska varastot ovat huomattavat…. ja toimittajat ja toimitusreitit ovat monipuolisia Kivihiili on kaikkein varmin energiamuoto 3. 4 Öljy ja kivihiili Öljyala on taloudelle ja kansalaisten hyvinvoinnille aivan yhtä tärkeä kuin sähkö ja kaasu, ja sillä on ratkaiseva asema niin liikenteessä kuin lämmityksessäkin, mutta sen toimitusrakenne ja erityispiirteet ovat aivan erilaiset. joten ne, tätä polttoainetta Öljyä on helppo varastoida, lämmitykseen, voivat koota varastoja. Lisäksi koko öljyalalla pitäisi olla EU:n lainsäädännössä edellytetyt huomattavat öljyvarastot toimitusten varmistamiseksi (kunkin jäsenvaltion teollisuudella tai nimetyillä laitoksilla on oltava 90 päivän kulutusta vastaavat varastot). jotka tarvitsevat Lisäksi öljyala on erittäin monipuolinen, sillä toimii monikansallisia jättiyhtiöitä ja suuri määrä paljon pienempiä riippumattomia toimijoita. Suuryhtiöt ovat tehneet paljon työtä vuoden 2000 ongelman parissa varmistaakseen toimintansa jatkuvuuden, kun taas pienemmät yhtiöt pystyvät yleensä hyvin nopeasti ilmenevistä puutteista. Tämä selviytymään toimitusketjussa mahdollisesti monipuolisuus näkyy myös toimitusketjun tärkeimpien toimitusreittien ja yhteyksien määrässä: useat kilpailevat raakaöljylähteet, jalostamot ja jakelijat kuljettavat öljyä laivoilla, proomuilla, putkien kautta, junilla ja kuorma-autoilla. Riippuvuus EU:n ulkopuolisista öljytoimituksista on silti suuri, lähes 80 %, ja kuten maakaasunkin osalta, vuosi 2000 -ongelman vaikutus ulkopuolisiin tuottajamaihin on epävarma. että varasuunnitelmissa pystytään varautumaan toimituskatkoksiin, ja vahvistaa, että toimenpiteisiin on ryhdytty niiden alueella toimivissa tärkeimmissä laitoksissa, jalostamoissa ja kuten tuontiterminaaleissa, tuotanto- ja varastointilaitoksissa, pääputkissa. Jäsenvaltioiden pitäisi siis varmistaa, on varsin Kivihiili on ehkä kaikkein varmin energiamuoto vuosi 2000 -ongelman kannalta. Tämä johtuu osaksi siitä, että EU:n oma kivihiilituotanto on vähentynyt tuntuvasti etenkin Saksassa, Isossa-Britanniassa ja Espanjassa. On kuitenkin selvää, että asianomaisten yhtiöiden täytyy pyrkiä estämään tuotantohäiriöt. Niin ikään kulutus pääasiassa energiantuotannossa sekä teräs- ja muussa teollisuudessa. Näidenkin käyttäjien täytyy toimia voidakseen varmistaa toimituksensa ja huolehtiakseen varastoidensa riittävyydestä. keskeiset infrastruktuurit, kuten tuontiterminaalit ja rahtiliikenne, on turvattu, kuten öljysektorillakin. 4 LIIKENNE Jäsenvaltioiden täytyy myös keskittynyttä, varmistaa, käytetään kivihiiltä että ja Koordinointimekanismit eri kuljetusmuotojen välillä ovat välttämättömiä Useat EU-maat, muun muassa Alankomaat ja Iso-Britannia, ovat perustaneet kansallisia liikennefoorumeita tai ministeritason ryhmiä koordinoimaan vuosi 2000 -ongelmaan liittyvää toimintaa liikennealalla, samoin kuin energia-alalla. Vaikka ongelmat ovat yleensä liikennemuotokohtaisia, jonkinasteinen koordinointi jotta yhdistettyjen kuljetusten jatkuvuus voidaan varmistaa on välttämätöntä, koko EU:ssa. On olemassa myös yhteisiä liikennekysymyksiä, kuten siltojen avaamisesta ja sulkemisesta vastaavat järjestelmät, jotka koskevat niin laiva- kuin maantie- ja rautatieliikennettäkin. 6 Lentoliikenne on monitahoinen kansainvälinen toimitusketju. joten sääntelyelinten on työskenneltävä yhdessä. kansainvälisten elinten kanssa ICAO arvioi ilmatilan turvallisuuden,. EUROCONTROL koordinoi lentoliikenteen varasuunnitelmia,. 4. 1 Lentoliikenne Lentoliikennealaan kuuluu monitahoinen kansainvälinen toimitusketju, jossa on otettava huomioon lentoturvallisuus, lentoyhtiöiden toimitusketju ja asiakkaiden toimitusketju, ollen vuosi kansainvälinen yhteistyö on välttämätöntä. Useat kansalliset ja kansainväliset lentoliikennealan järjestöt työskentelevät aktiivisesti vuosituhannen vaihteen ongelman parissa. -ongelmaan. Näin varaudutaan 2000 kun 4. 1. 1 Kansainvälinen toiminta lentoliikennealalla Sääntelyelimet pyrkivät jatkuvasti arvioimaan niiden toimivaltaan kuuluvien lentoliikenteen harjoittajien ja palveluntarjoajien valmiustilaa ja tarkastamaan sitä. Erityistä huomiota kiinnitetään sellaisten lentoliikenteen harjoittajien, lennonjohdon ja lentoasemien järjestelmien arviointiin ja testaukseen, joilla on yhtymäkohtia eri toimijoiden ja maiden välillä. Koska lentoliikenne on luonteeltaan rajojen yli ulottuvaa, jolloin yhdessä maassa ilmenevät häiriöt voivat vaikuttaa moneen muuhun maahan, kansainvälinen koordinointi edellyttää, että laaditaan yhteiset standardit ja sovitaan, missä aikataulussa tietokonejärjestelmät on saatettava yhteensopiviksi. kokouksessa ilmoittamaan Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö ICAO kehotti jäseniään syyskuussa 1998 pitämässään tehdään kyselylomakkeen avulla, ja siinä käytetään ICAO:n yhdessä joidenkin maiden ja IATA:n kanssa kehittämiä kriteereitä. Vastaukset ovat erittäin tärkeitä, sillä niiden perusteella laaditaan ilmatilan turvallisuutta koskeva yleisarviointi sekä siviili-ilmailun viranomaisten päätökset siitä, mihin maihin tai lentoasemille kannattaa lentää tämän vuoden lopulla. valmiustilansa. Ilmoitus EUROCONTROL on ollut hyvin aktiivinen lentoliikenteen hallinnan alalla ja lisännyt tietoisuutta vuosi 2000 -ongelmasta jäsenvaltioidensa keskuudessa, erityisesti lentoliikennepalveluita tarjoavissa kansallisissa hallinnoissa, ja se on myös koordinoinut ja vaihtanut tietoja alan kansainvälisten järjestöjen kanssa. siirtynyt varasuunnitelmien kehityksen Koordinoinnin painopiste on nyt edistämiseen, ja erityistyöryhmä on laatinut asiaa koskevat ohjeet. Käytännön varotoimenpiteitä kehitellään Maastrichtissa sijaitsevassa keskuksessa, joka lentoliikenteen vastaa Belgian, Luxemburgin, Alankomaiden hallinnasta. Näihin toimenpiteisiin kuuluu sotilaallisten valmiuksien käyttö hätäratkaisuna perusteellisessa suunnitelmassa, jossa pyritään varautumaan useisiin mahdollisiin teknisiin häiriöihin. ja Saksan siviili-ilmailukonferenssin Euroopan parhaillaan ECAC:n alaisuudessa täydentääkseen ICAO:n vuosi 2000 -aloitetta. Tämä toimintaehdotuksia siviili-ilmailualan pääjohtajia varten. ECAC:n toteutettavien erityisryhmä määrittelee laajuutta toimenpiteiden ryhmä valmistelee. IATA toteuttaa arviointeja paikan päällä,. Kansainvälisen ilmakuljetusliiton (IATA:n) vuosi 2000 -hanke, joka koskee sen matkanjärjestäjien puolesta hoitamia selvitysjärjestelmiä, etenee tyydyttävästi. Vuosi 2000 -hanke käynnistyi kesäkuussa 1998. Tässä hankkeessa IATA käy paikan päällä tutustumassa joihinkin lentoasemiin ja lennonjohtopalveluihin. Suurin osa näistä Länsi-Eurooppaan suunnitelluista käynneistä toteutettiin vuoden 1999 helmikuun puoliväliin mennessä. Vaikka kokonaiskuva näyttää myönteiseltä, useita ongelmia on havaittu erityisesti pienillä lentoasemilla. 7. ja lentoasemien järjestöt, ilma-alusten sertifiointi,. Joissakin tapauksissa tarvittava poliittinen tahto puuttuu eikä ongelmaa pidetä ensisijaisena. Useat ohjelmat kärsivät määrärahojen ja työvoiman puutteesta. Riippuvuutta ulkopuolisista palveluiden tarjoajista ei aina oteta huomioon. keskuudessa, Kansainvälisen lentokenttäjärjestön ACI:n tehtävänä on edelleen lisätä tietoisuutta ratkaisujen vaihtaa jäsentensä löytämisessä. ACI on laatinut muistilistan arviointeja varten, ja se kehottaa laatimaan varasuunnitelmia. Euroopan ilmailuviranomaisten yhteistyöelin Joint Aviation Authorities (JAA) jatkaa vastuullisten viranomaisten ja järjestöjen kanssa aloitteiden tekemistä sertifioitujen ilma-alusten ja huollon alalla. asiantuntemusta auttaa ja. ja lentokonevalmistajat pyrkivät ratkaisemaan ongelman yhdessä AECMA:n (ilma-alusten valmistajien yhdistyksen) jäsenet toteavat edistyneensä hyvin pyrkimyksissään varmistaa yhteensopivuus ja vakuuttavat, että sellaisiin alkuperäisiin ilma-aluksiin, joita ei ole muutettu, tai valmistajan muuttamiin ilma- liity turvallisuusongelmia. Ei-kriittisillä alueilla on vielä tehtävä aluksiin ei joitakin korjaustöitä, jotka saataneen päätökseen lähikuukausina. valmisteluissaan mahdollisten johon kuuluvat Saatavilla olevan tiedon perusteella näyttää siltä, että lentoliikenneala on edistynyt noudattaen hyvin perusteellista metodia, järjestelmien arviointi, ongelmien ratkaiseminen sekä varasuunnitelmien kehittäminen, testaus ja validointi. torjumiseksi ongelmien tietoisuuden lisääminen, Joitakin kysymyksiä on silti vielä ratkaisematta. Tietoisuutta on vielä pyrittävä lisäämään joillakin tahoilla. Tiedon jakamista ja levitystä on tärkeä parantaa kuten päällekkäisyyksien jne. , eivät lennonjohtopalveluiden tarjoajat, vieläkään ole saaneet tarvitsemiaan yhteensopivuustietoja ulkopuolisilta myyjiltä ja palveluiden tarjoajilta. Lisäponnisteluita varasuunnitelmien kehittämiseksi ja varmentamiseksi täytyy edistää. organisaatiot, lentoasemat lentokonevalmistajat, välttämiseksi. Monet 4. 