title: QUESTION ÉCRITE E-2186/99 posée par Christos Folias (PPE-DE) à la Commission. Violation du code douanier communautaire.

eurovoc_concepts:
Greece
application of EU law
customs regulations

text: 18. 7. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 203 E/147 Une dØrogation temporaire a ØtØ accordØe afin de permettre aux pŒcheurs de s(cid:146)adapter (cid:224) cette situation nouvelle. La dØrogation doit prendre fin le 31 dØcembre 2001, (cid:224) moins que la preuve scientifique soit apportØe que le maintien de cette dØrogation n(cid:146)aura aucune incidence nØgative sur les ressources halieutiques. En se basant sur les Øtudes scientifiques les plus rØcentes, la Commission Ølaborera une proposition au Conseil au sujet de la question de savoir si la dØrogation doit Œtre ou non maintenue. La dØcision en question doit Œtre prise par le Conseil (cid:224) la majoritØ qualifiØe. Cette procØdure n(cid:146)a rien de particuliŁrement rigide ou exceptionnel. En fait, des procØdures analogues ont ØtØ prØvues dans un certain nombre de situations semblables (voir par exemple les articles 3, paragraphe 1, et 6, paragraphe 1, du rŁglement auquel se rØfŁre l(cid:146)Honorable Parlementaire). (2000/C 203 E/187) QUESTION (cid:201)CRITE E-2186/99 posØe par Christos Folias (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Violation du code douanier communautaire (29 novembre 1999) La lØgislation douaniŁre communautaire est applicable au transport, (cid:224) la manutention et au stockage, dans des zones de franchise douaniŁre, des marchandises communautaires (et seulement elles) assujetties aux dispositions relevant des procØdures et formalitØs simplifiØes. La responsabilitØ de l(cid:146)application des rŁglements communautaires et du code douanier communautaire incombe en GrŁce aux douanes locales et aux autoritØs douaniŁres, responsabilitØ qu(cid:146)elles partagent avec l(cid:146)Organisme du port du PirØe. Il est clair que la manutention et le stockage temporaire des marchandises dans les zones de franchise ne portent pas atteinte au rØgime de transit de ces marchandises non plus qu(cid:146)(cid:224) leur traitement, lequel doit Œtre conforme aux procØdures simplifiØes. Des sociØtØs opØrant dans le secteur du transport des marchandises communautaires ont, (cid:224) maintes reprises, demandØ aux autoritØs douaniŁres, et notamment aux autoritØs douaniŁres du PirØe et (cid:224) l(cid:146)Organisme du port du PirØe, (cid:224) pouvoir utiliser, pour le dØchargement de marchandises communautaires, des quais du PirØe ou autres emplacements rØgis par les procØdures simplifiØes en vigueur applicables (cid:224) la manutention et au stockage de chargements communautaires, afin d(cid:146)Øpargner aux intØressØs des dØplace- ments multiples, surcoßts, retards, etc. Or, aussi bien les autoritØs douaniŁres que l(cid:146)Organisme du port du PirØe avancent diverses justifications pour ne pas appliquer ces procØdures (cid:224) la manutention et au stockage de produits communautaires. La Commission est-elle disposØe (cid:224) enquŒter sur le rØgime de manutention et de stockage des marchandises communautaires, ainsi que sur la non-application des procØdures simplifiØes dans tous les cas oø le recours (cid:224) ces derniŁres s(cid:146)impose? Quelles initiatives la Commission compte-t-elle prendre au regard de la violation flagrante de la lØgislation communautaire, et notamment de l(cid:146)application insatisfaisante des rŁglements communautaires et du code douanier communautaire par les autoritØs douaniŁres elles-mŒmes ainsi que par l(cid:146)Organisme du port du PirØe en GrŁce? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (20 dØcembre 1999) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter (cid:224) la rØponse que la Commission a donnØe (cid:224) la question Øcrite E-762/98 posØe par M. Georg Jarzembowski (1). C 203 E/148 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 7. 2000 La Commission ajoute qu(cid:146)elle a entre-temps Ømis le 26 aoßt 1999 un avis motivØ, conformØment (cid:224) l(cid:146)article 226 (ex-article 169) du traitØ CE. Si la GrŁce ne se conforme pas (cid:224) cet avis, la Commission pourrait saisir la Cour de justice. (1) JO C 323 du 23. 10. 1998. (2000/C 203 E/188) QUESTION (cid:201)CRITE P-2194/99 posØe par Michael Cashman (PSE) (cid:224) la Commission (19 novembre 1999) Objet: Radiation due aux micro-ondes et champs ØlectromagnØtiques La Commission voudrait-elle nous indiquer quels Øventuels travaux de recherche ont ØtØ entrepris sur les dangers provoquØs par les plaques de micro-ondes destinØes aux tØlØphones mobiles? Existe-t-il des projets relatifs (cid:224) d(cid:146)autres Øtudes dans ce domaine? Comment la Commission rØagit-elle aux affirmations selon lesquelles des personnes exposØes aux radiations dues aux micro-ondes pourraient Œtre sujettes (cid:224) des leucØmies ou (cid:224) d(cid:146)autres cancers? Existe-t-il une lØgislation de l(cid:146)UE concernant ce sujet? En quoi l(cid:146)approche et la solution de ce problŁme par les diffØrents (cid:201)tats divergent-elles? RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (16 dØcembre 1999) Le 9 mars 1999, le Conseil et le Parlement ont adoptØ la directive 1999/5/CE concernant les Øquipements hertziens et les Øquipements terminaux de tØlØcommunications et la reconnaissance mutuelle de leur conformitØ (1). Cette directive Øtablit les conditions auxquelles les Ømetteurs radio doivent satisfaire pour pouvoir Œtre mis sur le marchØ et utilisØs. Elle prØvoit que les (cid:201)tats membres peuvent limiter leur fonctionnement pour des motifs sanitaires, par exemple en imposant des distances minimales entre l(cid:146)Ømetteur et le public. Le 12 juillet 1999, le Conseil a adoptØ la recommandation 1999/519/CE proposØe par la Commission, relative (cid:224) la limitation de l(cid:146)exposition du public aux champs ØlectromagnØtiques (2). Ce texte tient compte de l(cid:146)avis scientifique de la Commission internationale de protection contre les rayonnements non ionisants, entØrinØ par le comitØ directeur scientifique de la Commission concernant les effets avØrØs d(cid:146)une exposition (cid:224) des champs ØlectromagnØtiques sur la santØ humaine. Dans ce contexte, il convient de mentionner que la vaste recherche menØe en Europe gr(cid:226)ce (cid:224) l(cid:146)action coordonnØe des projets COST 244 et 244bis au cours de la derniŁre dØcennie n(cid:146)a dØmontrØ aucun effet nocif reproductible sur la santØ pour les niveaux des Ømissions de frØquences radio typiques des tØlØphones mobiles et des m(cid:226)ts de cellule. S(cid:146)il existe des effets nØfastes pour la santØ, il ne peut s(cid:146)agir que d(cid:146)effets (cid:224) plus long terme, qui sont pour l(cid:146)instant inconnus. Il convient donc de poursuivre la recherche afin de mesurer ces effets (cid:224) plus long terme. Les rØsultats des recherches actuelles et futures dans ce domaine seront ØtudiØs dans le cadre de la procØdure de rapport prØvue dans le texte de la recommandation. Dans le contexte du cinquiŁme programme-cadre pour des actions de recherche, de dØveloppement technologique et de dØmonstration, le programme «QualitØ de la vie et gestion des ressources du vivant» prØvoit, dans son action-clØ no 4 «Environnement et santØ», des recherches spØcifiques sur les effets des rayonnements ØlectromagnØtiques sur la santØ et, en particulier, des Øtudes ØpidØmiologiques et biomØca- niques afin de dØterminer des effets possibles liØs aux rayonnements non ionisants, Ømis notamment par les antennes et les tØlØphones cellulaires (point 2 du programme sur la qualitØ de la vie professionnelle (3)). Plusieurs applications relatives (cid:224) ce domaine sont en cours d(cid:146)Øvaluation et sont ØtudiØes en vue d(cid:146)un Øventuel financement dans le cadre du budget 1999. JO L 91 du 7. 4. 1999. JO L 199 du 30. 7. 1999. (1) (2) (3) DØcision de la Commission no C/99/493 du 4. 3. 1999


title: Komission asetus (EY) N:o 2519/1999, annettu 29 päivänä marraskuuta 1999, valkoisen sokerin toimittamisesta elintarvikeapuna