1. 2 Lentoliikenne EU:ssa Kaikki EU:n lentoliikennealan toimijat tekevät aktiivisesti yhteistyötä taatakseen sen, että lentäminen on vuosituhanteen vaihteessa yhtä turvallista kuin nykyisinkin. joihin kuuluu suunnittelutoimistot EU:n suurimmilla ilma-alusten toimittajilla, kuten Airbusilla, on erittäin ja perusteelliset vuosi 2000 -hankkeet, järjestelmätestauslaitteet ja sekä A320- että A330-koneilla toteutettu lentokoe, jossa päivämäärää vaihdettiin lennon aikana elokuussa 1998. Lentokoneen tietolähde (kello) hyväksyy sekä manuaalisesti että automaattisesti annettavat päivämäärät GPS-satelliittipaikannusjärjestelmästä. Ainoa havaittu virhe oli se, että päivämäärämuutos vaikutti keskiyötä sen jälkeisten lentotapahtumien välisen korrelaation taltiointiin. edeltäneiden ja vuosi. Reaaliaikaisissa Ilma-alusten navigointijärjestelmistä toistaiseksi saadut tulokset viittaavat siihen, että järjestelmissä käytetään päivämääriä vain vähän sellaisessa muodossa, jossa mainitaan lähes poikkeuksetta tunteina, minuutteina ja sekunteina. Vain lentoliikenteen sääntelyyn sekä datan taltiointiin ja arkistointiin käytetyissä järjestelmissä tarvitaan koko tukena päivämäärää. useita on ja lentoturvallisuuden hätäjärjestelmiä, varmistamiseksi on perusteelliset varasuunnitelmat. On huomattava, että varsinkin vähemmän lentoliikenne Ilma-alusten joissa on käytetty eri navigointijärjestelmien tekniikkoja, järjestelmissä viitataan vilkasta yleensä aikaan öisin on ja 8 Lentokonevalmistajat testaavat perusteellisesti aluksia. ja navigointijärjestelmiä. uudenvuodenaattona. Ongelmien ilmetessä varasuunnitelmissa otetaan huomioon tarve lykätä lentoja tai muuttaa koneiden reittejä. ja sääntelyelimet epäävät luvat epävarmoilta liikenteenharjoittajilta Vaikka yksittäiset yhtiöt kehittävät ja toteuttavat laajoja varasuunnitelmia, näiden suunnitelmien täydennykseksi tarvitaan tietoa kansainvälisistä strategioista ja edistyksestä. Sääntelyelimet ovat ilmoittaneet lentoliikennealalle, että mikäli ne eivät ole tyytyväisiä vuosi 2000 -yhteensopivuusohjelmiin ja niillä on syytä epäillä turvallisuutta, ne ryhtyvät toimenpiteisiin toimilupien peruuttamiseksi. 4. 2 Meriliikenne Vuosi 2000 -ongelma voi vaikuttaa meriliikenteeseen. On melko varmaa, että vuosituhannen vaihteen tietokoneongelma vaikuttaa meriliikenteeseen samassa määrin kuin muihin kuljetusmuotoihin. Tällä alalla on kaksi päätasoa, joilla häiriöitä voi ilmetä. Nämä ovat itse alus kuljetusyksikkönä sekä alusten toimintaympäristö, satamat ja terminaalit. sekä aluksilla että satamissa IMO teki aloitteen. hyvien menettelytapojen säännöstöstä. seuranta- Ongelman seuraukset aluksille voivat olla niinkin yksinkertaisia kuin häiriö ajastimessa tai GPS-vastaanottimessa tai niin monimutkaisia kuin häiriö ja pääkonehuoneen viestintäjärjestelmissä, mikä voi johtaa sähkö- tai ohjauskatkoksiin. Rannassa vaikutukset voivat kohdistua laajalle satamien ja terminaalien tarjoamiin palveluihin. Ongelmia voi ilmetä viestintäjärjestelmissä, lastin tai asiakirjojen radionavigointiavun tarjoamisessa – periaatteessa käsittelyjärjestelmissä tai kaikissa tietokonepohjaisissa järjestelmissä. hallintajärjestelmässä navigointi- tai ja 2000 vuosi kirjeessä kehotettiin varautumaan jäsenhallituksia laivaliikennealaa 4. 2. 1 Kansainvälinen toiminta meriliikennealalla Auttaakseen -ongelmaan Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO on laatinut asiasta kaksi kiertokirjettä1. Ensimmäisessä ongelma laivayhtiöiden, laivaliikenteen harjoittajien, kapteenien ja muiden asianomaisten laivaliikenteen toimijoiden tietoisuuteen. Kirjeessä viitattiin Ison-Britannian asiasta laatimiin ohjeisiin ja kehotettiin kaikkia asianosaisia tutustumaan vuosi 2000 -ongelman luonteeseen, arvioimaan sen mahdollista vaikutusta niiden toimintaan ja ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin järjestelmien päivittämiseksi, tai poistamiseksi käytöstä. Toisessa kirjeessä suositeltiin, että uusimiseksi pakollisten raportointijärjestelmien piiriin kuuluvat alukset velvoitettaisiin yhteistyöhön alan viranomaisten kanssa, jotta tiedettäisiin, missä vaiheessa niiden valmistelut vuoden 2000 varalle ovat. tuomaan kysymyksiä. Mukaan IMO:ssa järjestettiin maaliskuussa 1999 Yhdysvaltojen rannikkovartioston (Coast Guard) ja Ison-Britannian merenkulku- ja rannikkovartioviraston (Maritime and Coastguard Agency) aloitteesta kokous, jossa pohdittiin vuosi 2000 -ongelmaan liittyviä riippumattomien toimialajärjestöjen edustajia. Kokouksessa sovittiin yksimielisesti vuotta 2000 koskevien hyvien menettelytapojen säännöstön (“The Year 2000 Code of Good Practice”) käyttöönotosta ja määriteltiin alusten, satamien ja terminaalien vuosi 2000 -ongelmaa koskevan yleisen varastrategian keskeiset osat. IMO:n jäsenhallituksia kehotettiin tiedottamaan tuloksista koko meriliikennealalle2. pyydettiin valtiosta 1 2 MSC/Kiertokirje 868, 27. 5. 1998, ja MSC/Kiertokirje 894, 17. 12. 1998 Kiertokirje 2121, 5. 3. 1999 9. joka sisältää varasuunnitelmien laatimista koskevia suosituksia EU:n satamaviranomaiset ja laivayhtiöt edistyvät. ja muita suositellaan aluksille, ja satamat/terminaalit satamille ja Hyvien menettelytapojen säännöstössä joilla pyritään vähentämään toimenpiteitä, terminaaleille varo- elektronisesta päivämäärän tunnistuksesta riippuvaisissa laitteissa ilmenevien mahdollisten toimintahäiriöiden aiheuttamia vaaroja. Siinä suositellaan erityisesti, että laivayhtiöt joiden jakaminen niiden kesken helpottaisi viestintää. Jos tiedot antavat aihetta epäillä, kapteenit, voidaanko operaation satamaviranomaiset koskevien keskeyttämisestä jotta varasuunnitelmien meriliikennealan toimijat jotka voivat korvata/täydentää olemassa olevia hätäsuunnitelmia. turvallisesti, päättää -ongelmaa täyttäisivät kyselylomakkeita, operaatio terminaalien suunniteltu tai lykkäämisestä. Vuosi toteuttaa johtajat tuntisivat ne osat, oppaaksi, keskeiset lyhyeksi koottu voivat 2000 osat tai on jolla pyritään koskevan lisäämään tietoisuutta harjoittamaa tarkastustoimintaa Pariisin Satamavaltioiden yhteisymmärryspöytäkirjan3 allekirjoittaneet osapuolet ovat päättäneet laatia kirjeen, vaihteen tietokoneongelmasta ja joka lähetetään kaikille satamavaltioiden harjoittaman kapteeneille Pariisin tarkastettujen tarkastustoiminnan Pariisin allekirjoittajien yhteisymmärryspöytäkirjan yhteisymmärryspöytäkirjaryhmä toimia tarkastelee myös mahdollisuutta yksittäisiä aluksia vastaan kriittisen päivämäärän lähetessä, mikäli kapteenit eivät anna tyydyttävää vastausta siihen, miten aluksilla on varauduttu mahdollisiin riskeihin. vuosituhannen satamissa. puitteissa alusten Kansainvälisten järjestöjen osallistuminen ja kansainvälinen tiedonvaihto on siis välttämätöntä meriliikennealan yleisen koordinoinnin kannalta. Muita järjestöjä, joiden täytyy koordinoida toimintaansa IMO:n kanssa, ovat kansainvälinen majakkaliitto (International Association of Lighthouse Authorities) sekä suurten jokien, muun muassa Reinin, laivaliikenteestä vastaavat järjestöt. 4. 2. 2 Meriliikenne EU:ssa Koko EU:n satamaviranomaiset ja yksittäiset laivayhtiöt ovat yleisesti ottaen edistyneet valmistautumisessa, vaikka edistys näkyykin selvemmin suurissa joita yrityksissä. Vielä on pyrittävä kehittämään yhteisiä lähestymistapoja, satamaviranomaiset voivat ja on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota vuosituhannen vaihteen ongelman ratkaisemiseen yksittäisten alusten tasolla. Ranskan koskeneessa kaukonavigointijärjestelmä ettei järjestelmäselvityksessään, SYNEDIS ollut yhteensopiva, ja päätti, että hätäratkaisuna käytettäisiin perinteisiä navigointimenetelmiä. -ongelmaa toteuttaa, käyttämä laivasto vuosi totesi 2000 sen 3 Osapuolina ovat Belgia, Ranska, Iso-Britannia, Alankomaat, Saksa, Suomi, Ruotsi, Tanska, Italia, Kreikka, Espanja, Portugali, Irlanti, Norja, Kroatia, Puola, Venäjän federaatio ja Kanada. 10. ja sertifiointisuunnitelmia laaditaan vuoden 2000 ongelman varalta. Kukin satama kehittää ja toteuttaa parhaillaan varasuunnitelmia. Sellaista sertifiointijärjestelmää on ehdotettu, jossa aluksilla on oltava sertifikaatti, ennen kuin niille voidaan myöntää pääsy tärkeimpiin satamiin, ja se tullaan panemaan täytäntöön. Mitä paikalliseen laivaliikenteeseen tulee, esimerkiksi Alankomaissa aluksille myönnetään luvat vakuutusyhtiöiden ja alan järjestöjen yhteisessä järjestelmässä. Vastaavanlaista järjestelmää ehdotetaan ulkomailla rekisteröidyille aluksille. mutta lisätietoja tarvitaan Monet maat huomauttivat, että useimmissa tapauksissa meriliikenneala oli toistaiseksi antanut varsin vähän tietoja ja että harvat yritykset olivat ilmoittaneet olevansa laatimassa varasuunnitelmia vuoden 2000 varalta. 4. 3 Rautatieliikenne 4. 3. 1 Yleiskatsaus Rautatieliikenne ja -infrastruktuuri ovat hyvin läheisesti yhteydessä toisiinsa, ja joten vuosi 2000 -ongelman useat rautatieyhtiöt edustavat vielä molempia, yhteydessä ei ole järkevää erotella infrastruktuuri- ja liikennepalveluiden tarjoajia. Rautatieliikenteessä on useita mahdollisia ongelma-alueita. ja järjestelmien väliset yhteydet ovat erityinen huolenaihe sekä keskus- Rautateillä käytetään monia erilaisia tietotekniikkajärjestelmiä, joissa voi ilmetä yhteensopivuusongelmia. Näitä paikalliset ovat joista monet ovat keskusyksikköpohjaisia ja joita tietotekniikkajärjestelmät, käytetään yleensä hallintapalveluissa ja monissa erityispalveluissa. Viimeksi lipunmyynti, varaukset, matkustajatiedotus sekä vetureihin, mainittuja ovat ja opastimiin, ilmanvaihtojärjestelmiin jne. liikennettä koskevan datan siirtoon käytettävät rautateiden tietotekniikkajärjestelmien väliset yhteydet. Myös televiestintäpalveluiden ja dieselpolttoaineen toimittajien tietotekniikkajärjestelmiin voi liittyä ongelmia. rautateiden käyttämien sähkön, ja sulautetut ja kansainvälistä liukuportaisiin, ilmastointi- risteyksiin, hisseihin sirut että Yhteensopimattomuus voi periaatteessa aiheuttaa useita ongelmia. Se tuskin vaarantaa turvallisuutta, sillä tietotekniikkapohjaiset opastimet ovat yleensä vain yksi järjestelmän kerros, mutta se voi häiritä rautatieliikennettä tai rahti- ja matkustajapalveluita. Rautateiden tietotekniikkajärjestelmien välisten yhteyksien yhteensopivuuden varmistaminen on erityisen hankala tehtävä (näitä järjestelmiä käytetään pikemminkin kansainvälisiä junia koskevan tiedon siirtoon kuin yksittäisten opastimiin tietotekniikkajärjestelmien välisten yhteyksien kautta suurelta osin virtuaalisessa verkossa. Tämän verkon osia on tarkastettu, mutta kattavia testejä osien välissä ei ole suoritettu. hallintaan). Dataa liikenteen siirretään tai UIC toimii. Kansainvälinen rautatieliitto UIC aikoo vastata näitä mahdollisia vaikeuksia koskevaan huoleen pitämällä sulautettuja järjestelmiä koskevan seminaarin, järjestämällä koko elinkaaren kattavia testejä eri rautatiejärjestelmien välisistä yhteyksistä ja perustamalla ryhmän vaikeuksissa olevien rautatieyhtiöiden auttamiseksi. UIC on myös helpottanut vuoden 2000 ongelmaan liittyvää tietojen vaihtoa tällä alalla. 11. mutta yhteensopivuuteen puututaan EU:ssa kansallisella tasolla Tyydyttävää kehitystä, sääntelyelimillä johtava asema. Maantieliikenteessä käytetään järjestelmiä, jotka voivat olla riskialttiita. ja järjestöt ovat aktiivisia monella tasolla tietotekniikkajärjestelmät testaavat 4. 3. 2 Rautatieliikenne EU:ssa Kukin rautatieyhtiö puuttuu yhteensopivuuteen kansallisella tasolla. Yleisesti ottaen rautatieyhtiöt aloittivat vuosi 2000 -ongelmaa koskevan työnsä vuosina ja luokittelemalla ne 1996 ja 1997 käymällä läpi kriittisiksi järjestelmien tai ei-kriittisiksi. Ne ja tietotekniikkajärjestelmien osalta on ilmeisesti edetty yhteensopivuutta, pitemmälle kuin sulautettujen järjestelmien ja kansainvälisten yhteyksien osalta. Merkittävä osa niiden tietotekniikkajärjestelmistä ei ole vuosi 2000 - ja niitä ollaan näin ollen muuntamassa tai uusimassa (jotkin yhteensopivia, tilaisuutena uudenaikaistaa rautatieyhtiöt pitävät vuoden 2000 ongelmaa tietotekniikka). Vaikutuksille alttiita ovat laitteiden ja rakennusten huoltoon liittyvät järjestelmät. Opastimia ja esimerkiksi Ranskan TGV:n nopeutta ei käytetä päivämääriä. Rautatieyhtiöt vaativat valvovissa keskeisiltä toimittajilta yhteensopivuustodistuksia, mutta tietoja on vaikea saada kaikilta toimittajilta. järjestelmissä parhaillaan junien, Kukin rautatieyhtiö puuttuu yhteensopivuuteen kansallisella tasolla. Alan yleistä kehitystä pidetään tyydyttävänä, ja suurimmat yritykset ovat edistyneet hyvin. Alakohtaisia varasuunnitelmia ei yleensä ole kehitteillä, vaan yksittäiset yhtiöt vastaavat omien varasuunnitelmiensa laatimisesta. asema liiketoiminnan jatkuvuuteen ja myös Sääntelyelimillä on johtava turvallisuuteen liittyvien näkökohtien arvioinnissa. Tarkastuksia suoritetaan ja tuloksia tarkkaillaan. Riskit ovat rajalliset ja liittyvät lähinnä energiahuoltoon ja kansainvälisiin tiedotusjärjestelmille aiheutuvaa vähäistä ja rajallista häiriötä ei voida jättää pois laskuista. Paikallisille matkustajien yhteyksiin. Alankomaat vuodenvaihteeseen useiksi tunneiksi ennen keskiyötä ja sen jälkeen. rautatieliikennettä huomautti, että ei koskaan ajoiteta 4. 4 Maantieliikenne EU:n kattavassa maantieverkostossa käytetään useita elektronisia järjestelmiä, joilla varmistetaan liikenteen sujuvuus. Näitä ovat valvontajärjestelmät, tievaa'at, tiemaksujen keräyskopit, ja levittävät seuranta- ja hallintajärjestelmät, signalointi, dynaamiset navigointijärjestelmät ja maanteiden hätäpalveluiden turvajärjestelmät sekä esimerkiksi valaistus- ja ilmastointilaitteiden toiminnasta vastaavat tekniset järjestelmät. liikennetietoja keräävät, analysoivat Häiriöön voi liittyä välittömiä riskejä, jos opastimien tai valojen toiminnassa on ongelmia, liikenteen hallintajärjestelmät selviydy tai välillisiä riskejä, elleivät alueelliset ovat kriittisistä liikennetietojärjestelmät, liikenteen signalointi, maanteiden hätäpalveluverkot ja tunnelien keskushallintajärjestelmät. tilanteista. Etusijalla kansalliset yleensä ja integroidut hallintajärjestelmät Kaupunkiliikenteen hallinnassa käytetyt suuret ovat monimutkaisia, ja siksi vuosi 2000 -ongelman vaikutusta on vaikeampi arvioida. Tieliikenne- ja -kuljetusjärjestelmien vuosi 2000 -yhteensopivuutta selvitetään monella tasolla. Yksityiset yritykset ja julkishallinnot ovat vastuussa tieverkoston eri osista. Vuosi 2000 -ongelman vaikutus rajojen yli ulottuviin tietopalveluihin on joka on tarkoitettu elektroniseen rajallinen, sillä eurooppalainen verkko, 12 Televiestintä- infrastruktuuri on olennainen palvelu,. ja työ riippuu keskinäisten yhteyksien luotettavuudesta. ja operaattorien suuresta määrästä Useimmat kuluttajien laitteet toimivat edelleen ITU:n tehtäviin. liikennetietojen vaihtoon useimpien EU:n jäsenvaltioiden kansallisten tai alueellisten keskusten välillä, otetaan käyttöön vasta vuosina 2000 ja 2001. 5 TELEVIESTINTÄ 5. 1 Yleiskatsaus Maailmanlaajuinen televiestintäinfrastruktuuri on ratkaisevassa asemassa, sillä se takaa tiedonkulun monien toimialojen ja palveluiden toiminnan tueksi sekä tarjoaa Internet-, ääni-, data-, faksi- ja muita televiestintäpalveluita. Vaikka televiestintäpalveluiden yksittäisten osien katsotaankin olevan vuosi 2000 -yhteensopivia, niiden säännönmukainen toiminta riippuu silti siitä, miten luotettavia yhteydet ovat kokonaisinfrastruktuurin sisällä, erityisesti operaattorien väliset ja rajatylittävät yhteydet. Tämä pitää paikkansa sekä kansainvälisesti että EU:n sisällä, sillä merkittävä osa Euroopan viestintäliikenteestä on reititetty maailmanlaajuisesti. -infrastruktuurin vapauduttua Televiestintäpalveluiden ja suuressa osassa maailmaa, myös Euroopan unionissa, suuri määrä kilpailevia operaattoreita vastaa viestintäinfrastruktuurin eri osista. Näin ollen kunkin operaattorin tehtävänä on varmistaa, että kaikki niiden yhteydet muihin operaattoreihin ovat vuosi varmistamiseksi operaattorit voivat tarpeen mukaan käyttää vaihtoehtoisia ja redundanttisia piirejä ja reititysmahdollisuuksia. -yhteensopivia. Liiketoiminnan jatkuvuuden 2000 riski liittyy häiriöiden Viestintäpalveluiden verkko-operaattorien järjestelmissä käytettyihin ohjelmistoihin. Useimpien kulutustavaroiden, kuten puhelimien ja faksilaitteiden, pitäisi edelleen toimia normaalisti. Ongelmia on todennäköisemmin niillä henkilöillä, jotka käyttävät verkkoja (kuten Internetiä) mikrotietokoneiden välityksellä, mikäli tietokone ei ole vuosi 2000 -yhteensopiva, tai pienyrityksillä, joiden vaihteissa on päivämääristä riippuvia toimintoja. lähinnä 5. 