eurovoc_concepts:
Haiti
food aid
white sugar

formats: pdf print

text: L 305/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 11. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2519/1999, annettu 29 päivänä marraskuuta 1999, valkoisen sokerin toimittamisesta elintarvikeapuna EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon elintarvikeapupolitiikasta ja elintarvikeavun hallinnasta sekä elintarviketurvaan liittyvistä erityisistä tukitoi- mista 27 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1292/96 (1) ja erityisesti sen 24 artiklan 1 kohdan b alakohdan, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) 3) asetuksessa vahvistetaan luettelo joille voidaan toimittaa yhteisön ja määritetään yleiset perusteet elintarvikeavun Edellä mainitussa maista ja elimistä, tukea, kuljettamisesta fob-toimitusvaiheen jälkeen. Useiden elintarvikeavun antamista koskevien päätösten johdosta komissio on myöntänyt tietyille vastaanottajille valkoista sokeria. Nämä toimitukset olisi tehtävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1292/96 mukaisesti yhteisön elintarvikeapuna toimitettavien tuotteiden liikkeelle saattamista koskevista yleisistä yksityiskohtaisista säännöistä 16 päivänä joulu- kuuta 1997 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2519/97 (2) annettujen sääntöjen mukaan, ja tarpeen tarkentaa erityisesti toimittamista koskevat määräajat ja ehdot siitä aiheutuneiden kustannusten määrittämisessä, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Yhteisössä saatetaan liikkeelle valkoista sokeria sen toimittami- seksi yhteisön elintarvikeapuna liitteessä osoitetuille vastaanot- ja tajille asetuksen (EY) N:o 2519/97 säännösten mukaisesti liitteessä luetelluin edellytyksin. Tarjoajan katsotaan saaneen tietoonsa kaikki sovellettavat yleiset ja erityiset ehdot ja hyväksyneen ne. Mitään muita hänen tarjoukseensa sisältyviä ehtoja tai varauksia ei oteta huomioon. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 29 päivänä marraskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 166, 5. 7. 1996, s. 1. (2) EYVL L 346, 17. 12. 1997, s. 23. 30. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 305/13 LIITE ERÄ A 1. Toimen N:o: 636/97 2. Edunsaaja (2): Euronaid, PO Box 12, NL-2501 CA Den Haag, Nederland. P. (31-70) 33 05 757; f. 36 41 701; teleksi 30960 EURON NL 3. Edunsaajan edustaja: vastaanottaja nimittää 4. Määrämaa: Haiti 5. Hankittava tuote: valkoinen sokeri 6. Kokonaismäärä (tonnia netto): 84 7. Erien lukumäärä: 1 8. Tuotteen ominaisuudet ja laatu (3) (5) (9): katso EYVL C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (V. A. 1) 9. Pakkaaminen (7) (8): katso EYVL C 267, 13. 9. 1996, s. 1 (11. 2 A 1. b, 2. b ja B. 4) 10. Etiketöinti ja pakkausmerkinnät (6): katso EYVL C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (V. A. 3) — merkinnöissä käytettävä kieli: ranska — lisämerkinnät: — 11. Tuotteen hankintapa: neuvoston asetuksen (EY) N:o 2038/1999 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteisössä tuotettu sokeri sokeri A tai B (e ja f kohdat) 12. Vahvistettu toimitusvaihe: toimitettu vapaasti laivaussatamaan 13. Vaihtoehtoinen toimitusvaihe: — 14. a) Laivaussatama: — b) Lastauspaikka — 15. Purkaussatama: — 16. Määräpaikka: — — välisatama tai -varasto: — — maakuljetusreitti: — 17. Toimituskausi tai toimituksen määräaika vahvistettuun vaiheeseen: — ensimmäinen määräaika: 17. 1—6. 2. 2000 — toinen määräaika: 31. 1—20. 2. 2000 18. Toimituskausi tai toimituksen vaihtoehtoisen vaiheen määräaika: — ensimmäinen määräaika: — — toinen määräaika: — 19. Tarjousten jättöaika kello 12:een mennessä (Brysselin aikaa): — ensimmäinen määräaika: 14. 12. 1999 — toinen määräaika: 4. 1. 2000 20. Tarjousvakuuden määrä: 15 euroa tonnia kohti 21. Tarjousten ja tarjousvakuuksien lähetysosoite (1): Bureau de l'aide alimentaire, Attn. Mr T. Vestergraard, bâtiment Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel; teleksi 25670 AGREC B; f. (32-2) 296 70 03/296 70 04 (ainoastaan) 22. Vientituki (4): valkoiseen sokeriin 19. 11. 1999 sovellettava tuki, joka on vahvistettu komission asetuksella (EY) N:o 2436/1999 (EYVL L 297, 18. 11. 1999, s. 3) L 305/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 11. 1999 Viitteet: (1) Lisätietoja: André Debongnie p. (32-2) 295 14 65 Torben Vestergaard p. (32-2) 299 30 50. (2) Toimittajan on otettava yhteyttä vastaanottajaan mahdollisimman pian selvittääkseen, mitä kuljetusasiakirjoja tarvi- taan. (3) Toimittajan on annettava vastaanottajalle viralliselta laitokselta peräisin oleva todistus siitä, että kyseisessä jäsenval- tiossa voimassa olevat ydinsäteilyä koskevat normit eivät ylity toimitettavan tuotteen osalta. Radioaktiivisuustodistuk- sessa on oltava cesium-134- ja -137-sekä jodi-131-taso. (4) Komission asetusta (EY) N:o 259/98 (EYVL L 25, 31. 1. 1998, s. 39) sovelletaan vientitukeen. Edellä mainitun asetuksen 2 artiklassa tarkoitettu päivämäärä on tämän liitteen kohtaan 22 merkitty päivämäärä. Tavaran toimittajaa pyydetään kiinnittämään huomiota mainitun asetuksen 4 artiklan 1 kohdan viimeiseen alakohtaan. Kopio todistuksesta on toimitettava heti vienti-ilmoituksen hyväksymisen jälkeen faksinumeroon (32-2) 296 20 05. (5) Toimittaja toimittaa vastaanottajalle tai tämän edustajalle toimituksen yhteydessä seuraavat asiakirjat: — terveystodistus (6) Poiketen siitä, mitä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä C 114, 29. 4. 1991 määrätään, V. A. 3. c kohdan teksti korvataan seuraavalla tekstillä: ”merkintä ’Euroopan yhteisö’”. (7) Sen varalta, että tavarat mahdollisesti säkitetään uudelleen, toimittajan on toimitettava 2 prosenttia ylimääräisiä tyhjiä jotka ovat samaa laatua kuin tavaraa sisältävät säkit ja joissa on merkinnän jälkeen suuraakkonen ”R”. säkkejä, (8) Laivaus on tehtävä 20 jalan konteissa, ehdoin FCL/FCL. Toimittaja vastaa kustannuksista, jotka aiheutuvat konttien pinoamisesta konttiterminaaliin laivaussatamassa. Vastaan- ottaja vastaa kaikista sitä seuraavista lastauskustannuksista, joihin kuuluvat konttien konttiterminaalista poisvientikus- tannukset. Toimittajan on esitettävä vastaanottajalle kunkin kontin täydellinen pakkausluettelo ja ilmoitettava kuhunkin tarjous- kilpailuilmoituksessa tarkoitettuun toimennumeroon liittyvien säkkien lukumäärä. Toimittajan on suljettava jokainen kontti numeroidun lukituslaitteen (ONESEAL, SYSKO, Locktainer 180 tai vastaavat erittäin turvalliset sinetit) avulla ja toimitettava numero tiedoksi edunsaajan edustajalle. (9) Sokeriluokka todetaan sitovasti komission asetuksen (ETY) N:o 2103/77 (EYVL L 246, 27. 9. 1977, s. 12), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 260/96 (EYVL L 34, 13. 2. 1996, s. 16), 18 artiklan 2 kohdan a alakohdan toisessa luetelmakohdassa säädettyä sääntöä soveltamalla


title: WRITTEN QUESTION E-2211/99 by Gérard Caudron (PSE) to the Commission. Bank charges on cross-border payments.

eurovoc_concepts:
bank
bank charges
euro
exchange rate
intra-EU payment
national implementing measure

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 219 E/121 (2000/C 219 E/152) WRITTEN QUESTION E-2211/99 by GØrard Caudron (PSE) to the Commission (29 November 1999) Subject: Bank charges on cross-border payments I wish to reiterate to the Commission my concern and my exasperation at the attitude of some banks which continue to apply scandalously high bank charges on cross-border payments in euros with an intolerable lack of transparency. The Commission has already been asked about the measures it proposes to take (question E-3825/98 (1)). It replied that (cid:145)banks throughout the euro area intend (cid:133) to implement. Recommendation (98/286/EC) (2) on this matter(cid:146). What is the position now? It is not clear that the banks have altered their attitude in the slightest. It seems likely that the Commission shares these doubts, since it has carried out a number of investigations into banks in the Netherlands, Ireland and Belgium. It is to be hoped that MEPs and European citizens will be kept informed of the results of these inquiries. It is clear that there is a lack of will in the banking sector, and also among the Member States. Directive 97/5/EC (3) on cross-border transfers, which provides that costs should be transparent, should have been if one wishes to consult the national transposed into national transposition measures, the reply from all the Member States is the same: (cid:145)no reference available!(cid:146) And yet the Member States had two years to transpose the directive into their legal systems. The deadline has passed, and they are therefore liable to proceedings for failing to carry out their Treaty obligations. law by 14 August 1999. However, What measures does the Commission propose to take? I gather that the Commission is proposing to publish a communication on the payment system within the EMU. What stage has this reached? (1) OJ C 348, 3. 12. 1999, p. 3. (2) OJ L 130, 1. 5. 1998, p. 22. (3) OJ L 43, 14. 2. 1997, p. 25. Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (17 January 2000) The Commission is conscious of the problems that remain in connection with cross-border payments, be it in euro or in national currency units. Recommendation 98/286/CE of 23 April 1998 concerns banking charges for conversion to the euro and lays down a standard of good practice which concerns mainly the conversion of scriptural money from national currencies to the euro and vice-versa. In this regard, Article 2 of this Recommendation provides that the conversion of incoming and outgoing payments and of accounts from the national currency to the euro should be free of charge. On this latter point, the Commission has no information that the Recommendation has not been followed. On the exchange of banknotes and coins of the euro zone, the Recommendation provides for an obligation of full transparency. During the transitional period, banks should apply the official conversion rates and indicate separately all charges applied to such operations. Banks shall perform exchange operations free of charge only from 1 January 2002 and subject to certain conditions (i. e. only for their customers, for household amounts and for conversions from the national currency to the euro). from the beginning of Therefore, the transitional period, Community banks are providing specific information on charges for exchange operations. This new practice has revealed a surprisingly high level of charges, which has understandably provoked strong reactions among the European public. In reality, such charges were already applied before the transitional period, but were not visible, since they were C 219 E/122 Official Journal of the European Communities EN 1. 8. 2000 included in the exchange rate applied to these operations (the so-called spread, i. e. the difference between the buying and selling rate of a currency applied by the bank). It is clear that, due to this practice, some people believed that the costs of currency exchange or cross(cid:141)border transactions were lower than they actually are. Moreover, the exchange risk, which now no longer exists between currencies of the euro zone, was never a main element of the charges related to exchange transactions. According to the information available, the exchange risk accounted for approximately 20 % of the overall charges. A recent test carried out by consumer organisations in five Member States (1) has in fact shown that prices for banknote exchange have decreased by approximately 25 %; therefore banks seem to have passed to their customers the benefit of the removal of the exchange risk. In February 1999, a cartel investigation was begun to look for any evidence that banks, banking federations and associations may have acted in collusion to fix charges for all forms of euro-zone currency exchange transactions during the transitional period (1 January 1999 to 31 December 2001). The investigation focuses in particular on price-fixing for euro-zone notes and coin currency transactions, and cross-border transfer payments. On 16 and 17 February 1999, the Commission carried out simultaneous inspections at eight banks in four countries. Further inspections were carried out on 20 October 1999 at eight different locations in Belgium, Ireland and the Netherlands. Also on 20 October 1999, some 250 banks in the euro-zone received letters requiring them to provide data on bank charges for foreign exchange transactions prior to, and after the introduction of the euro. During the economic and monetary affairs committee hearing of 19 October 1999, the Commissioner responsible for competition said that he had instructed his services to accelerate the cartel investigation. The Commission is actively pursuing the investigation and cannot, at this stage, make further comments. On the separate but related issue of cross-border credit transfers the Commission continuously underlines the need to remove the differential between charges for cross-border and domestic transactions. The weaknesses in the infrastructure of cross-border payment systems are evident and require financial institutions to make the necessary investments. On the other hand, public authorities at national and Community level have to tackle the structural as well as administrative obstacles which unnecessarily burden the banks in processing these transactions. The Commission has the impression that the situation has improved since the entry into force of Directive 97/5/EC of the Parliament and of the Council of 27 January 1997 on cross-border credit transfers (2). This is supported by the fact that the number of complaints addressed to the hotline installed at directorates general Internal market and financial sources and Health and consumer protection decreased rapidly since the expiry of the transposition period of the Directive. The Directive has been implemented by 11 Member States (3). Belgium, Greece, Italy and Portugal have not yet transposed the Directive into national legislation; infringement procedures have started in these four cases. At the beginning of 2000, the Commission intends to issue a communication on the future of payment systems in the single market, which will be the basis for a comprehensive and balanced policy in order to achieve the goal of a single payments area. The communication will examine the existing barriers in cross- border payments and propose concrete measures in order to reduce them. In particular, the Commission will urge Community banks to establish more efficient links between national retail payment systems as soon as possible. Survey of BEUC/Test Achats carried out in Belgium, Spain, France, Italy, and Portugal. (1) (2) OJ L 43, 14. 2. 1997. (3) National laws implementing Directive 97/5/EC: Belgium: (cid:129), Denmark: Law No 237 of 21. 4. 99; Germany: I, page 1642; Spain: Law 9/1999, OJ No 88 of 13. 4. 1999, page 13653; (cid:220)berweisungsgesetz, BGBl. part France: Art. 78 of Law No 99-5322 of 25 June 1999 concerning savings and financial security (JORF, 29 June 1999, page 9507) and RŁglement No 99-09 of 9 July 1999 of the banking and financial regulation committee (JORF, 27 July 1999, pages 11160 and 11161, Corrigendum JORF of 21 August 1999, pages 12559 and 12560). Greece: -; Italy: (cid:129), Ireland: Statutory Instrument No 231 of 1999, European Communities (Cross Border Credit Transfers) Regulation; Luxembourg: Law (No 4478) of 29. 04. 99 (OJ of 12. 05. 99); the Netherlands: Law of 12. 11. 1998 (OJ 686/1998); Austria: Bundesgesetz 123 ((cid:220)berweisungsgesetz, BGBl of 22. 7. 1999, Part I, page 159), Portugal: (cid:129), Sweden: Law SFS 1999:268 of 12. 05. 99, (OJ of 01. 06. 99), Finland: Law 821/1999 (OJ of 4. 8. 1999); United Kingdom: Statutory Instrument (cid:145)Cross Border Credit Transfers Regulation 1999(cid:146) (1999 No 876) of 30 June 1999, before Parliament on 1 July 1999


title: Commission Regulation (EC) No 2517/1999 of 29 November 1999 fixing the export refunds on rice and broken rice and suspending the issue of export licences

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
rice

text: 30. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 305/7 COMMISSION REGULATION (EC) No 2517/1999 of 29 November 1999 fixing the export refunds on rice and broken rice and suspending the issue of export licences THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, when the export refund on rice and broken rice is being calculated; Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 3072/95 of 22 December 1995 on the common organisation of the market in rice (1), as last amended by Regulation (EC) No 2072/98 (2), and in particular the second subparagraph of Article 13(3) and (15) thereof, (1) Whereas Article 13 of Regulation (EC) No 3072/95 provides that the difference between quotations or prices on the world market for the products listed in Article 1 of that Regulation and prices for those products within the Community may be covered by an export refund; (2) Whereas Article 13(4) of Regulation (EC) No 3072/95, provides that when refunds are being fixed account must be taken of the existing situation and the future trend with regard to prices and availabilities of rice and broken rice on the Community market on the one hand and prices for rice and broken rice on the world market on the other; whereas the same Article provides that it is also important to ensure equilibrium and the natural development of prices and trade on the rice market and, furthermore, to take into account the economic aspect of the proposed exports and the need to avoid distur- bances of the Community market with limits resulting from agreements concluded in accordance with Article 228 of the Treaty; (3) Whereas Commission Regulation (EEC) No 1361/76 (3) lays down the maximum percentage of broken rice allowed in rice for which an export refund is fixed and specifies the percentage by which that refund is to be reduced where the proportion of broken rice in the rice exported exceeds that maximum; (4) Whereas export possibilities exist for a quantity of 6 371 t of rice to certain destinations; whereas the procedure laid down in Article 7(4) of Commission Regulation (EC) No 1162/95 (4), as last amended by Regulation (EC) No 1432/1999 (5) should be used; this when the whereas account should be taken of refunds are fixed; (5) Whereas Article 13(5) of Regulation (EC) No 3072/95 defines the specific criteria to be taken into account (1) OJ L 329, 30. 12. 1995, p. 18. (2) OJ L 265, 30. 9. 1998, p. 4. (3) OJ L 154, 15. 6. 1976, p. 11. (4) OJ L 117, 24. 5. 1995, p. 2. (5) OJ L 166, 1. 7. 1999, p. 56. (6) Whereas the world market situation or the specific requirements of certain markets may make it necessary to vary the refund for certain products according to destination; (7) Whereas a separate refund should be fixed for packaged long grain rice to accommodate current demand for the product on certain markets; (8) Whereas the refund must be fixed at least once a month; whereas it may be altered in the intervening period; (9) Whereas it follows from applying these rules and criteria to the present situation on the market in rice and in particular to quotations or prices for rice and broken rice within the Community and on the world market, that the refund should be fixed as set out in the Annex hereto; (10) Whereas, for the purposes of administering the volume restrictions resulting from Community commitments in the context of the WTO, the issue of export licences with advance fixing of the refund should be restricted; (11) Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The export refunds on the products listed in Article 1 of Regulation (EC) No 3072/95 with the exception of those listed in paragraph 1(c) of that Article, exported in the natural state, shall be as set out in the Annex hereto. Article 2 With the exception of the quantity of 6 371 t provided for in the Annex, the issue of export licences with advance fixing of the refund is suspended. Article 3 This Regulation shall enter into force on 1 December 1999. L 305/8 EN Official Journal of the European Communities 30. 11. 1999 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 29 November 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission 30. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 305/9 to the Commission Regulation of 29 November 1999 fixing the export refunds on rice and broken rice and suspending, the issue of export licences ANNEX (EUR/t) (EUR/t) Product code Destination (1) 1006 20 11 9000 1006 20 13 9000 1006 20 15 9000 1006 20 17 9000 1006 20 92 9000 1006 20 94 9000 1006 20 96 9000 1006 20 98 9000 1006 30 21 9000 1006 30 23 9000 1006 30 25 9000 1006 30 27 9000 1006 30 42 9000 1006 30 44 9000 1006 30 46 9000 1006 30 48 9000 1006 30 61 9100 1006 30 61 9900 1006 30 63 9100 1006 30 63 9900 1006 30 65 9100 01 01 01 — 01 01 01 — 01 01 01 — 01 01 01 — 01 02 03 04 05 01 04 01 02 03 04 05 01 04 01 02 03 04 05 Amount of refunds 101,00 101,00 101,00 — 101,00 101,00 101,00 — 101,00 101,00 101,00 — 101,00 101,00 101,00 — 127,00 121,00 (2) 126,00 (2) 121,00 121,00 127,00 121,00 127,00 121,00 (2) 126,00 (2) 121,00 121,00 127,00 121,00 127,00 121,00 (2) 126,00 (2) 121,00 121,00 Product code Destination (1) 1006 30 65 9900 1006 30 67 9100 1006 30 67 9900 1006 30 92 9100 1006 30 92 9900 1006 30 94 9100 1006 30 94 9900 1006 30 96 9100 1006 30 96 9900 1006 30 98 9100 1006 30 98 9900 1006 40 00 9000 01 04 05 — 01 02 03 04 05 01 04 01 02 03 04 05 01 04 01 02 03 04 05 01 04 05 — — Amount of refunds 127,00 121,00 121,00 — 127,00 121,00 (2) 126,00 (2) 121,00 121,00 127,00 121,00 127,00 121,00 (2) 126,00 (2) 121,00 121,00 127,00 121,00 127,00 121,00 (2) 126,00 (2) 121,00 121,00 127,00 121,00 121,00 — — (1) The destinations are identified as follows: 01 Liechtenstein, Switzerland, the communes of Livigno and Campione d'Italia, refunds fixed under the procedure laid down in Article 7(4) of Regulation (EC) No 1162/95 in respect of a total quantity of 2 923 t of wholly milled rice equivalent, 02 Zones I, II, III, VI, excluding Turkey, 03 Zones IV, V, VII (c), Canada and Zone VIII excluding Suriname, Guyana and Madagascar, 04 Destinations mentioned in Article 34 of amended Commission Regulation (EEC) No 3665/87, refunds fixed under the procedure laid down in Article 7(4) of Regulation (EC) No 1162/95 in respect of a total quantity of 1 000 t. 05 Ceuta and Melilla, refunds fixed under the procedure laid down in Article 7(4) of Regulation (EC) No 1162/95 in respect of a total quantity of 714 t. (2) For rice of destinations 02 and 03, refunds fixed under the procedure laid down in Article 7(4) of Regulation (EC) No 1162/95 in respect of a total quantity of 1 734 t. NB: The zones are those defined in the Annex to amended Commission Regulation (EEC) No 2145/92


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2177/99 υποβολή: Monica Frassoni (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Κερδοσκοπία με ακίνητα στο Is Arenas.

eurovoc_concepts:
Italy
Sardinia
Structural Funds
building speculation
environmental impact
environmental protection
impact study
protected area
tourist infrastructure
transport infrastructure