2 Kansainvälinen toiminta televiestintäalalla Kansainvälinen teleliitto (ITU) on tunnustanut mahdollisten vuosi 2000 -häiriöiden maailmanlaajuisten televiestintäverkkojen ratkaisevan roolin, ja se perusti maaliskuussa 1998 vuosi 2000 -erityistyöryhmän. muodostaman laajuuden uhan ja Erityistyöryhmän tehtävänä on: • • • • lisätä kaikkien teleoperaattorien ja palveluntarjoajien tietoisuutta vuoteen 2000 liittyvästä tietokoneongelmasta ja antaa sitä koskevia tietoja; antaa yhteensopivuusstandardeja koskevia neuvoja; pyrkiä selvittämään kaikkien operaattorien ja palveluntarjoajien tilanne, myös yhteensopivuutta koskevat aikataulut, ja tarpeen mukaan vaikuttamaan asiaan; hakea kannatusta televiestintäalan sisällä ja asiakkaiden kanssa tapahtuvalle tietojen vaihdolle ja edistää sitä; 13. kuuluu valmiuskyselyitä. ja palveluiden tarjoajien välistä testausta Kaiken kaikkiaan on edistytty hyvin Ala on riippuvainen ensi sijassa sähkön saannista Operaattorit tekevät yhteistyötä Joillakin mailla on integroitu lähestymistapa viestintään • edistää vuotta 2000 koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenten keskuudessa. Erityistyöryhmä pyrki varmistamaan, että sen jäsenet ovat hyvin tietoisia näistä asioista, ja ottamaan käyttöön kattavan kokoelman ohjeita ja välineitä, joiden avulla organisaatiot voivat päästä tietylle tasolle vuosi 2000 -yhteensopivuudessa. Osana tätä toimintaa erityistyöryhmä on tutkinut tärkeimpiä operaattoreita ja laatinut valmiusennusteita sekä Euroopassa että kansainvälisesti. Erityistyöryhmä toteaa, että vastausprosentti kyselyyn on ollut korkea ja että enemmistö vastaajista arvelee saavuttavansa yhteensopivuuden vuoden 1999 puoliväliin mennessä tai sitä ennen. on paitsi varmistaa yksittäisten välttämätöntä Koska operaattorien yhteensopivuus myös maailmanlaajuinen yhteentoimivuus, on perustettu myös palveluiden tarjoajien välinen testausryhmä (Inter Carrier Testing Sub Group). Tämän ryhmän ja sen maailmanlaajuista kansainvälisen yhdyskäytävän testausta (Global International Gateway Testing) koskevan strategian tavoitteena on televiestintäalan kansainvälinen vuosi 2000 -valmius. demonstroida julkisesti Testauksen kansainväliset että varmistaa, yhdyskeskustyypit ympäri maailmaa testataan, ja tulokset julkistetaan vuoden 1999 kolmanteen neljännekseen mennessä. Kaikkiin havaittuihin aukkoihin tai ongelmiin puututaan varasuunnitelmissa ja testeissä vuoden 1999 viimeisellä neljänneksellä. päämääränä kaikki on aloilla, EU:n Televiestintä EU:ssa 5. 3 Kuten muillakin hyvin valmisteluissaan vuosituhannen vaihteen varalta, mutta pienemmät yritykset saattavat olla heikommin valmistautuneita. Sääntelyviranomaiset seuraavat alalla tapahtuvaa kehitystä. Yhteyksiä testataan toimittajien välillä, ja EU:n operaattorit osallistuvat ITU:n toimintaan. suuremmat edistyvät yritykset on ala sähkön pääasiassa selviytyä mahdollisista Tämä Julkisilla riippuvainen televiestintäpalveluiden tarjoajilla on vara- ja elvytyssuunnitelmia, joiden avulla ne voivat sisäisiä menettelyitä puhelinsoittojen priorisoimiseksi hätätilanteissa ja hätäsuunnitelmista vastaava osaava henkilöstö. Useat maat raportoivat, että hätäpalveluiden edustajilla, kuin ja väestönsuojeluviranomaisilla, on kansallisella tasolla puolustus-, poliisi- käytössään yksityinen televiestintäpalvelu. häiriöistä, saannista. sekä Operaattorit ovat muun muassa Isossa-Britanniassa perustaneet tukiryhmän puolustaakseen yhdessä etujaan laitteiden toimittajia vastaan ja varmistaakseen, että vuosi 2000 -yhteensopivat ohjelmistot toimitetaan ajoissa. Verkko-operaattorit tekevät yhteistyötä varmistaakseen, että laitevalmistajat testaavat uudet verkkolaitteet. Vertaisarviointi on niin ikään osoittautumassa hyvin tehokkaaksi, kun ratkaistaan yritysten ohjelmistoihin ja laitteistoihin liittyviä yksityiskohtaisia teknisiä ongelmia. ja laitteistot Joillakin mailla, kuten Alankomailla ja Ruotsilla, on viestintää koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa toisiinsa liittyvät palvelut, kuten posti- ja yleisradiojärjestelmät, on integroitu. Jotkin televiestintäpalveluiden tarjoajat ovat laatimassa että yksityisasiakkaille. Ne lisäävät asiakkaiden tietoisuutta ongelman mahdollisista televiestintälaitteita käyttäville sekä yritys- tietopaketteja 14 vaikutuksista laitteisiin asiakkaan toimitiloissa ja pyrkivät ratkaisemaan asian päätelaitteiden toimittajien kanssa. On totta, että EU:n ulkopuolella olevat yritykset eivät ehkä ole yhtä hyvin valmistautuneita. EU:n organisaatioilla on kahdenvälistä yhteistyötä muiden viranomaisten kanssa, ne vaihtavat parhaita käytäntöjä ja kehottavat ulkomaisia operaattoreita varmistamaan kaikin tarvittavin keinoin sen, että niiden verkoissa on valmistauduttu ongelmaan. 6 YDINTURVALLISUUS 6. 1 Yleiskatsaus ovat Näistä liittyvät -ongelmaan. jotka ensimmäisiä ohjelmistoihin, jotka liittyvät Ydinvoimaloissa on joitakin mahdollisia turvallisuusongelmia, välittömät vuosi 2000 turvallisuuskysymykset, ja turvajärjestelmissä käytettyihin sulautettuihin siruihin. Myös voimaloiden ja sähköverkon tai muiden sähköntuotantolaitosten välinen suhde voi aiheuttaa ongelmia. Mikäli verkossa ilmenee ongelmia, on tärkeää, että varamekanismit, kuten akut ja dieselgeneraattorit, turvaavat jäähdytysjärjestelmien sähkönsaannin. On myös otettava huomioon, että useat samanaikaiset häiriöt, jotka eivät sinänsä ydinvoimaloiden ole operaattoreita. tarpeettomasti ylikuormittaa laitteistoihin vaarallisia, voivat Vuosi 2000 -ongelma voi vaikuttaa ydinturvallisuuteen 6. 2 Kansainvälinen toiminta ydinturvallisuuden alalla WANO, maailman ydinvoimaloiden operaattorien liitto, on vuodesta 1998 alkaen tehnyt aloitteita lisätäkseen tietoisuutta ja vaihtaakseen tietoja jäsentensä välillä. Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA on käynnistänyt erityishankkeen, jolla pyritään varautumaan vuosi 2000 -ongelmaan ydinvoimaloissa (etenkin KIE- maissa, uusissa itsenäisissä valtioissa ja Kiinassa). Se järjestää perusteellisen arvioinnin maalis–kesäkuussa (ohjeasiakirjojen perusteella), minkä jälkeen länsimaisista laaditaan asiantuntijoista koostuvat pienet ryhmät yhteistyössä paikallisten operaattorien kanssa. Näitä länsimaisia ryhmiä täytyy perustaa, hallinnoida ja rahoittaa lyhyellä aikavälillä. Arviointiryhmät raportoivat tilanteesta touko- tai kesäkuussa, jolloin saadaan selkeämpi käsitys tulevista tarpeista. varasuunnitelmia. Tämän toteuttavat arvioinnin Kaikkialla EU:ssa on meneillään perusteellisia ohjelmia. 6. 3 Ydinturvallisuus EU:ssa joissa on toimivia ydinvoimaloita, on vuosi 2000 Kaikilla jäsenvaltioilla, -ohjelma. Vaikka ohjelmien yksityiskohdat ovatkin erilaisia, kussakin ohjelmassa luvan haltija velvoitetaan yksilöimään riskialttiit järjestelmät, asettamaan ne ydinturvallisuuden kannalta tärkeysjärjestykseen, testaamaan ne ja muuttamaan täytä vaatimuksia. Sääntelyviranomaiset niitä tai uusimaan ne, tutkivat ohjelmien sisältöä ja seuraavat niiden toteutusta. Joissakin jäsenvaltioissa huomio on nyt kiinnittymässä riskin pienentämisen suunnitteluun, kuten ohjaushenkilöstön lisäämiseen ja huoltotoimenpiteiden välttämiseen kriittisinä päivinä. jos ne eivät Komissio pitää säännöllisesti yhteyttä alan toimialajärjestöihin (FORATOM, WANO, EURELECTRIC, UNIPEDE) saadakseen tietoa niiden toiminnasta. 15. joita sääntelyelimet seuraavat läheltä Mahdollisia huolenaiheita KIE- maissa ja uusissa itsenäisissä valtioissa Komission tehtävä: edistää tietojen vaihtoa ydinenergia-alan sääntelyelinten välillä,. on esille vuosi ottanut Komissio jäsenvaltioiden sääntelyelinten kanssa asiaan liittyvissä työryhmissä ja edistänyt parhaiden sääntelykäytäntöjen levittämistä. Komission toimia ei ole tarpeen lisätä jäsenvaltioiden ydinvoimaloiden vuosi 2000 -yhteensopivuuden osalta, sillä ne ovat jo puuttuneet kysymykseen riittävässä määrin. -kysymyksen 2000 on ovat joissa ydinvoimaloita, että Kaikki maat, sääntelyviranomaiset seuraavat niitä läheltä, niiden on yleensä toimittava tiukkojen sääntöjen mukaan ja niillä on oltava asianmukaiset varasuunnitelmat, jotka tarkistetaan ja validoidaan säännöllisesti. Ydinvoimaloiden spesifikaatioissa edellytetään, hätätilanteissa. Voimaloiden turvamekanismit ovat yleensä riippumattomia tietokoneistetuista järjestelmistä, joten on hyvin epätodennäköistä, että vuosi 2000 aiheuttaa niissä ongelmia. ilmoittaneet, turvallisesti toimivat että ne 6. 4 Ydinturvallisuus Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE-maissa) ja uusissa itsenäisissä valtioissa järjestelmissä. Erityistä Vaikka Itä-Euroopan ydinvoimaloiden turvajärjestelmissä käytetään suhteellisen rajallisesti digitaalista logiikkaa, tiedetään, että vuosi 2000 aiheuttaa ongelmia joissakin äskettäin asennettuihin laitteisiin, joista osa on hankittu Phare- ja Tacis-ohjelmien tuella. Koska on syytä epäillä, että sähköalan tekemät valmistelut eivät näissä maissa ole yhtä pitkällä kuin EU:ssa, verkko-ongelmien todennäköisyys saattaa olla suurempi, mikä lisää myös operaattorien ylikuormittumisen mahdollisuutta. kiinnittää huomiota täytyy Kaikki nämä maat ovat ilmoittaneet ryhtyneensä toimenpiteisiin, mutta näyttää siltä, että tietoisuuden ja toimenpiteiden taso ei ole kaikkialla yhtenevä. WANO:n mukaan tällä hetkellä on vaikea arvioida, missä määrin KIE-maissa ja uusissa toimenpiteitä Tšekkiä, itsenäisissä valtioissa on toteutettu asianmukaisia Slovakiaa ja Unkaria lukuun ottamatta. WANO rohkaisee kokeneimpia länsimaisia Itä-Euroopan jäseniään ydinvoimaloiden avuksi. asiantuntijoitaan lähettämään ydinenergia-alan Komission CONCERT-ryhmä (joka koostuu 25:n EU-maan, KIE-maan ja uuden itsenäisen valtion ydinvoimaloiden ylimmistä sääntelyviranomaisista) keskusteli asiasta kesäkuussa 