text: C 225 E/66 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 8. 8. 2000 Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (21 Dekembri·oy 1999) Sto plai·sio tvn drasthrioth·tvn thw oikonomikh·w epitroph·w toy Dieunoy·w Symboyli·oy Elaiola·doy (DSE), ta kra·th me·lh toy Symboyli·oy koinopoioy·n seira· statistikv·n stoixei·vn metajy· tvn opoi·vn ta apoue·mata metafora·w. H Koino·thta ype·bale ta statistika· stoixei·a vw me·low toy DSE. To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy den ua pre·pei na agnoei· o·ti apo· thn peri·odo 1993/1994, h Koino·thta diaty·pvse epify·lajh o·son afora· ta statistika· stoixei·a toy DSE. H epify·lajh ayth· proh·rxeto, metajy· a·llvn, apo· thn e·lleich ajiopisti·aw tvn stoixei·vn epi· toy isozygi·oy thw Koino·thtaw. Kata· thn 81h sy·nodo toy DSE, h Koino·thta ype·bale, meta· apo· makra· ergasi·a o·son afora· thn ajiopisti·a tvn stoixei·vn, ta statistika· stoixei·a ta opoi·a sy·mfvna me ayth·, h·tan ta plhsie·stera prow thn pragmatiko·thta pra·gma poy thw epe·trece na a·rei thn epify·lajh epi· tvn stoixei·vn toy DSE. H anauev·rhsh ka·lyce arkete·w perio·doyw empori·aw kai o·poy kri·uhke sko·pimo anauevrh·uhkan ta statistika· stoixei·a toy isozygi·oy tvn diafo·rvn kratv·n melv·n paragvgh·w. Prosarmoge·w e·ginan epi·shw sta statistika· stoixei·a tvn kratv·n melv·n poy aforoy·san thn katana·lvsh, ta apoue·mata kai thn paragvgh·, h opoi·a pre·pei na lhfuei· ypo·ch vw h paragvgh· poy diati·uetai sto empo·rio. H poso·thta h opoi·a e·labe enisxy·seiw mporei· na ei·nai diaforetikh· kyri·vw dio·ti perilamba·nei kai thn poso·thta poy ypologi·zetai sthn eni·sxysh tvn mikrv·n paragv- gv·n. Afoy· e·gine o aparai·thtow e·legxow tvn stoixei·vn toy pareluo·ntow, h Epitroph· e·labe me·tra gia na ei·nai ta stoixei·a ayta· perisso·tero ajio·pista mellontika·. Metajy· tvn shmantiko·tervn apo· ta me·tra ayta· ei·nai h ekpo·nhsh antikeimenikh·w meuo·doy gia ton ypologismo· tvn apodo·sevn tvn elaiode·ndrvn, pra·gma poy ua symba·lei se kaly·terh gnv·sh thw arxikh·w paragvgh·w. Ua enisxyuoy·n oi e·legxoi sta elaiotribei·a kyri·vw me thn eisagvgh· ayto·matoy zygi·smatow tvn elaiv·n kai ele·gxoy toy proorismoy· toy paragome·noy elaiola·doy. Te·low, me th synergasi·a tvn kratv·n melv·n paragvgh·w, h Epitroph· eni·sxyse toyw ele·gxoyw se o·la ta epi·peda toy kyklv·matow elaioparagvgh·w kai merimna· v·ste na thrhuei· h nomouesi·a to·so o·son afora· thn poso·thta o·so kai thn poio·thta toy paragome·noy elaiola·doy. (2000/C 225 E/066) GRAPTH ERVTHSH E-2177/99 ypobolh·: Monica Frassoni (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (29 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Kerdoskopi·a me aki·nhta sto Is Arenas H prostateyme·nh zv·nh toy Is Arenas (Oristano, Sardhni·a) perilamba·netai ston kata·logo tvn xv·rvn koinotikoy· endiafe·rontow toy dikty·oy Natura 2000 (Bioitaly) me ton kv·dika ITB 002228 ba·sei thw odhgi·aw Habitat 92/43 (1) kai xrhmatodoth·uhke to 1995 apo· to LIFE Natura. H zv·nh ayth· poy ei·nai e·naw parauala·ssiow drymo·w me ammo·lofoyw mega·lhw shmasi·aw ypo·keitai eja·lloy sthn th·rhsh eunikv·n h· periferei- akv·n o·rvn: Periballontikv·n, ba·sei toy a·ruroy 7 Aprili·oy 1497/1939 thw ypoyrgikh·w apo·fashw 27. 8. 1980 kai toy a·ruroy 1 toy no·moy 431/1985• metatroph·w kai th·rhshw toy sxedi·oy kallie·rgeiaw kai prostasi·aw toy periba·llontow ba·sei toy basilikoy· diata·gmatow 3267/1923 (anadia·rurvsh gia metarry·umish thw nomouesi·aw ston tome·a tvn dasv·n)• ydrogevlogikv·n, ba·sei toy a·ruroy 17 toy no·moy 215 13. 2. 1993• zv·nh poy empi·ptei sthn pro·tash prosdiorismoy· thw perime·troy toy eunikoy· fysikoy· pa·rkoy toy Sinis-Montiferru, pi·nakaw A poy prosarta·tai ston perifereiako· no·moy 31/89. Para· toyw parapa·nv prostateytikoy·w o·poyw, h Perife·reia thw Sardhni·aw ype·grace to 1997 mi·a programmatikh· symfvni·a me thn etairei·a Is Arenas gia thn kataskeyh· eno·w toyristikoy· sygkroth·matow me thn xrh·sh misoy· ekatommyri·oy kybikv·n me·trvn tsime·ntoy ek tvn opoi·vn 222. 900 kybika· e·xoyn h·dh xrhsimopoihuei· e·xei de ekdv·sei dia·forew periballontike·w a·deiew oi opoi·ew epe·trecan mia prv·th koph· 10. 000 peri·poy de·ndrvn. To o·lo sxe·dio to opoi·o proble·pei thn kataskeyh· eno·w toyristikoy· sygkroth·matow katoikiv·n gia a·nv tvn 6. 000 ato·mvn me thn sxetikh· odikh· ypodomh·, gh·peda gkolf kai a·lloyw ejoplismoy·w, den ypoblh·uhke sthn ajiolo·ghsh periballontikv·n epiptv·sevn poy proble·petai apo· tiw odhgi·ew 85/337/EOK (2) kai 97/11/EOK (3). To Dikasth·rio tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn e·xei prosfa·tvw apofasi·sei o·ti sthn peri·ptvsh e·rgvn poy perie·xontai sto para·rthma II tvn parapa·nv odhgiv·n, ta de e·rga poy ekteloy·ntai sto Is Arenas empi·ptoyn sto para·rthma ayto·, e·na kra·tow me·low den e·xei to dikai·vma na apalla·jei e·na sxe·dio apo· th diadikasi·a ajiolo·ghshw tvn periballontikv·n epiptv·sevn o·tan ma·lista oi periballontike·w toy epiptv·seiw ei·nai shmantike·w idi·vw lo·gv thw fy·sevw, tvn diasta·sevn h· thw ue·sev·w toy (4). 8. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 225 E/67 Ei·nai thw a·pochw h Epitroph· o·ti oi en lo·gv apofa·seiw symbiba·zontai me ton sto·xo prostasi·aw thw zv·nhw ayth·w h opoi·a perielh·fuh sto di·ktyo Natura 2000; Den uevrei· o·ti to sxe·dio ayto· anatre·pei thn oikonomikh· prospa·ueia poy ane·labe h Koino·thta me·sv toy LIFE Natura gia thn prov·uhsh thw biv·simhw ana·ptyjhw thw en lo·gv zv·nhw; Thrh·uhkan oi ypoxrev·seiw poy aporre·oyn apo· tiw odhgi·ew peri· ajiolo·ghshw periballontikv·n epiptv·sevn kai apo· thn proanaferuei·sa apo·fash toy Dikasthri·oy tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn; Kata· po·son sygxrhmatodotoy·ntai apo· ta Diarurvtika· Tamei·a e·rga poy proble·pontai apo· thn parapa·nv programmatikh· symfvni·a, kai se peri·ptvsh katafatikh·w apa·nthshw se poio me·tro kai gia poiew eidiko·tera paremba·seiw; (1) EE L 206 thw 22. 7. 1992, sel. 7. (2) EE L 175 thw 5. 7. 1985, sel. 40. (3) EE L 73 thw 14. 3. 1997, sel. 5. (4) Apo·fash C-435/97 thw 16. 9. 1999. Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (20 Ianoyari·oy 2000) H peri·ptvsh, sthn opoi·an anafe·retai to Ajio·timo Me·low toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy, e·xei h·dh teuei· ypo·ch thw Epitroph·w. Afora· sxe·dio gia thn kataskeyh· xvrioy· diakopv·n, gia to opoi·o yposthri·zetai o·ti enta·ssetai sto pedi·o efarmogh·w thw odhgi·aw 85/337/EOK toy Symboyli·oy thw 27hw Ioyni·oy 1985 gia thn ekti·mhsh tvn epiptv·sevn orisme·nvn sxedi·vn dhmosi·vn kai idivtikv·n e·rgvn sto periba·llon kai o·ti e·xei shmantikh· epi·ptvsh se orisme·new proteino·menew topouesi·ew koinotikoy· endiafe·rontow (PTKE, ba·sei thw odhgi·aw 92/43/EOK toy Symboyli·oy thw 21hw Mai(cid:138)oy 1992 gia th diath·rhsh tvn fysikv·n oikoto·pvn kauv·w kai thw a·griaw pani·daw kai xlvri·daw), kai eidikv·n zvnv·n prostasi·aw (EZP, ba·sei thw odhgi·aw 79/409/EOK thw 2 Mai(cid:138)oy 1979 peri· diathrh·sevw tvn agri·vn pthnv·n (1)). H Epitroph· aname·nei grapte·w kai leptomerei·w plhrofori·ew poy zhth·uhkan apo· tiw italike·w arxe·w. Oi plhrofori·ew ayte·w ei·nai aparai·thtew, prokeime·noy na ektimhuei· h peri·ptvsh. H Epitroph· ua la·bei ta kata·llhla me·tra prokeime·noy na diasfali·sei thn th·rhsh thw koinotikh·w nomouesi·aw. To sxe·dio den apotelei· to antikei·meno ryumi·sevn koinh·w xrhmatodo·thshw ba·sei tvn diarurvtikv·n tamei·vn. (1) EE L 103 thw 25. 4. 1979. (2000/C 225 E/067) GRAPTH ERVTHSH P-2182/99 ypobolh·: Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) prow thn Epitroph· (19 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Ekpompe·w CO2 sthn Portogali·a Sth Dia·skech gia tiw allage·w toy kli·matow, poy pragmatopoih·uhke sto Kio·to to 1997, h Portogali·a, me epixei·rhma thn oikonomikh· thw kauyste·rhsh, diapragmatey·uhke to dikai·vma ay·jhshw kata· 40 %, se sxe·sh me to e·tow 1990, tvn ekpompv·n thw CO2, e·vw to e·tow 2012. tsi, env· h pleiochfi·a tvn xvrv·n thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw de·xuhke na periori·sei tiw ekpompe·w aeri·vn poy prokaloy·n to faino·meno toy uermokhpi·oy, h Portogali·a kate·lhje na ei·nai h mo·nh xv·ra apo· olo·klhrh thn EE me dikai·vma peraite·rv ay·jhshw tvn ekpompv·n tvn sygkekrime·nvn aeri·vn. En tv metajy·, thn prohgoy·menh ebdoma·da, dhmosiey·uhke analytikh· mele·th sxetika· me tiw basike·w phge·w ekpompv·n aeri·vn poy prokaloy·n to faino·meno toy uermokhpi·oy, thn opoi·a ekpo·nhse h oma·da ana·lyshw periballontikv·n systhma·tvn toy Ne·oy Panepisthmi·oy thw Lisabo·naw. H mele·th katalh·gei sto sympe·rasma o·ti, ayth· th stigmh·, h Portogali·a e·xei h·dh ay·jhsh tvn ekpompv·n thw CO2 se sxe·sh me to 1990, kata· 34 % kai proble·pei o·ti, to e·tow 2010, h Portogali·a ua ekpe·mpei CO2 kata· 62 % perisso·tero apo· o·,ti to 1990, dhladh· kata· poly· perisso·tero thw, h·dh gennaio·dvrhw, ay·jhshw kata· 40 Mai(cid:138)oy 2012). Lo·gv thw sobaro·thtaw thw kata·stashw, epiba·lletai na ypa·rjei epeigo·ntvw enhme·rvsh ek me·royw thw Epitroph·w vw prow ta ejh·w: 1. Poiew ei·nai oi ple·on pro·sfatew time·w poy diaue·tei h Epitroph· o·son afora· tiw ekpompe·w aeri·vn poy prokaloy·n to faino·meno toy uermokhpi·oy sthn Portogali·a; 2. Poia sygkekrime·na me·tra e·xei la·bei h portogalikh· kybe·rnhsh me sto·xo ton e·legxo kai th mei·vsh tvn ekpompv·n aeri·vn poy prokaloy·n to faino·meno toy uermokhpi·oy;


title: QUESTION ÉCRITE P-2299/99 posée par Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) à la Commission. Les régimes fiscaux qui faussent la concurrence dans l'UE.

eurovoc_concepts:
EU Member State
business location
economic activity
restriction on competition
tax incentive

text: C 219 E/144 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 (cid:129) l(cid:146)incitation (cid:224) l(cid:146)utilisation d(cid:146)un Øtiquetage qui garantisse la protection des consommateurs, qui certifie que le produit en question a ØtØ fabriquØ par des travailleurs nantis de droits, qui contribue au dØveloppement durable des membres de l(cid:146)OMC, dans des conditions Øquitables, et quiprotŁge les droits de propriØtØ intellectuelle, ce qui suppose que la fraude soit combattue, dans ce domaine comme dans d(cid:146)autres. RØponse donnØe par M. Lamy au nom de la Commission (20 dØcembre 1999) La Commission est pleinement consciente des difficultØs qu(cid:146)Øprouve le secteur communautaire du textile et de l(cid:146)habillement. Avec l(cid:146)entrØe en vigueur de l(cid:146)accord de l(cid:146)organisation mondiale du commerce (OMC) sur les textiles et les vŒtements (ATC), il s(cid:146)est engagØ un processus de libØralisation progressive qui mŁnera, d(cid:146)ici au 1er janvier 2005, (cid:224) la suppression des restrictions quantitatives (cid:224) l(cid:146)importation entre les membres de l(cid:146)OMC. La Commission est convaincue qu(cid:146)en vue de cette date, il sera indispensable pour le secteur d(cid:146)instaurer des «rŁgles de jeu Øquivalentes» qui permettent (cid:224) l(cid:146)industrie communautaire de jouir d(cid:146)une ØgalitØ d(cid:146)accŁs aux marchØs des pays tiers. Dans ce but, il sera nØcessaire de combattre les nombreuses barriŁres tarifaires et non tarifaires auxquelles se heurtent les exportations communautaires dans nombre de marchØs de ses partenaires commerciaux. Dans sa communication (1) au Conseil sur le nouveau cycle de nØgociations commerciales, la Commission a prØsentØ une stratØgie tarifaire globale qui visait notamment (cid:224) l(cid:146)harmonisa- tion des structures des droits et (cid:224) l(cid:146)Ølimination des pics d(cid:146)imposition. Elle a soulignØ une nouvelle fois la nØcessitØ d(cid:146)Øliminer les barriŁres non tarifaires. La Commission estime que les programmes volontaires favorisant l(cid:146)Øtiquetage des produits textiles et visant (cid:224) identifier les produits ØlaborØs dans le respect des droits sociaux du travailleur peuvent contribuer (cid:224) sensibiliser le grand public ainsi qu(cid:146)(cid:224) faciliter le choix du consommateur. La Commission se montre intransigeante dans les cas de fraude et de dØtournement dans le secteur textile. Le programme TAFI (initiative de lutte contre la fraude) a ØtØ crØØ pour traiter ce sØrieux problŁme et l(cid:146)Office europØen de lutte anti-fraude (OLAF) examine de maniŁre rigoureuse les cas suspectØs de pratiques abusives. En ce qui concerne la protection des droits de la propriØtØ intellectuelle dans le secteur, la Commission a demandØ l(cid:146)Ølaboration d(cid:146)un manuel d(cid:146)aide aux producteurs communautaires pour leur garantir une protection adØquate contre les contrefa(cid:231)ons. De plus, la Commission a prØsentØ, le 22 juin 1999, une proposition modifiØe de rŁglement du Conseil sur les dessins ou modŁles de la CommunautØ europØenne (2). Cette initiative encouragerait l(cid:146)innovation et participerait (cid:224) la prØvention de la contrefa(cid:231)on et de la piraterie sur le territoire du marchØ unique communautaire, gr(cid:226)ce (cid:224) la protection des dessins et modŁles tout industriels, notamment de ceux des produits textiles. La Commission estime que les rŁgles et mesures dØcrites ci-dessus sont les conditions nØcessaires pour que l(cid:146)industrie europØenne du textile et de l(cid:146)habillement puisse dØployer pleinement ses avantages comparatifs et utiliser son potentiel compØtitif dans un environnement commercial loyal et Øquitable. (1) COM(1999) 331 final. (2) COM(1999) 310 final. (2000/C 219 E/181) QUESTION (cid:201)CRITE P-2299/99 posØe par Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Les rØgimes fiscaux qui faussent la concurrence dans l(cid:146)UE (29 novembre 1999) La commission peut-elle confirmer qu(cid:146)un groupe de travail composØ de fonctionnaires de la Commission a dØcelØ dans un certain nombre d(cid:146)(cid:201)tats membres 60 rØgimes fiscaux susceptibles de fausser la concurrence? Est-il exact qu(cid:146)au vu de ce rapport les Pays-Bas viennent en tŒte avec 9 rØgimes fiscaux susceptibles de fausser la concurrence? Quels sont ces rØgimes fiscaux? 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/145 Est-il aussi exact qu(cid:146)aucun rØgime fiscal susceptible de fausser la concurrence n(cid:146)a ØtØ dØcelØ dans les grands (cid:201)tats membres que sont l(cid:146)Allemagne, la France, l(cid:146)Italie et le Royaume-Uni? La Commission ne trouve-t-elle pas cette constatation Øtrange et quelles en sont les raisons? Quel jugement la Commission porte-t-elle sur ce rapport de fonctionnaires et quand prØsentera-t-elle son apprØciation politique de la question? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (20 dØcembre 1999) Le groupe «code de conduite» (fiscalitØ des entreprises) a ØtØ crØØ par le Conseil Ecofin le 9 mars 1998. D(cid:146)un commun accord, Mme Dawn Primarolo, trØsorier-payeur gØnØral du Royaume-Uni, a ØtØ dØsignØe (cid:224) la prØsidence de ce groupe pour une pØriode de deux ans. Le groupe a eu pour t(cid:226)che principale d(cid:146)Øvaluer les mesures fiscales qui pourraient relever du code de conduite dØfini dans le domaine de la fiscalitØ des entreprises et adoptØ par le Conseil et par les reprØsentants des gouvernements des (cid:201)tats membres le 1er dØcembre 1997. Ce code porte sur les mesures fiscales qui ont ou pourraient avoir une incidence significative sur la localisation de l(cid:146)activitØ Øconomique dans la CommunautØ, et tous les (cid:201)tats membres ont eu la possibilitØ d(cid:146)examiner et de commenter les rØgimes fiscaux des autres (cid:201)tats membres qui pourraient Œtre visØs par ce code. Les diffØrents (cid:201)tats membres et la Commission sont reprØsentØs (cid:224) haut niveau dans ce groupe, qui a prØsentØ son rapport final lors du Conseil Ecofin du 29 novembre 1999. Le Conseil a convenu que les travaux du groupe seraient confidentiels et il serait inopportun que la Commission se livre (cid:224) des commentaires sur des ØlØments de ce rapport ou sur certains aspects particuliers du travail de ce groupe du Conseil. (2000/C 219 E/182) QUESTION (cid:201)CRITE E-2312/99 posØe par Esko Sepp(cid:228)nen (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Catastrophe Øcologique dans la riviŁre Kymijoki (13 dØcembre 1999) Selon une Øtude menØe par le Centre finlandais pour l(cid:146)environnement, le lit de la riviŁre Kymijoki, quatriŁme riviŁre de Finlande, comporte 16 (cid:224) 21 kilos de dioxines et de furannes. Les teneurs en composØs de PCDF sont au moins dix fois supØrieures aux limites autorisØes. Les dioxines et les furannes Øtant cancØrogŁnes, leur pØnØtration dans la cha(cid:238)ne alimentaire prØsente un risque particulier. Ces substances ont notamment un effet sur les noyaux des cellules, oø elles peuvent induire des modifications du gØnotype. La Finlande projette la canalisation de la riviŁre Kymijoki. Or, les dragages nØcessaires (cid:224) cette canalisation et l(cid:146)Øventuel trafic fluvial (cid:224) venir provoqueraient la mise en mouvement des sØdiments. Il s(cid:146)ensuivrait un Øcoulement des dioxines et des furannes jusqu(cid:146)au golfe de Finlande qui mettrait probablement en pØril l(cid:146)ØcosystŁme de l(cid:146)ensemble de la mer Baltique. La Commission est-elle informØe de ce problŁme et, si tel est le cas, que peut-elle faire en vertu des traitØs fondateurs pour Øviter une catastrophe Øcologique? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (13 janvier 2000) La Commission a ØtØ informØe de la prØsence comparativement ØlevØe de dioxine dans les sØdiments de la mer Baltique. C(cid:146)est pourquoi il n(cid:146)est pas surprenant que les sØdiments des affluents de la mer Baltique prØsentent Øgalement des taux de dioxine supØrieurs (cid:224) la moyenne. La Commission n(cid:146)est pas au courant de la situation particuliŁre du fleuve Kymijoki, ni de la teneur en dioxine des sØdiments de cette riviŁre


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2285/99 von Mikko Pesälä (ELDR) an den Rat. Nutzbarmachung von als Abfall eingestuften Materialien in Finnland.