1998 lisätäkseen tietoisuutta. Tämä politiikka osoittautui onnistuneeksi tammikuussa 1999, kun kaikki KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden esittivät toimintasuunnitelmansa, joista moni oli kehitetty vuoden 1998 kokouksen jälkeen. Näiden ohjelmien sisällössä ja niiden edistymisessä on eroja. Jotkin maat ovat ilmoittaneet olevansa yhtä hyvin valmistautuneita kuin EU-maat, kun taas toiset ovat edistyneet selvästi vähemmän. Sääntelyelimet kehottivat tammikuussa 1999 pitämässään lisätoimenpiteitä. Ne suhtautuivat myönteisesti sääntelyelimille tarjottuun apuun (pyyntöjä on tullut Bulgariasta tukemaan IAEA:n ydinvoimalaohjelmaa. ja kehottivat komissiota sääntelyviranomaiset ja Slovakiasta) harkitsemaan kokouksessa komissiota G24-maiden ydinturvallisuuteen annettavan tuen koordinointiyksikön (NUSAC) sihteeristö otti komission johdolla esille vuosi 2000 -ongelman maaliskuussa 1999 ja uudet pitämässään kokouksessa. Kokouksessa olivat mukana KIE-maat rahoittajat. itsenäiset ydinturvallisuuteen annettavan valtiot sekä tuen 16 Kokouksessa käsiteltiin rahoittajamaiden roolia näiden toimittamien laitteiden vuosi 2000 -yhteensopivuuden arvioimisessa. ja teknologiakeskus Moskovassa toimiva kansainvälinen tiede- ISTC on perustamassa erityistä rahastoa (sitoumuksia on toistaiseksi 1,35 miljoonaa dollaria) auttamaan Venäjän ja uusien itsenäisten valtioiden elimiä ratkaisemaan vuosi 2000 -kysymyksiä työskennelleiden henkilöiden ja tuetaan asianmukaisen metodologian määrittelyn koordinointia, avustetaan Minatomia ja muita laitoksia käytännön vuosi 2000 -ratkaisujen toteutukseen tähtäävissä hankkeissa sekä autetaan kansainvälisen asiantuntija-avun saamisessa. asetutkimuslaitoksissa ISTC:n varoilla ryhmien avulla. entisissä. tukea ohjelmia. Koska aikataulu on tiukka eikä Euroopan unionilla ole valtuuksia tehdä aloitteita, joka perustuu selkeästi komission pitää keskittyä tukemaan IAEA:n työtä, määriteltyyn metodologiaan, ja ISTC:n aloitetta lisäämällä ISTC:n budjettiin vuosi 2000 -ongelmaa varten varattuja määrärahoja, joilla ISTC antaa välitöntä käytännön apua konkreettisiin hankkeisiin kyseisissä maissa. Komissio hyödyntää paikan päällä annettavaa apua koskevaa Tacis-ohjelmaa EU:n ydinvoimaloiden operaattorien kanssa, jotka ovat täysipainoisesti mukana IAEA:n suunnitelmassa. IAEA:n kanssa keskustellaan yhteisön tuen käytännön yksityiskohdista. Sen lisäksi, että komissio tukee IAEA:n arviointiryhmiä, se selvittää, voitaisiinko näiden ryhmien havaitsemiin tarpeisiin osoittaa määrärahoja. ja antaa välitöntä apua itse paikalla Komissio on myös pyytänyt, että asia otettaisiin esille Phare- ja Tacis-ohjelmien sääntelytukihankkeissa. Näissä hankkeissa EU:n sääntelyelimet pitävät jatkuvasti yhteyttä KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden sääntelyelimiin käytännön tasolla, joten ne pystyvät hyvin lisäämään näiden tietoisuutta. Eräs urakoitsija Leningradin ydinvoimalassa on jo ottanut tämän kysymyksen esille paikan päällä annettavaa apua koskevassa EU:n Tacis-ohjelmassa. Kysymystä käsiteltiin komission pyynnöstä myös itse paikalla annettavaa apua koskeneessa viimeisimmässä kokouksessa, jonka WANO järjesti marraskuussa 1998. Joulukuussa 1998 komissio kehotti Tacis-ohjelman piiriin kuuluvia urakoitsijoita varmistamaan EU:n ohjelmissa toimitettujen laitteiden vuosi 2000 - yhteensopivuuden. Komissio aloitti vuoden 1999 alussa uuden tutkimuksen kaikkien paikan päällä annettavaa apua koskevassa ohjelmassa mukana olevien EU:n laitosten kanssa tietoisuuden lisäämiseksi. Uusimpiin paikan päällä annettavaa apua koskeviin sopimuksiin sisältyy vuosi 2000 -kysymyksen käsittely kyseisissä kohteissa. EU-maat toimivat myös kahdenvälisesti ja teollisuusministeriö rahoitti Ison-Britannian kauppa- jonka tulokset levitettiin paikan päällä annettavaa apua koskevaan Tacis-ohjelmaan osallistuville laitoksille. Suomi on antanut apua Pietarin lähellä sijaitsevalle Leningradin ydinvoimalalle ja Kuolan niemimaalla sijaitsevalle ydinvoimalalle. Jäsenvaltioilta on pyydetty lisätietoja kahdenvälisistä toimista. tutkimuksen4, 4 The Millennium Problem. Raising the awareness of nuclear power station operators and regulatory authorities in Central and Eastern Europe, syyskuu 1998 17 Kaikkien toimenpiteiden valmistumisen määräaika on lokakuussa 1999, sillä viime hetken muutokset ydinvoimaloissa tai menettelyissä voivat aiheuttaa enemmän ongelmia kuin ne ratkaisevat. 7 RAHOITUSALA 7. 1 Yleiskatsaus EU:ssa kuten muuallakin rahoitusala vaikuttaa olevan kaikkein pisimmällä valmisteluissaan. Jotkin EU-maat totesivat, että niiden rahoituslaitoksissa oli lykätty vuosi 2000 -mukautustyötä euron käyttöönoton takia. Tällä oli kuitenkin ollut yleensä myönteisiä vaikutuksia. Kaikki rahoituspalveluita (pankkitoiminta, laitokset ovat vakuutustoiminta, arvopaperit toteuttaneet rinnakkain euroa ja vuotta 2000 koskevia mukautushankkeita. Joissakin tapauksissa euron käyttöönoton yhteydessä on varta vasten kehitetty uusia tukkumaksujärjestelmiä, joissa vuosi 2000 -yhteensopivuus on otettu huomioon. ja maksujärjestelmät) tarjoavat Euron käyttöönotosta on ollut muutakin hyötyä, sillä monet vuosi 2000 -ongelmaa koskevat varasuunnitelmat perustuvat niihin varotoimenpiteisiin, joihin ryhdyttiin euron käyttöönoton takia. Erityisesti valmistelut euron käyttöönoton jälkeiseen viikonloppuun (sisäiset työryhmät ja neuvontapalvelut, ulkopuolisten tahojen kanssa sovellusten varmuuskopiot, ylimääräisen prosessointikapasiteetin ja levytilan hankkiminen, tiettyjen operaatioiden lykkäys tai supistaminen) auttavat varasuunnitelmien laatimista rahoitusalalla. EU:n rahoituslaitosten saamat onnistuneet kokemukset euron käyttöönottoon liittyneen vastaavan haasteen ratkaisemisessa ovat herättäneet luottamusta yritysten kykyyn toteuttaa tällaisia muutoksia. yhteystietoluettelot, tietokantojen yhteiset ja Rahoituspalveluiden alalla laajalle levinnyt myönteinen kehityssuuntaus on se, että yritykset ovat nyt saamassa valmiiksi vuosi 2000 -hankkeidensa viimeisiä testausta ja varasuunnitelmien laatimista. Vähemmän vaiheita, erityisesti jotka eivät myönteinen asia on näillä aloilla taipumus aliarvioida riskejä, suoranaisesti (luottoriskit, mahdolliset maksukykyhäiriöt ja kanteet). Vaikka nämä kysymykset onkin todettu mahdollisiksi ongelmien lähteiksi, yrityksillä ei ehkä ole resursseja, aikaa tai yksinkertaisesti kykyä ryhtyä asianmukaisiin toimenpiteisiin suojautuakseen tällaisilta riskeiltä. tietojärjestelmien häiriöihin liity Vakuutusalalla otetaan sen toiminnan perusluonteen takia järjestelmällisesti riskit. EU-maissa on kaksi huomioon asiakkaiden vuoteen 2000 liittyvät lähestymistapaa siihen, miten näitä riskejä on päätetty arvioida ja hallita. Jotkin maat, kuten Iso-Britannia, ovat päättäneet olla korvaamatta vuosi 2000 -ongelmaan liittyviä riskejä; toiset maat, kuten Ranska ja Belgia, ovat päättäneet korvata ne, mikäli asiakkaille on koitunut vakavia aineellisia ja/tai fyysisiä vahinkoja siitä huolimatta, että kaikkiin asianmukaisiin toimenpiteisiin vuosi 2000 -yhteensopivuuden hyväksi on ryhdytty. Rahoitusalalla voitaisiin vielä parantaa tiedottamista kansalaisille. Monet yritykset eivät ole vieläkään ottaneet käyttöön ennalta ehkäiseviä strategioita eivätkä tiedottaneet kansalaisille tilanteestaan vuosi 2000 -ongelman suhteen. Tämä laiminlyönti voi heikentää koko rahoitusjärjestelmän kilpailuasemaa, vaikka alalla onkin edistytty huomattavasti. 18 Rahoitusalan katsotaan olevan kaikkein pisimmällä EU:n rahoituspalvelut ovat hyötyneet euron käyttöönotosta Alalla tehdään testejä ja laaditaan varasuunnitelmia Vakuutusalalla tarkastellaan vakuutuksenottajien riskejä Tiedotusta kansalaisille voitaisiin parantaa Kansainvälistä koordinointia Kansainvälistä testausta Pankkeja valvotaan tarkasti 7. 2 Kansainvälinen toiminta rahoitusalalla arvopaperi- järjestöt ovat Global 2000 -ryhmä, Rahoitusalalla tärkeimmät kansainväliset epävirallinen vakuutusyhtiöiden muodostama pankkien, ryhmittymä, joka helpottaa maailmanlaajuisen rahoitusyhteisön pyrkimyksiä parantaa rahoitusmarkkinoiden valmiutta vuosi 2000 -ongelman aiheuttamien haasteiden varalta, sekä Joint Y2K Council, kansainvälisten rahoitusalan sääntely- ja tarkastuselinten järjestöjen ryhmittymä. ja Maksujärjestelmiä ja –suorituksia on määrä testata maailmanlaajuisesti. EU:n kansalliset keskuspankit osallistuvat näihin kansainvälisiin testeihin. Vuosi 2000 -ongelman toimenpiteistä keskustellaan parhaillaan5. Myös OECD:n vakuutuskomitea ja IAIS analysoivat vuoden 2000 ongelmaa. vakuutusalaan vaikutuksesta tarvittavista ja on ollut riskejä saatavilla 1999 olivat useimmiten mainitsemia yhteenveto maaliskuusta Kansainvälinen vakuutusvalvontaelinten järjestö IAIS lähetti kaikille jäsenilleen kyselyn joulukuussa 1998. Kyselyyn vastasi 43 maata, joista 12 oli EU-maita. lähtien. Tuloksista sisäisten Vakuutusvalvontaelinten liiketoiminnan tietotekniikkajärjestelmien mahdollinen häiriö, toimittajista ja katkokseen ja tietueiden vioittumiseen, niiden riippuvuus korvausvaatimusten lisääntyminen etenkin vastuuvakuutusten osalta. Kaksi kolmasosaa arvelivat korvausvelvollisuuden kasvavan vahinkovakuutusten osalta. Vain seitsemän vastaajaa arveli samaa myös henkivakuutusten osalta. Huolestuttavampaa on se, että vain 11 vastaajaa ilmoitti antaneensa niiden piiriin kuuluville yrityksille neuvoja lisäkorvausvaatimusten teknisistä yksityiskohdista ja seurauksista. IAIS on tuottanut vakuutusalan varasuunnitelmien laatimisesta asiakirjan, jota levitetään laajalti vakuutusyhtiöille ja kansallisille tarkastuselimille. vakuutusyhtiöt että maan vastaajista raportoi, johtaisi joka 7. 