eurovoc_concepts:
baby food
international trade
marketing

text: 1. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 219 E/139 (2000/C 219 E/175) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2283/99 von Richard Howitt (PSE) an die Kommission (24. November 1999) Betrifft: Vermarktungspraktiken Kann die Kommission in Anbetracht der Entschlie(cid:223)ung des Rates vom 18. Juni 1992 betreffend die Vermarktung von Muttermilchersatz in Drittl(cid:228)ndern durch in der Gemeinschaft ans(cid:228)ssige Hersteller (1), insbesondere im Hinblick auf Absatz 2 und Absatz 5, klarstellen, ob bei einer ihrer Delegationen Beschwerden (cid:252)ber die Ausf(cid:252)hrung der Entschlie(cid:223)ung durch lokale oder nationale Beh(cid:246)rden oder durch NRO eingegangen sind? (1) ABl. C 172 vom 8. 7. 1992, S. 1. Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (16. Dezember 1999) Gem(cid:228)(cid:223) der Entschlie(cid:223)ung des Rates vom 18. Juni 1992 betreffend die Vermarktung von Muttermilchersatz in Drittl(cid:228)ndern durch in der Gemeinschaft ans(cid:228)ssige Hersteller (1) wird die Gemeinschaft zur Anwendung geeigneter Praktiken bei der Vermarktung von Muttermilchersatz in Drittl(cid:228)ndern beitragen. Gem(cid:228)(cid:223) Absatz 2 dieser Entschlie(cid:223)ung hat die Kommission ihre Delegationen in den Drittl(cid:228)ndern angewiesen, als Kontaktstellen f(cid:252)r die zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rden zur Verf(cid:252)gung zu stehen. Beschwerden oder Kritik bez(cid:252)glich der Vermarktungspraktiken eines in der Gemeinschaft ans(cid:228)ssigen Herstellers k(cid:246)nnen bei diesen Stellen vorgebracht werden. Bei den Delegationen der Kommission sind bisher keine Beschwerden der zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rden in den Drittl(cid:228)ndern im Zusammenhang mit der Entschlie(cid:223)ung eingegangen. In einem Fall machte eine Verbrau- cherorganisation eines Drittlandes bei einer Delegation kritische Bemerkungen. (1) ABl. C 172 vom 8. 7. 1992. (2000/C 219 E/176) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2285/99 von Mikko Pes(cid:228)l(cid:228) (ELDR) an den Rat (29. November 1999) Betrifft: Nutzbarmachung von als Abfall eingestuften Materialien in Finnland Mit der von der Kommission vorgelegten Richtlinie (cid:252)ber die Verbrennung von Abf(cid:228)llen sind in Finnland erhebliche Probleme verbunden. Der Entwurf der Richtlinie ist f(cid:252)r L(cid:228)nder erstellt worden, in denen die Abfallwirtschaft auf gro(cid:223)en Verbrennungsanlagen beruht. Finnland w(cid:252)rde sich bei der Einhaltung der Richtlinie auf einen dem wirksamen Umweltschutz und dem (cid:246)kologischen Nutzen abtr(cid:228)glichen Weg begeben. In unserem Land gibt es nach Sch(cid:228)tzungen der Industrie mindestens 200 W(cid:228)rme- und Energiekraftwerke sowie Industrie(cid:246)fen, in denen als Abfall eingestufte ungef(cid:228)hrliche Materialien auf unsch(cid:228)dliche Weise mitverbrannt werden k(cid:246)nnen. Das sind neben Holz beispielsweise Papier, Pappe, Textilien und ungef(cid:228)hr- liche R(cid:252)ckst(cid:228)nde aus industriellen Prozessen, die dem Wertstoffkreislauf aus dem einen oder anderen Grund nicht zugef(cid:252)hrt werden k(cid:246)nnen. In unserer Industrie werden die f(cid:252)r die Verbrennung zul(cid:228)ssigen als Abfall eingestuften Stoffe am Entstehungsort sortiert, ebenso wie in den Haushalten und im Handel. So wird gew(cid:228)hrleistet, da(cid:223) bei der Verbrennung keine gef(cid:228)hrlicheren Emissionen entstehen als bei normalen Brennstoffen. Die T(cid:228)tigkeit der Verbrennungsanlagen wird wirksam (cid:252)berwacht. Die Anwendung der Grenzwerte f(cid:252)r solche Anlagen ist bei Anlagen, die als unsch(cid:228)dlich eingestufte Abf(cid:228)lle als Nebenbrennstoffe verwenden, schon deshalb sehr problematisch, weil die st(cid:228)ndige Emissionsmessung teuer ist und gro(cid:223)e Investitionen in Me(cid:223)anlagen erfordert. In Finnland sprechen die langen Transportwege f(cid:252)r kleine Anlagen. Die Kosten k(cid:246)nnen so steigen, da(cid:223) die Nutzung von Abf(cid:228)llen als Nebenbrennstoffe unrentabel wird. C 219 E/140 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 1. 8. 2000 Durch die gemeinsame Verbrennung l(cid:228)(cid:223)t sich die Menge der zu Deponien zu transportierenden Abf(cid:228)lle verringern. Die Nutzbarmachung des Energiegehalts von Materialien, die am Entstehungsort sortiert und als Abf(cid:228)lle eingestuft sind, jedoch bei der Verbrennung ungef(cid:228)hrliche Rauchgasemissionen entwickelnden, f(cid:246)rdert die nachhaltige Entwicklung au(cid:223)erordentlich. 1. Was gedenkt der Rat zu tun, um im Fall des Erlasses der Richtlinie der in Finnland praktizierten wirksamen Sortierung der Abf(cid:228)lle am Entstehungsort und der dadurch erm(cid:246)glichten energetischen Verwertung Rechnung zu tragen? Ist es m(cid:246)glich, da(cid:223) die die Verbrennung (cid:252)berwachenden Beh(cid:246)rden mehr Befugnisse f(cid:252)r flexible 2. Einzelfallentscheidungen erhalten, wenn das angesichts der jeweiligen Abf(cid:228)lle und der technischen Qualit(cid:228)t der Anlage begr(cid:252)ndet ist? Antwort (31. Januar 2000) Dem Herrn Abgeordneten d(cid:252)rfte bekannt sein, da(cid:223) der Vorschlag der Kommission (cid:252)ber die Verbrennung von Abf(cid:228)llen vom Rat sehr sorgf(cid:228)ltig gepr(cid:252)ft worden ist, wobei die verschiedenen Gegebenheiten in den Mitgliedstaaten ber(cid:252)cksichtigt worden sind. Der Rat hat auf seiner Tagung vom Juni 1999 in dieser Frage politisches Einvernehmen erzielt. Er hat seinen Gemeinsamen Standpunkt am 25. November 1999 f(cid:246)rmlich festgelegt, und der Standpunkt ist dem Europ(cid:228)ischen Parlament anl(cid:228)(cid:223)lich seiner Tagung vom 1. -2. Dezember 1999 (cid:252)bermittelt worden. Der Herr Abgeordnete d(cid:252)rfte dem Gemeinsamen Standpunkt entnommen haben, da(cid:223) der Rat sein Anliegen insoweit geb(cid:252)hrend ber(cid:252)cksichtigt hat, als die Verbrennung oder Mitverbrennung ungef(cid:228)hrlicher Materialien wie pflanzlicher Abf(cid:228)lle aus Land- und Forstwirtschaft oder von Lebensmittelabf(cid:228)llen aus dem Anwendungsbereich der Richtlinie ausgenommen ist. Ferner ist festgelegt, da(cid:223) die bei der Verbrennung oder Mitverbrennung entstehende W(cid:228)rme so weit wie m(cid:246)glich r(cid:252)ckgewonnen werden sollte. Was die Messungen anbelangt, so k(cid:246)nnen die Kontrollbeh(cid:246)rden unter bestimmten Voraussetzungen f(cid:252)r Chlorwasserstoff (HCl), Fluorwasserstoff (HF) und Schwefeldioxid (SO2) regelm(cid:228)(cid:223)ige anstelle von kontinu- f(cid:252)r Schwermetalle, Dioxine und Furane ierlichen Messungen zulassen; verringert worden, sofern einige sehr strenge Auflagen eingehalten werden. ferner ist die Me(cid:223)h(cid:228)ufigkeit (2000/C 219 E/177) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2288/99 von Marialiese Flemming (PPE-DE) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Exotische Tiere Die Verordnung (EG) Nr. 338/97 (1) des Rates vom 9. Dezember 1996 (cid:252)ber den Schutz von Exemplaren wildlebender Tier- und Pflanzenarten durch (cid:220)berwachung des Handels enth(cid:228)lt Bestimmungen f(cid:252)r den Handel und den Transport wildlebender Tier- und Pflanzenarten. Die beim Transport zu verzeichnende Zahl der Todesf(cid:228)lle wird von der Gemeinschaft (cid:252)berwacht, und gegebenenfalls k(cid:246)nnen Einfuhrbeschr(cid:228)n- kungen erlassen werden. Welche Arten von Tieren und wieviele Tiere sind seit Inkrafttreten der Verordnung Nr. 338/97 beim Transport ums Leben gekommen? Wurden in diesem Zusammenhang bereits Einfuhrbeschr(cid:228)nkungen erlassen? (1) ABl. L 61 vom 3. 3. 1997, S. 1. Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (11. Januar 2000) Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 39 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 939/97 der Kommission vom 26. Mai 1997 mit Durchf(cid:252)hrungsbestimmungen zur Verordnung (EG) Nr. 338/97 des Rates (cid:252)ber den Schutz von Exemplaren wildlebender Tier- und Pflanzenarten durch (cid:220)berwachung des Handels (1) f(cid:252)hren die Mitgliedstaaten so weit


title: QUESTION ÉCRITE E-2166/99 posée par Brigitte Langenhagen (PPE-DE) à la Commission. Appareil de contrôle de la circulation routière.

eurovoc_concepts:
approval
measuring equipment
regulation (EU)
speed control
technical specification

text: C 219 E/108 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 RØponse (31 janvier 2000) Le Conseil partage entiŁrement l(cid:146)avis de l(cid:146)Honorable Parlementaire sur l(cid:146)importance des efforts en vue de rØduire l(cid:146)analphabØtisme. En effet, les mesures qui favorisent l(cid:146)Øducation constituent un ØlØment essentiel de la lutte contre la pauvretØ qui est l(cid:146)un des principaux objectifs de la politique de coopØration au dØveloppement de la CommunautØ. Les programmes d(cid:146)assistance de la CommunautØ sont dØcidØs par la Commission en tenant compte, entre autres, des prioritØs fixØes par les pays bØnØficiaires. Le Conseil «DØveloppement» du 11 novembre 1999 n(cid:146)a pas procØdØ (cid:224) une discussion sur le soutien aux pays en dØveloppement dans le domaine de l(cid:146)enseignement. Une telle discussion, qui n(cid:146)est pas exclue lors d(cid:146)une prochaine session, aurait lieu normalement sur la base d(cid:146)une communication de la Commission. (2000/C 219 E/138) QUESTION (cid:201)CRITE E-2166/99 posØe par Brigitte Langenhagen (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Appareil de contr(cid:244)le de la circulation routiŁre (29 novembre 1999) Dans la dØclaration qu(cid:146)il a faite devant le Parlement europØen le 30 mars 1998, M. Kinnock a, en sa qualitØ de membre de la Commission responsable du secteur des transports, fait valoir que les partenaires sociaux Øtaient associØs (cid:224) la dØcision de n(cid:146)autoriser que l(cid:146)appareil de contr(cid:244)le selon l(cid:146)annexe 1B. De quelle maniŁre est-ce que, concrŁtement, les partenaires sociaux ont ØtØ ou sont associØs (cid:224) la prise de dØcision? Est-ce que des entretiens ont ØtØ ou sont menØs avec les partenaires sociaux et est-ce que leurs points de vue sont dßment pris en compte? Est-ce que, dans le cours des discussions, les partenaires sociaux se sont prononcØs en faveur de la solution 1B? Dans quelle mesure est-ce que les autoritØs des (cid:201)tats membres chargØes des contr(cid:244)les ont ØtØ associØes (cid:224) la prise de dØcision? Est-ce que ces mŒmes autoritØs estiment l(cid:146)appareil de contr(cid:244)le selon l(cid:146)annexe 1B apte (cid:224) accro(cid:238)tre la qualitØ des contr(cid:244)les? Dans quelle mesure le comitØ Øconomique et social s(cid:146)est-il exprimØ au sujet de l(cid:146)appareil de contr(cid:244)le selon l(cid:146)annexe 1B? Le 30 mars 1998, le Commissaire Kinnock avait Øgalement fait valoir que selon les rØsultats de diffØrents test en situation, le fonctionnement techniquement parfait de l(cid:146)appareil de contr(cid:244)le selon l(cid:146)annexe 1B Øtait garanti. Est-ce que, (cid:224) l(cid:146)Øpoque de la dØclaration du Commissaire Kinnock, le tachygraphe 1B Øtait dØfini une fois pour toutes? Est-ce qu(cid:146)il a ØtØ procØdØ (cid:224) des tests des diffØrents composants qui Øtaient alors dØfinis (cartes (cid:224) puce, enregistrement, affichage, impression)? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (21 dØcembre 1999) Le rŁglement du Conseil (CE) no 2135/98 a ØtØ adoptØ le 24 septembre 1998 modifiant le rŁglement (CEE) no 3821/85 concernant l(cid:146)appareil de contr(cid:244)le dans le domaine des transports par route et la direc- tive 88/599/CEE concernant l(cid:146)application des rŁglements (CEE) no 3820/85 et (CEE) no 3821/85 (1), conformØment (cid:224) la procØdure de coopØration visØe (cid:224) l(cid:146)article 252 (ex-article 189c) du traitØ CE (2), et aprŁs avis du ComitØ Øconomique et social (3). Les partenaires sociaux ont ØtØ consultØs (cid:224) plusieurs reprises lors des travaux prØparatoires aux rØunions du comitØ d(cid:146)adaptation technique en charge de la dØfinition de l(cid:146)appareil de contr(cid:244)le digital (article 1er, point 10 du rŁglement no 2135/98). Ils re(cid:231)oivent les documents de travail et siŁgent aux rØunions du comitØ en tant qu(cid:146)observateurs. En marge des travaux du comitØ d(cid:146)adaptation technique, d(cid:146)autres rØunions se tiennent avec les partenaires sociaux au sein d(cid:146)un sous-groupe de travail «nouvelles technologies» du comitØ de dialogue sectoriel du transport routier. 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/109 La plupart des organismes de contr(cid:244)le des (cid:201)tats membres siŁgent au sein du comitØ d(cid:146)adaptation technique de l(cid:146)appareil de contr(cid:244)le. Les avis de ces reprØsentants sont pris en compte, dŁs lors qu(cid:146)ils amØliorent les spØcifications techniques ØlaborØes au sein du comitØ et sous rØserve que ces avis soient pertinents au mandat confiØ (cid:224) ce mŒme comitØ. Les reprØsentants des organismes de contr(cid:244)le sont d(cid:146)avis que l(cid:146)appareil de contr(cid:244)le digital peut amØliorer la qualitØ des contr(cid:244)les. Ils estiment toutefois que la pØriode de transition pendant laquelle les deux types d(cid:146)appareils de contr(cid:244)le (annexes 1 et 1B) vont coexister entra(cid:238)nera inØvitablement quelques difficultØs pratiques, en l(cid:146)absence de rØtroØquipement des vØhicules anciens. Les spØcifications techniques dØtaillØes sont en cours d(cid:146)achŁvement et seront beaucoup plus strictes que les contraintes fixØes pour l(cid:146)appareil de contr(cid:244)le analogique actuel. Les industriels qui assistent Øgalement le comitØ dans l(cid:146)Ølaboration des spØcifications techniques, veillent (cid:224) prØvoir l(cid:146)emploi de technologies capables d(cid:146)assurer un fonctionnement correct de l(cid:146)Øquipement. (1) (2) (3) JO L 274 du 9. 10. 1998. JO C 138 du 4. 5. 1998. JO C 110 du 21. 5. 1995. (2000/C 219 E/139) QUESTION (cid:201)CRITE E-2167/99 posØe par Gerhard Schmid (PSE) (cid:224) la Commission (29 novembre 1999) Objet: Protection de la vie privØe sur la base de l(cid:146)article 6 du traitØ Sachant que les constitutions des (cid:201)tats membres protŁgent les citoyens contre la violation de leur vie privØe par l(cid:146)(cid:201)tat (prise de connaissance du courrier, Øcoutes tØlØphoniques), il ne peut Œtre procØdØ (cid:224) des atteintes (cid:224) cette derniŁre que dans les conditions strictes d(cid:146)une loi. Est-ce que la garantie des droits fondamentaux inscrite (cid:224) l(cid:146)article 6 du traitØ protŁge un citoyen de l(cid:146)UE contre les atteintes (cid:224) sa vie privØe par un (cid:201)tat membre autre que celui dont il est ressortissant? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (6 janvier 2000) L(cid:146)article 6 du traitØ sur l(cid:146)Union europØenne oblige l(cid:146)Union (cid:224) respecter les droits fondamentaux dans l(cid:146)exercice de ses compØtences. La lØgislation communautaire adressØe aux (cid:201)tats membres en matiŁre de protection de la vie privØe des citoyens de l(cid:146)Union comporte la directive 95/46/CE du Parlement europØen et du Conseil du 24 octobre 1995 relative (cid:224) la protection des personnes physiques (cid:224) l(cid:146)Øgard du traitement des donnØes (cid:224) caractŁre personnel et (cid:224) la libre circulation de ces donnØes (1) et la directive 97/66/CE du Parlement europØen et du Conseil du 15 dØcembre 1997 concernant le traitement des donnØes (cid:224) caractŁre personnel et la protection de la vie privØe dans le secteur des tØlØcommunications (2). Ces deux directives ont pour objectif de protØger les droits et libertØs des personnes physiques en ce qui concerne le traitement de leurs donnØes personnelles et s(cid:146)appliquent donc (cid:224) la question posØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Elles s(cid:146)appliquent en principe Øgalement au traitement des informations relatives aux personnes physiques par un (cid:201)tat membre si la personne physique en question n(cid:146)est pas un citoyen de cet (cid:201)tat membre. Il convient cependant de signaler que la portØe de ces directives est limitØe au traitement des donnØes personnelles dans le cadre des activitØs couvertes par le droit communautaire. De plus, ces deux directives Ønoncent des exemptions et restrictions qui peuvent s(cid:146)appliquer si nØcessaire (cid:224) la protection de certains intØrŒts (voir article 13 de la directive 95/46/CE et article 14 de la directive 97/66/CE). (1) (2) JO L 281 du 23. 11. 1995. JO L 24 du 30. 1. 1998


title: QUESTION ÉCRITE E-2209/99 posée par Richard Corbett (PSE) à la Commission. Dotation des Fonds structurels par tête.

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU statistics
Luxembourg
Structural Funds

text: C 280 E/18 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 l(cid:146)existence d(cid:146)une pratique administrative Øtablie et continue de la part des autoritØs de montrant surveillance grecques du secteur des assurances qui soit contraire (cid:224) la lØgislation nationale ou au droit communautaire en la matiŁre. Pour ce qui est de l(cid:146)admission (cid:224) la cote officielle des compagnies d(cid:146)assurance auxquelles se rØfŁre l(cid:146)Honorable Parlementaire, la directive 79/279/CEE du Conseil, du 5 mars 1979, portant coordination des conditions d(cid:146)admission de valeurs mobiliŁres (cid:224) la cote officielle d(cid:146)une bourse de valeurs, n(cid:146)a pas envisagØ spØcifiquement une situation de ce type. Toutefois, le point I. 1 du schØma A annexØ (cid:224) la directive et qui Øtablit les conditions pour l(cid:146)admission d(cid:146)actions (cid:224) la cote officielle des bourses de valeurs (5), impose une obligation d(cid:146)ordre gØnØral, en ce sens que «la situation juridique de la sociØtØ doit Œtre rØguliŁre au regard des lois et rŁglements auxquels elle est soumise, tant sous l(cid:146)angle de sa constitution que sous celui de son fonctionnement statutaire». La directive 84/641/CEE du Conseil du 10 dØcembre 1984 modifiant, en ce qui concerne notamment l(cid:146)assistance touristique, la premiŁre directive (73/239/CEE) portant coordination des dispositions lØgislati- ves, rØglementaires et administratives concernant l(cid:146)accŁs (cid:224) l(cid:146)activitØ de l(cid:146)assurance directe autre que l(cid:146)assurance sur la vie, et son exercice (6), est transposØe en GrŁce par le dØcret prØsidentiel DP 103/1990 du 22 mars 1990, modifiØ par le dØcret prØsidentiel DP 225/1196. Toutefois, la Commission est en train d(cid:146)examiner si d(cid:146)autres dispositions que celles du droit des assurances grec sont de nature (cid:224) empŒcher ou (cid:224) entraver dans ce pays la fourniture de services d(cid:146)assurance dans le secteur de l(cid:146)assistance routiŁre par des entreprises d(cid:146)assurance dßment agrØØes dans d(cid:146)autres (cid:201)tats membres conformØment aux directives sur les assurances. La Commission a dØj(cid:224) entrepris des dØmarches auprŁs des autoritØs grecques et, le cas ØchØant, elle pourrait entamer la procØdure d(cid:146)infraction prØvue (cid:224) l(cid:146)article 226 du traitØ CE (ex-article 169). (1) (2) (3) (4) (5) (6) JO C 27 E du 29. 1. 2000, p. 161. JO L 228 du 11. 8. 1992. JO L 360 du 9. 12. 1992. JO L 374 du 31. 12. 1991. JO L 66 du 16. 3. 1979. JO L 339 du 27. 12. 1984. (2000/C 280 E/016) QUESTION (cid:201)CRITE E-2209/99 posØe par Richard Corbett (PSE) (cid:224) la Commission (29 novembre 1999) Objet: Dotation des Fonds structurels par tŒte Dans sa rØponse (cid:224) la Question E-1558/99 (1), «0,04 %» du montant des crØdits, «soit la part la plus faible des 15 (cid:201)tats membres». la Commission a indiquØ que le Luxembourg recevait Si elle avait pris la peine de lire la question, la Commission aurait relevØ qu(cid:146)il Øtait fait rØfØrence (cid:224) la richesse relative par tŒte. Voudrait-elle faire savoir, cette fois, si le Luxembourg, qui est l(cid:146)(cid:201)tat membre le plus prospŁre par habitant, re(cid:231)oit des Fonds structurels la dotation par tŒte la plus ØlevØe? Si tel est le cas, comment justifie-t-elle cette situation? (1) JO C 170 E du 20. 6. 2000, p. 34. RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (6 janvier 2000) Pour la prochaine pØriode de programmation 2000-2006, le Luxembourg recevra, au titre des fonds structurels, une aide par habitant et par annØe de 31,23 € (prix 1999). Le classement par ordre dØcroissant des (cid:201)tats membres, en fonction du niveau d(cid:146)intensitØ d(cid:146)aide par habitant, le place en douziŁme position, ce qui n(cid:146)est donc pas la dotation la plus ØlevØe


title: Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1255/1999 om den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
export refund
milk
milk product

text: 28. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 89 E/31 Forslag til R(cid:229)dets forordning (EF) om (cid:230)ndring af forordning (EF) nr. 1255/1999 om den f(cid:230)lles markedsordning for m(cid:230)lk og mejeriprodukter (2000/C 89 E/06) KOM(1999) 631 endelig udg. (cid:151) 1999/0254(CNS) (Forelagt af Kommissionen den 29. november 1999) R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 36 og 37, mejeriprodukter til at afgłre, for hvilke varer der kan ydes restitution (cid:151) under henvisning til forslag fra Kommissionen, UDSTEDT F(cid:216)LGENDE FORORDNING: under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, Artikel 1 under henvisning til udtalelse fra Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg, Artikel 31, stk. 14, s(cid:229)ledes: i forordning (EF) nr. 1255/1999 affattes under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, og ud fra fłlgende betragtninger: (1) I artikel 31 i forordning (EF) nr. 1255/1999 (1) er det fastsat, at der kan ydes restitution for visse produkter henhłrende under denne forordning, n(cid:229)r de udfłres i form af varer, som er opfłrt i bilag II, p(cid:229) grundlag af de priser, der g(cid:230)lder for disse produkter i verdenshandelen, og p(cid:229) grundlag af forskellen mellem disse priser og priserne i EF inden for de gr(cid:230)nser, der fłlger af aftaler, der er indg(cid:229)et i overensstemmelse med traktatens artikel 300. (2) I flere landbrugssektorer, navnlig inden for korn, sukker, ris og (cid:230)g, har Kommissionen befłjelse til at afgłre, for hvilke varer der kan ydes eksportrestitution, herunder for varer, som ikke er opfłrt i traktatens bilag I, for at sikre den nłdvendige finansielle s(cid:229) ressourcer kan anvendes s(cid:229) effektivt som muligt. Kommis- sionen błr derfor tildeles den samme befłjelse inden for fleksibilitet, disponible de »14. Gennemfłrelsesbestemmelserne til denne artikel, ikke tildelte herunder bestemmelser om genfordeling af eller ikke opbrugte m(cid:230)ngder, der kan eksporteres, samt enhver (cid:230)ndring af bilag II vedtages af Kommissionen efter proceduren i artikel 42. Dog vedtages gennemfłrelses- bestemmelserne til stk. 8, 10, 11 og 12 for de i artikel 1 n(cid:230)vnte produkter, n(cid:229)r de udfłres i form af varer, der er opfłrt i bilag II til denne forordning, efter proceduren i artikel 16 i forordning (EF) nr. 3448/93. « Artikel 2 Denne forordning tr(cid:230)der i kraft p(cid:229) syvendedagen efter offent- liggłrelsen i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og g(cid:230)lder umiddelbart i hver medlemsstat. (1) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 48