3 Rahoitusala EU:ssa ja kansalliset sääntelyelimet EKP, viranomaiset keskuspankki kansalliset Pankkilaitosten tarkastuksessa on aktiivisesti mukana useita elimiä, mukaan keskuspankit, luettuina Euroopan tarkastusviranomaiset, sekä ammattijärjestöt sekä kansallisella että Euroopan tasolla. Neuvoa-antava pankkitoimintakomitea, jossa kansalliset tarkastuselimet, kansalliset keskuspankit ja valtiovarainministerit kokoontuvat säännöllisesti, on toinen foorumi pankkialan kansallisia valvontatoimenpiteitä koskevien tietojen vaihtoon. Tähän valvontaan kuuluvat sekä tiedonkeruu ja yksittäiset tarkastukset että monenvälisten testien koordinointi. Tarkastuselimet ja muut kansalliset viranomaiset käyttävät tässä itse yrityksiä, ongelman parissa työskenteleviä useita eri tietolähteitä - ammattilaisia (kuten tilintarkastajia) tämän alan järjestelmien asiantuntemuksesta, sääntelyelimillä on yleensä kattavat tarkastuksista ja tarkastettujen yritysten henkilöstöstä. ja kilpailijoita. Lisäksi tiedot Ulkoisia testejä vuoden 1999 aikana Tarkastusten piiriin kuuluvat EU:n pankit ja rahoituslaitokset ovat yleisesti ottaen saattaneet päätökseen sisäisen mukautustyönsä, joka on suurelta osin sisäistä testit testausta. Lähes kaikki EU-maat raportoivat, että kansalliset ulkoiset 5 EU:n vakuutusvalvontaelinten 111. konferenssi, Amsterdam, lokakuu 1998 19 ja 1999 toisella vuoden kolmannella toteutettaisiin neljänneksellä. Maksujärjestelmien osalta EKP velvoittaa kunkin kansallisen keskuspankin seuraamaan tiiviisti RTGS-järjestelmien edistymistä vuosi 2000 -ongelman osalta TARGET-järjestelmässä ja asettaa toimenpiteille sitovat määräajat: sisäiset tietotekniikkatestit on toteutettava huhtikuun loppuun mennessä ja monenväliset testit heinäkuun loppuun mennessä, lopulliset varmentamisjärjestelmät on otettava käyttöön syyskuun loppuun mennessä, ja varasuunnitelmat on testattava (määräaikaa ei ole vielä päätetty). Testaus on yleensä monimutkaista, ja siihen kuuluu useita kansallisia clearing- ja selvitysmenettelyitä koskevia yhteistestejä, Myös joihin vähittäismaksujärjestelmiä, ja asiakaspäätejärjestelmiä, testataan perusteellisesti. pankkiautomaatteja, maksujärjestelmien osallistuvat tilisiirtoja toimijat. kaikki kuten Hidastelijoita kohtaan ryhdytään toimenpiteisiin Arvopaperiyhtiöitä velvoitetaan ilmoittamaan valmiustilansa Vakuutusyhtiöitä kehotetaan analysoimaan vakuutuskantansa Jotkin maat huomauttivat, että pankkialan vuosi 2000 -hankkeiden aikataulut olivat viivästyneet lähinnä siksi, että vuosi 2000 -yhteensopivien tuotteiden toimitukset olivat viivästyneet. Niiden laitosten suhteen, jotka eivät näytä pysyvän aikataulussa, on ryhdytty useisiin toimenpiteisiin. Italiassa on lähetetty virallisia kirjeitä ja tehty tarkastuksia paikan päällä. Kaikkien tarkastettavien yritysten täytyy antaa pääjohtajan ja/tai johtokunnan allekirjoittama ilmoitus laitoksen valmiudesta. Nederlandsche Bank kehottaa kaikkia pankkeja, joilla on yhä jäljessä, raportoimaan kuukausittain edistymisestään. ongelmia ja jotka ovat Sääntelyelimet ovat tehneet selväksi, että ne puuttuvat niiden yritysten toimintaan, jotka eivät ryhdy asianmukaisiin toimenpiteisiin. Arvopaperiyhtiöiden ja pörssin osalta EU:n sääntelyelimet valvovat säänneltyjä markkinoita ja markkinoiden hallintayhtiöitä ja välittäjien toimintaa sekä varmistavat, että liikkeellelaskijat antavat asianmukaiset ilmoitukset. Monissa maissa, kuten Suomessa ja Italiassa, valvonta- ja sääntelyelimet edellyttävät, että tilinpäätöksissä ja/tai tietyissä raporteissa annetaan yksityiskohtaisia tietoja vuosi 2000 -valmiuksista. Valtiot aikovat toteuttaa tilityspäivätestejä. Italialaisyritykset jo varasuunnitelmien laatimisen yhteydessä raportoivat, että välittäjät ovat ottaneet käyttöön tilauksia ja ennakko-matchingia varten varayhteyden, joka helpottaa tietojen takaisinsaantia hätätilanteessa. tiedottaneet Kaikissa EU-maissa vakuutusyhtiöt ovat sekä yksityis- että yritysasiakkailleen vuoteen 2000 liittyvistä riskeistä ja siitä, miten ne on katettu sopimuksissa, sekä niiden omasta vastuusta vuosi 2000 -yhteensopivuuden osalta. Joissakin maissa yhtiöt ovat sisällyttäneet uusiin ja olemassa oleviin sopimuksiin rajoitusehtoja. Jotkin yhtiöt ovat jopa lähettäneet suurille asiakkailleen kyselyitä saadakseen selville näiden valmiustilan ja myös saadakseen ne tietoisiksi Italiassa vakuutusyhtiöitä kehotettiin yhteensopimattomuuden seurauksista. sisällyttämään vuoden 1998 tilinpäätöksiin analyysi siitä vakuutuskannasta, johon liittyy vakuutuksenottajien tässä laiminlyöntien takia, sekä laskelma siihen liittyvistä kuluista. Vakuutusyhtiöiden tilintarkastajat arvioivat kunkin tilinpäätöksiä tarkastamaan nimetyt ulkoiset yhtiön suunnitelmat vuosi 2000 -riskien hallintaa varten. tapauksessa -ongelmia, vuosi 2000 20 Jotkin maat ovat perustaneet foorumin vuoden 2000 ongelmaa koskevien korvausvaatimusten arvioimiseksi Vesialalla toimitaan paikallisesti,. ja tiukkoja paikallisia varajärjestelmiä on jo olemassa Ranskan vakuutusyhtiöiden järjestö FFSA on päättänyt luoda "teknisen foorumin", joka on kaikkien vakuutusyhtiöiden käytettävissä vuoden 1999 lopusta lähtien. Siinä perustetaan verkosto, jossa on 150–200 vuosi 2000 -ongelmien asiantuntijaa monilta eri osa-alueilta (mikrotietokoneet, sulautetut järjestelmät, elektroniset laitteet, tietokoneistetut tuotantoprosessit, toimistotietokoneet jne. ). Kun vuoden 2000 aiheuttamista vahingoista esitetään korvausvaatimuksia, kutakin tapausta varten nimetään yksi asiantuntija, joka arvioi vuosituhannen vaihteen välittömästi tai välillisesti aiheuttamien onnettomuuksien syyn sekä yhtiöiden mukautustoimet ja varasuunnitelmat. Foorumi toimii koko vuoden 2000 ajan, ja sen tarkoituksena on antaa nopeaa, riippumatonta, johdonmukaista ja kiistatonta asiantuntija-apua, niin että pitkällisiltä vaademenettelyiltä voidaan välttyä. Myös Belgiassa on päätetty varautua ongelmaan perustamalla yhteisen tekninen foorumi. 8 VESI Toiminta tällä alalla on aloitettu myöhään, mutta EU:n vesihuollon ja jäteveden käsittelyn aloilla on tunnustettu vuosituhannen vaihteen tietokoneongelman ja muodostama alan uhka nyt valvontatoimenpiteet toteutetaan useimmissa tapauksissa paikallisella tasolla. Monissa maissa ei ole kansallisia sääntelyelimiä vaan kansallisia vesiyhtiöiden järjestöjä. Tanskassa tutkimus- ja tietotekniikkaministeriö toteutti yhteistyössä kansallisen paikallisviranomaisten järjestön kanssa tämän alan pilottihankkeita, joiden tulokset jaettiin kunnille. edenneet. Tämän valmistelut ovat Vesihuoltoalalla on yleensä käytössä tiukkoja lakisääteisiä varajärjestelmiä. Yhteensopivuusohjelmissa valmistellaan parhaillaan varajärjestelyitä vuoden 2000 varalta vesihuoltoa, veden jakelua ja talteenottoa varten sekä tarkastellaan suunnitelmia merkittävien häiriöiden varalta ja resurssisuunnittelua. Esimerkiksi Alankomaissa edellytetään yleisesti 10 päivän täysimääräistä toimintakykyä ilman uusia (yksittäisten varaenergianlähteiden perusteella) sekä 20–25 päivän kulutusta vastaavia juomavesivarastoja ilman uutta vedenottotarvetta käyttäen olemassa olevia vesivaroja. Vesiyhtiöiden varasuunnitelmissa käsittelevät yleensä sitä, miten automatisoidut järjestelmät voidaan ongelmien ilmetessä korvata käsiohjauksella. Suunnitelmia tarkistetaan nyt vuosituhannen vaihteen varalta. ja kemikaalitoimituksia energia- Keskeisenä kysymyksenä on riippuvuus energian ja tietotekniikan toimittajista. Jäteveden osalta useimmat maat raportoivat, että asiasta vastaavat erilliset ministeritason ja paikallishallinnon elimet. Kukin on vastuussa omista vuosituhannen vaihteen hankkeistaan, myös varasuunnitelmien laatimisesta. Tämän alan toiminta on riippuvaista energiasta. Rajallisia palveluita voidaan tarjota, kun normaaleja resursseja ei ole saatavilla. Alalla edetään, vaikka riippuvuus toimittajista aiheuttaakin huolta joitakin teknisiä laitteistoja koskevan tiedonpuutteen takia. ja pääasiallisena uhkana on saastuminen Alalla havaittu suurin riski on vuosituhannen vaihteen ongelman mahdollisesti aiheuttama tärkeistä joista otettavan veden saastuminen, joka voi olla myös ydinenergian aiheuttamaa. 21 Komission aloitteet jatkuvat,. etusijalla ovat sisäiset järjestelmät. ja työssä on edistytty hyvin Päästä-päähän-testejä suunnitellaan. ja muita kuin tietotekniikkaan liittyviä asioita tarkastellaan Komission toimet tietojen vaihdon edistämiseksi EU:ssa. 9 KOMISSION SISÄINEN TOIMINTA Komissio toteuttaa ilmoittamiaan aloitteita. edelleenkin aktiivisesti tiedonannossaan KOM(98)102 -yhteensopiviksi. Edistystä Tärkeysjärjestyksessä etusijalla on sen omien järjestelmien saattaminen vuosi säännöllisesti 2000 tässä järjestettävissä kokouksissa, ja pääjohtajia. Seurannasta vastaa organisointi- ja johtotehtävien koordinointiryhmä. joissa on mukana pääsihteeri seurataan työssä Kaikkia komission pääosastoja on vuodesta 1996 lähtien pyydetty sisällyttämään vuotuiseen tietopalvelusuunnitelmaansa erityinen suunnitelma tietojärjestelmien saattamiseksi vuoden 2000 tasalle, ja nämä suunnitelmat on budjettivaroja jaettaessa asetettu etusijalle. (laitteistojen, Erityisen tärkeänä pidetään, että meneillään oleva työ sellaisten toiminnan kannalta ratkaisevien järjestelmien mukauttamiseksi, jotka eivät vielä ole vuosi 2000 -yhteensopivia, saadaan päätökseen ajoissa. Järjestelmien perustana olevan ulkopuolisten infrastruktuurin ohjelmistojen) ja se saadaan ajoissa yhteensopivaksi. Pääosastoilla toteutetaan vuonna 1999 useita yksittäisiä testejä sekä komission laajuinen koko järjestelmän kattava testi. Koko järjestelmän testauksessa varmennetaan, että hallintoon, rahoitukseen, tilastoihin, asiakirjoihin ja toimistoihin liittyvä tietovirta on vaatimusten mukaista. Korjaustoimia vahvistetaan ja priorisoidaan tulosten perusteella. tarkistamisessa on edetty pitkälle, käyttöjärjestelmäohjelmistojen, Komissiossa meneillään olevia vuosi 2000 -toimia valvoo komission yksiköiden välinen ryhmä, jota johtaa pääsihteeri ja jossa on edustajia kaikista pääosastoista. Sen tehtäviin kuuluvat lähinnä muut kuin tietotekniikkaan liittyvät asiat, kuten varasuunnitelmien koordinointi keskeisten palveluiden jatkuvuuden turvaamiseksi, vuosi 2000 -ongelmaan liittyvien oikeudellisten kysymysten koordinointi, yleiset infrastruktuuriasiat (kuten rakennukset, turvajärjestelmät, hissit ja kaikki näihin liittyvät suunnatut laitteet) tiedotuskampanjat. henkilöstölle komission yleisölle ja ja Muiden EU:n toimielinten osalta voidaan todeta, että toimielinten välinen tietotekniikkakomitea (CII) koordinoi vuosi 2000 -yhteensopivuuteen tähtääviä toimia varmistaakseen, että lähestymistapa on yhtenäinen. Lisäksi EU:n tietojärjestelmien saattamisesta vuosi 2000 -yhteensopiviksi on keskusteltu komission järjestämässä jäsenvaltioiden symposiumissa sekä komission ja Portugalin hallituksen yhteisessä konferenssissa. Vastaavanlaisia toimia on suunnitteilla muiden jäsenvaltioiden kanssa sekä pk-yrityksiä silmällä pitäen. Komissio pyrkii toimillaan edistämään ja helpottamaan vuosi 2000 -ongelmaa ja se järjestää koskevaa tietojen vaihtoa EU-maiden ja eri sektorien välillä, säännöllisiä ja kansallisten elinkeinojärjestöjen edustajien välillä. Näitä kokouksia on vuonna 1999 järjestetty yhä useammin. Kaikki infrastruktuurialoista vastaavat komission pääosastot pitävät yhteyttä asianomaisiin järjestöihin ja keräävät tietoa. -koordinointielinten kokouksia vuosi 2000. kattavat yhteydet väestönsuojelu- viranomaisten välillä tavoin varmistamaan hälytysjärjestelmien, kuten Jäsenvaltioissa pyritään eri yhteisen 112-numeron, jatkuva toiminta ja väestönsuojeluviranomaisten valmius vuosituhannen vaihteessa mahdollisesti sattuvien hätätilanteiden suhteen. Hätäpalveluiden valmiudesta saatuja kokemuksia on vaihdettu väestönsuojelualan 22 lokakuuta 1998 pitämässä kokouksessa pääjohtajien Wienissä 21. sekä kansallisten väestönsuojeluasiamiesten pysyvän verkoston (PNNC) säännöllisissä kokouksissa. Pääjohtajien kokouksen tekemän päätöksen mukaisesti komission yksiköiden väestönsuojeluyksikkö huolehtii tiedotuksesta. 10 PÄÄTELMÄT Vuoden 1998 lopusta on edistytty huomattavasti. Tärkeissä infrastruktuureissa on edistytty huomattavasti vuosi 2000 -ongelman ratkaisemisessa sen jälkeen, kun komission edellinen raportti julkistettiin joulukuussa 1998. Elinkeinoelämän, kuluttajien ja kansalaisten saatavilla on nyt paljon enemmän tietoa vuosi 2000 -ongelmaa koskevasta tilanteesta. ja esiin on noussut muutamia kehityssuuntauksia Joitakin merkittäviä kehityssuuntauksia on nyt havaittavissa kaikilla aloilla ja koko EU:ssa: • Valvonta- ja sääntelyviranomaiset osallistuvat entistä enemmän elintärkeiden infrastruktuurialojen valvontaan ja tarkastukseen. • Alakohtaiset, kansalliset ja kansainväliset järjestöt, jotka tarkastelevat ongelmaa jäsentensä kanssa ja laativat yleisiä varastrategioita ja ohjeita, koordinoivat toimintaansa. • Kahdenvälisiä, monenvälisiä, koko toimintaketjun kattavia ja kansallisia testejä painotetaan yhä enemmän. • Meneillään on yhä enemmän kansallisia ja alakohtaisia vuotta 2000 koskevia tiedotuskampanjoita, joilla pyritään säilyttämään kansalaisten luottamus korostamalla keskeisten palveluiden tarjoajien valmiutta. • Saatavilla on entistä enemmän tietoa saavutetusta edistyksestä, tuloksista, riskeistä ja varasuunnitelmista. • Edelläkävijät ja järjestöt ovat luoneet järjestelmiä ongelmien ratkaisemiseksi ja hitaimmin edistyneiden auttamiseksi. • On tunnustettu, että niin infrastruktuurialoilla kuin yleensäkin teollisuudessa pienemmät organisaatiot ovat edelleen selvästi suuria yrityksiä jäljessä vuosi 2000 -ongelman ratkaisemisessa. • Tietotekniikkajärjestelmien toimittajien on annettava paikkansa pitävää tietoa tuotteidensa vuosi 2000 -yhteensopivuudesta ja tarpeen mukaan tehtävä päivitykset ajoissa. Alakohtaisten ja kansainvälisten järjestöjen osallistuminen varasuunnitelmien laatimiseen on tärkeää Ennen vuotta 1999 vaikutti siltä, että monilla alakohtaisilla, kansallisilla ja kansainvälisillä järjestöillä oli vaikeuksia löytää itselleen asianmukaista roolia ja antaa käytännön apua vuoteen 2000 valmistautuville yhteisöille. Nyt, kun yritykset alkavat kiinnittää huomiotaan sisäisten järjestelmiensä ulkopuolelle, laatimaan ja organisaatiot pystyvät auttamaan tietojen vaihdossa, järjestöt yhteisiä ohjeita ja, mikä on erityisen tärkeää, auttamaan varasuunnitelmien laatimisessa. Alakohtaisten ja kansainvälisten varastrategioiden toteuttaminen tulee epäilemättä olemaan ratkaiseva tekijä kansainvälisessä varautumisessa vuosi 2000 -ongelmaan. 23 Julkisten palveluiden luotettavuus EU:ssa on erittäin korkea. ja merkittävien häiriöiden riski on vastaavasti alhainen Julkisten palveluiden luotettavuus on nykyisin EU:ssa niin korkea, että kuluttaja pitää usein itsestään selvänä sitä, että energian- ja vedensaanti jatkuu ja että kun luurin nostaa, valintaääni kuuluu. Yksikään palveluiden tarjoaja ei kuitenkaan ole nykyisin palvelun kuluttajalle keskeytymättömyydestä jonakin tiettynä päivänä. Ei siis ole yllättävää, että jolloin toimittajat kieltäytyvät antamasta tällaista takuuta vuodenvaihteessa, organisaation on erittäin vaikea määritellä sen hallinnasta riippumattomien ulkoisten tekijöiden mahdollista vaikutusta liiketoimiinsa. antamaan ehdotonta takuuta valmis ja organisaatiot koko EU:ssa ovat tunnustaneet On ilmeistä, että yritykset vastuunsa vuoteen 2000 liittyvän tietokoneongelman ratkaisemisessa, ja niiden työn tulokset alkavat nyt näkyä. Kokonaisarvio on se, että vuosituhannen vaihteen aiheuttamien merkittävien häiriöiden vaara EU:n infrastruktuureille on rajallinen. pienemmissä Ongelmat ovat organisaatioissa. Koska vähäinen riski on silti olemassa, kaikki sektorit pyrkivät parhaillaan riskin pienentämiseksi. todennäköisemmin paikallisia varasuunnitelmia perusteellisia, laatimaan ilmenevät kattavia ja 24 11 LIITE Seuraavassa on luettelo Internet-sivuista, joista saa lisätietoja. Valtioiden ja hallitusten tiedot: Iso-Britannia http://www. open. gov. uk/year2000 (suunnitelmat/valmius) http://www. bug2000. co. uk (infrastruktuurit – kaikkien arviointien tulokset löytyvät näiltä Internet-sivuilta) Kreikka http://www. year2000. gr Luxemburg http://www. crpht. lu/an2000 Ranska http://www. premier. ministre. gouv. fr http://www. an2000. gouv. fr (hallitus) http://www. industrie. gouv. fr/site/industrie/home/navi/page/indust rie (teollisuus) http://www. justice. gouv. fr/publicat/an2000. htm (oikeuslaitos) http://www. defense. gouv. fr/sdsic/a2000/index. html (puolustus) http://www. equipement. gouv. fr/an2000/1000. htm (liikenne/logistiikka) http://www. education. gouv. fr/actu/an2000/plan. htm (koulutus) http://www. diplomatie. fr/actual/dossier/an2000. html (ulkoasiat) http://www. interieur. gouv. fr/an2000 (sisäasiat) http://www. agriculture. gouv. fr/index. html (maatalous) http://www. jeunesse- sports. gouv. fr/francais/misan2000/index. htm (nuoriso/urheilu) http://www. santé. gouv. fr/htm/pointsur/an2000/index. htm (terveys) Ruotsi http://www. statskontoret. se/2000/sfs. htm http://www. 2000-delegationen. gov. se/arbete/direktiv. htm Espanja Portugali http://www. map. es/csi/2000. htm http://www. missao-si. mct. pt/P2000/index1. html (kansallinen sivu) http://www. iapmei. pt/idex/informacao/ano2000. html (pk- yritykset) 25 http://www. inst-informatica. pt/ANO2MIL/2mil001. htm http://www. min-plan. pt/menu/tforce/index. html Sveitsi http://www. millennium. ch (kansallinen sivu) http://www. efd. admin. ch/aktuell/2000/index. htm (julkishallinto) Energia-ala: Alankomaat http://www. energie2000. nl http://www. emp. nl Italia http://www. enel. it Espanja http://www. endesa. es/2000/index. htm http://www. repsol. es/webrepsol/esp/inversor/efecto2000. htm http://www. miner. es Kreikka http://www. dei. gr/dei-en. htm http://www. depa. gr/eng. index. html http://www. dep. gr Ruotsi http://el2000. com/index. html http://www. stem. se/om_myndigheten/y2k. html Suomi http://www. finergy. com http://www. fingrid. com http://www. neste. fi/konserni/2000/index. html http://www. gasum. fi/frindex. htm Ranska http://www. edf. fr (sähkö) http://www. gdf. fr (kaasu) Luxemburg http://www. cegedel. lu Sveitsi http:// www. strom. ch (sähkö) http://www. erdgas. ch (kaasu) Norja http://www. enfo. no/index. cfm http://www. statnett. no/y2k/index. html http://www. npd. no/y2k/ Liikenneala yleensä: Espanja http://www. mfom. es 26 Lentoliikenne: Suomi Kreikka http://www. ilmailulaitos. com http://www. olympic-airways. gr Ruotsi http://www. lfv. se/sakerhet/y2k/y2krs03. pdf Sveitsi http://www. atraxis. com Meriliikenne: Kansainvälinen http://www. ship2000. com (International Chamber of Shippingin (ICS), United Kingdom P&I Clubin ja Lloyd’s Registerin yhteinen Internet-sivu) Kreikka Belgia Ruotsi Norja http://www. yen. gr http://www. zeebruggeport. be http://www. sjofartsverket. se/frameset. htm http://www. rederi. no/no/bibliotek/y2k/ Rautatieliikenne: Suomi http://www. rhk. fi (Ratahallintokeskus) http://www. vr. fi (Valtionrautatiet) Kreikka Ranska Ruotsi Sveitsi http://www. ose. gr http:// www. sncf. fr http://www. ratp. fr http://www. banverket. se/framtiden/ar2000. htm http://www. sbb. ch Maantieliikenne: Ranska Kreikka http://www. equipement. gouv. fr/an2000/1000. htm http://www. oasa. gr (Ateenan joukkoliikenneyhdistys) Televiestintäala: 27 Kansainvälinen http://www. itu/y2k (yhteenvedot yksittäisten yritysten vastauksista kyselyihin löytyvät näiltä ITU:n Internet-sivuilta) Iso-Britannia http://www. oftel. gov. uk/bug2000. htm Espanja Kreikka Ruotsi Ranska http://www. sgc. mfom. es/efecto/efecto. htm http://www. ote. gr (Kreikan televiestintäjärjestö) http://www. cosmote. gr/e_mainpage1. htm http://www. panafon. gr/en http://www. pts. se/aktuellt/2000-rap. pdf http://www. france. telecom. fr Luxemburg http://www. y2k. lu Suomi http://www. sonera. fi/sijoittajatieto/year2000. html http://www. hpy. fi/yritys/vuosi2000 Norja Sveitsi http://www. telenor. no/bedrift/ar2000 http://www. swisscom. com/2000ok Ydinenergia-ala: Suomi Ruotsi Sveitsi http://www. stuk. fi http://www. ski. se/ http:// www. hsk. psi. ch/aktuel. html Rahoitusala: Alankomaat http://www. dnb. nl Italia http://www. bancaditalia. it http://www. cipa. it http://techinfo. sia. it http://www. consob. it http://www. borsaitalia. it http://www. cedborsa. it http://www. isvap. it Iso-Britannia http://www. bba. org. uk (BBA:n tiedot Ison-Britannian rahoitusalan valmisteluista) 28 http://www. bankofengland. co. uk (sisältää Bank of Englandin “Blue Bookin”) Espanja http://www. cnmv. es/A2000/efecto2000. htm Kreikka Saksa http://www. ipyme. org/inipyme/prog4. htm http;//www. hba. gr http://www. bakred. de (Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen) http://www. bundesbank. de (Deutsche Bundesbank) http://www. bav-bund. de (Bundesaufsichtsamt für das Versicherungswesen) http://www. bawe. de (Bundesaufsichtsamt für den Wertpapierhandel) Suomi http://www. bof. fi (Suomen Pankki) http://www. rata. bof. fi/suomi/Faq/Faq. html (Rahoitustarkastus) http://www. hex. fi/y2k/index. html (Helsingin pörssi) Ranska http://www. afb. fr/pascfonb. htm http:// www. paribas. com Portugali http://interbolsa. pt/index. htm Ruotsi Sveitsi Norja Vesiala: Ruotsi Ranska Suomi Espanja Tanska http://www. fi. se/fffs/1998/fs9818. htm http://www. swissbanking. org/e/Pages/swissbanking. htm http://www. finans. dep. no http://www. slv. se/vatten/index. htm http://www. generale-des-eaux. com http://www. suez-lyonnaise-eaux. fr http:// www. bouygues. fr http://www. vvy. fi http://www. mma. es/2000. htm http://www. dkvand. dk/index1. htm http://www. kl. dk/siab. asp?o_id=1869 Norja http://www. norvar. no 29


title: QUESTION ÉCRITE E-2120/99 posée par Heidi Hautala (Verts/ALE) au Conseil. Pourcentage de femmes dans les comités.

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
gender equality
woman

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/95 (2000/C 219 E/122) QUESTION (cid:201)CRITE E-2120/99 posØe par Heidi Hautala (Verts/ALE) au Conseil (23 novembre 1999) Objet: Pourcentage de femmes dans les comitØs Les dØputØs au Parlement europØen et les citoyens se heurtent (cid:224) des difficultØs dans l(cid:146)obtention d(cid:146)informations relatives aux comitØs consultatifs, de gestion et de rØglementation qui assistent la Commis- sion dans la mise en (cid:156)uvre du droit communautaire (procØdure de comitologie). Ces comitØs, dont le nombre pourrait dØpasser 450, se composent principalement de reprØsentants nommØs par les (cid:201)tats membres. Dans sa rØponse (cid:224) la question Øcrite E-1466/99 (1), la Commission affirme que, les (cid:201)tats membres dØsignant les membres des comitØs, elle n(cid:146)est guŁre en mesure d(cid:146)intervenir (cid:224) cet Øgard. Le Conseil pourrait-il donner des informations sur la composition des comitØs et sur la rØpartition de leurs membres par sexe? Quel est le pourcentage de femmes dans tous les comitØs instituØs par les autoritØs nationales? (1) JO C 27 E du 29. 1. 2000, p. 81. RØponse (31 janvier 2000) Les comitØs auxquels l(cid:146)Honorable Parlementaire fait rØfØrence sont ceux prØvus par la dØcision du Conseil 1999/468/CE, du 28 juin 1999, fixant les modalitØs de l(cid:146)exercice des compØtences d(cid:146)exØcution confØrØes (cid:224) la Commission (1). Cette dØcision a remplacØ la dØcision du Conseil 87/373/CEE, du 13 juillet 1987 (2). Comme il est indiquØ dans les deux dØcisions mentionnØes, ces comitØs sont composØs «des reprØsentants des (cid:201)tats membres» et prØsidØs par un reprØsentant de la Commission, laquelle assure aussi le secrØtariat. Le Conseil n(cid:146)est pas reprØsentØ dans les comitØs en question. Il ne peut donc pas fournir (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire les informations demandØes. En outre, les (cid:201)tats membres envoient souvent, pour siØger dans ces comitØs, des personnes diffØrentes, de sorte qu(cid:146)il n(cid:146)est pas possible de donner une indication fiable sur le nombre respectif d(cid:146)hommes et de femmes composant ces comitØs. (1) (2) JO L 184 du 17. 7. 1999, p. 23. JO L 197 du 18. 7. 1987, p. 33. (2000/C 219 E/123) QUESTION (cid:201)CRITE E-2121/99 posØe par Olivier Dupuis (TDI) (cid:224) la Commission (22 novembre 1999) Objet: Vente de billets de transport aØrien Les usagers de services de transport ferroviaire, routier (autobus, autocar) ou maritime de l(cid:146)Union peuvent acquØrir, auprŁs de sociØtØs publiques ou privØes, des billets «aller simple» ou «aller retour». En ce qui concerne le transport aØrien, la plupart des compagnies (cid:129) sauf exceptions notables (cid:129) n(cid:146)offrent aux usagers europØens la possibilitØ d(cid:146)acheter des billets «aller simple» que dans les catØgories «affaires» ou «premiŁre classe», ce qui contraint souvent des usagers de la classe «Øconomique» (cid:224) acheter la partie «retour» d(cid:146)un billet, dont ils savent d(cid:146)emblØe qu(cid:146)ils ne pourront l(cid:146)utiliser. La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que cette pratique des compagnies aØriennes constitue un abus de pouvoir, en ce sens qu(cid:146)elle oblige les usagers des transports aØriens (cid:224) acquØrir un service dont ils ne pourront profiter? Quelles initiatives la Commission a-t-elle prises ou entend-elle prendre pour mettre fin (cid:224) cette pratique?