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2134/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet. Virkningen af afskaffelsen af afgiftsfrie forretninger for beskæftigelsen i tax-free shops.

eurovoc_concepts:
EU Member State
duty-free sale
economic consequence
employment statistics
job cuts
market approval

text: 18. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 203 E/141 de enkelte medlemsstater. Det er frivilligt at blive registreret i databasen, som i dag omfatter ca. 900 grupper indenfor diverse łkonomiske og sociale omr(cid:229)der. Den er en vigtig informationskilde for tjeneste- m(cid:230)nd, som kan słge oplysninger p(cid:229) et bredere grundlag. Det er Kommissionens hensigt fremover at videreudvikle dette v(cid:230)rktłj b(cid:229)de med hensyn til indhold og anvendelse, som kunne blive tv(cid:230)rinstitutionel. (1) http://europa. eu. int/comm/sg/sgc/lobbies/index_fr. htm. (2000/C 203 E/179) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2134/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til R(cid:229)det (29. november 1999) Om: Virkningen af afskaffelsen af afgiftsfrie forretninger for besk(cid:230)ftigelsen i »tax-free shops« Den 1. juli 1999 blev der sat stopper for salg af afgiftsfrie produkter i de s(cid:229)kaldte »tax-free shops«. Disse forretninger solgte visse produkter (f. eks. parfume, cigaretter, alkohol) afgiftsfrit til passagerer p(cid:229) interna- tionale flyvninger. Forbuddet fulgte p(cid:229) en afgłrelse truffet p(cid:229) det europ(cid:230)iske topmłde i K(cid:246)ln den 3. og 4. juni 1999 om anvendelse af den 12. artikel i sjette momsdirektiv fra R(cid:229)det af 17. maj 1977 (77/388/ E(cid:216)F) (1) i sin helhed. Denne artikel tillod afgiftsfrit salg inden for F(cid:230)llesskabet indtil 30. juni 1999. Der herskede af forskellige (cid:229)rsager en del modstand mod afskaffelsen af afgiftsfrie forretninger i Den Europ(cid:230)iske Union. En af grundene var den negative virkning for besk(cid:230)ftigelsen. Kommissionen og R(cid:229)det har altid anfłrt, at forbuddet mod afgiftsfrie forretninger ikke błr medfłre tab af arbejdspladser. Fra de »tax-free shops« lyder der imidlertid andre toner. S(cid:229)ledes faldt salget hos Sky Shops i Zaventem med en fjerdedel siden 30. juni 1999. Ledelsen s(cid:229) sig nłdsaget til at afskedige 60 heltidsansatte. Hvor mange heltidsarbejdspladser fandtes der i »tax-free shops« i Den Europ(cid:230)iske Union pr. 1. januar 1. 1999? Hvor mange heltidsarbejdspladser fandtes der i de »tax-free shops« i Den Europ(cid:230)iske Union pr. 1. juni 2. 1999? Hvor mange heltidsarbejdspladser fandtes der i de »tax-free shops« i Den Europ(cid:230)iske Union pr. 1. juli 3. 1999? Hvor mange heltidsarbejdspladser fandtes der i de »tax-free shops« i Den Europ(cid:230)iske Union pr. 4. 1. oktober 1999? Indser R(cid:229)det (cid:129) p(cid:229) grundlag af svarene p(cid:229) spłrgsm(cid:229)l 1-4 (cid:129) at antallet af hedtidsarbejdspladser hos de 5. »tax-free shops« er faldet i Den Europ(cid:230)iske Union? Er R(cid:229)det af den opfattelse, at ovenn(cid:230)vnte tab af arbejdspladser skyldes afskaffelsen af de afgiftsfrie 6. forretninger i Den Europ(cid:230)iske Union? I bekr(cid:230)ftende fald, er R(cid:229)det rede til at revidere forbuddet mod afgiftsfrie forretninger? I ben(cid:230)gtende fald, hvad mener R(cid:229)det er (cid:229)rsag til tab af arbejdspladser hos de »tax- free shops«? (1) EFT L 145 af 13. 6. 1977, s. 1. Svar (24. januar 2000) Ifłlge R(cid:229)dets grundl(cid:230)ggende afgłrelse fra 1992 harmonerede afgiftsfrit salg til rejsende inden for EU ikke med idØen om et indre marked uden fiskale gr(cid:230)nser. Alligevel besluttede R(cid:229)det i 1992 som en midlertidig ordning at bevare afgiftsfrie butikker indtil udgangen af juni 1999. C 203 E/142 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 R(cid:229)det har gentagne gange p(cid:229)peget, at det i fłrste omgang er op til medlemsstaterne at afbłde b(cid:229)de de sociale eftervirkninger i den berłrte sektor og de regionale vanskeligheder i gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne, som kan skyldes afskaffelsen af det afgiftsfrie salg. De f(cid:230)llesskabsinstrumenter, der er til r(cid:229)dighed for medlems- staterne med henblik p(cid:229) at afbłde mulige fłlgevirkninger af afskaffelsen af det afgiftsfrie salg, er angivet i Kommissionens meddelelse til R(cid:229)det af 17. februar 1999 (1) (1) EFT C 66 af 9. 3. 1999, s. 6. (2000/C 203 E/180) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2138/99 af Didier Rod (Verts/ALE) til R(cid:229)det (15. november 1999) Om: Olieledning mellem Tchad og Cameroun Efter vore oplysninger er planerne om en olieledning mellem Tchad og Cameroun p(cid:229) dagsordenen for Verdensbankens n(cid:230)ste bestyrelsesmłde midt i november. P(cid:229) en pressekonference den 30. september 1999 udtrykte Verdensbankens formand, Wolfensohn, stłtte til projektet. Efter vore oplysninger kan der ventes en positiv afgłrelse om bevilling af de nłdvendige midler til regeringerne i Tchad og Cameroun. I december 1998 kr(cid:230)vede Europa-Parlamentet et moratorium for projektet, indtil der var opn(cid:229)et en r(cid:230)kke garantier med hensyn til indkomstfordeling, erstatning til og flytning af den berłrte befolkning, forsvarlig forvaltning af miljłrisiciene og det civile samfunds faktiske deltagelse i beslutningsprocessen. Hvad er R(cid:229)dets holdning til udviklingen i denne sag? Er R(cid:229)det bekendt med metoderne i Verdensbanken, som ifłlge intern, offentliggjort korrespondance udsender repr(cid:230)sentanter, der optr(cid:230)der som m(cid:230)glere, der skal berolige kritikken af projektet, mens man forbereder dets iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse p(cid:229) hłjeste sted? Og som p(cid:229) et offentligt młde den 30. september pr(cid:230)sente- rede to personer som repr(cid:230)sentanter for det civile samfund i Cameroun, selv om disse personer arbejder som konsulenter for Verdensbanken? Afholdes der i R(cid:229)det samr(cid:229)dsmłder om medlemsstaternes holdning i bestyrelsen? I ben(cid:230)gtende fald, hvorfor ikke? I bekr(cid:230)ftende fald, er der afholdt samr(cid:229)d om projektet? Hvad er de femten medlemslandes holdning til afgłrelsen om finansiering af olieledningen mellem Tchad og Cameroun? Svar (24. januar 2000) Den sag, som det (cid:230)rede medlem omtaler, er ikke blevet forelagt R(cid:229)det, der derfor intet kendskab har til debatten om finansieringen af olieledningen mellem Tchad og Cameroun. R(cid:229)det afholder ikke formelle samr(cid:229)dsmłder om medlemsstaternes holdning i Verdensbankens bestyrelse, da ikke alle medlemsstater har s(cid:230)de deri, og nogle er repr(cid:230)senteret af et andet land, der ikke nłdvendigvis er en af F(cid:230)llesskabets medlemsstater. Af ovenn(cid:230)vnte (cid:229)rsager har R(cid:229)det som s(cid:229)dant ingen holdning til beslutningen om finansieringen af den omtalte olieledning


title: Instemming nr. 5/99 door de Raad betuigd uit hoofde van artikel 95 van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal

eurovoc_concepts:
Kazakhstan
budgetary equilibrium
iron and steel product
trade agreement

text: C 347/8 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 3. 12. 1999 II (Voorbereidende besluiten) RAAD INSTEMMING Nr. 5/99 door de Raad betuigd uit hoofde van artikel 95 van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal (1999/C 347/07) Op verzoek van de Commissie heeft de Raad op 29 november 1999 zijn instemming betuigd met (cid:151) het besluit inzake de sluiting van een overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal en Kazachstan betreffende de handel in bepaalde ijzer- en staalproducten, (cid:151) de beschikking betreffende het beheer van bepaalde beperkingen op de invoer van bepaalde ijzer- en staalproducten uit Kazachstan, die de Commissie voornemens is aan te nemen. Voor de Raad De voorzitter S. NIINIST(cid:214)


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-2319/99 från Gunilla Carlsson (PPE-DE) till kommissionen. Telekomliberaliseringen i Sverige.

eurovoc_concepts:
Sweden
common commercial policy
investment promotion
liberalisation of the market
mobile phone
restriction on competition

text: C 203 E/164 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 7. 2000 erfarenheterna fr(cid:229)n Leader I och II nu kan infogas i de allm(cid:228)nna utvecklingsprogram f(cid:246)r landsbygden som medlemsstaterna f(cid:246)r n(cid:228)rvarande h(cid:229)ller p(cid:229) att utarbeta. Genom det nya initiativet Leader + kommer framst(cid:229)ende insatser och nyskapande att st(cid:246)djas och de allm(cid:228)nna programmen att kompletteras genom fr(cid:228)mjande av integrerade planer, vilka utformas och genomf(cid:246)rs av aktiva partnerskap p(cid:229) lokal niv(cid:229). Genom att kombinera dessa (cid:229)tg(cid:228)rder kan samordningseffekter uppn(cid:229)s i ett integrerat tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt f(cid:246)r att utveckla de irl(cid:228)ndska landsbygdsomr(cid:229)denas ekonomi. Kommissionen har lagt fram utkastet till riktlinjer f(cid:246)r Leader + f(cid:246)r bland annat STAR-kommittØn och parlamentet. Den slutliga versionen kommer att antas n(cid:228)r STAR-kommittØns yttrande och parlamentets synpunkter mottagits. Detta kommer sannolikt att ske i b(cid:246)rjan av 2000. (2000/C 203 E/211) SKRIFTLIG FR¯GA P-2319/99 fr(cid:229)n Gunilla Carlsson (PPE-DE) till kommissionen (29 november 1999) ˜mne: Telekomliberaliseringen i Sverige Det finns i Sverige l(cid:229)ngtg(cid:229)ende planer p(cid:229) att lagstiftningsv(cid:228)gen tvinga samtliga, privata s(cid:229)v(cid:228)l som stats(cid:228)gda, (cid:228)gare av mobiltelen(cid:228)t att l(cid:229)ta tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer f(cid:229) tillg(cid:229)ng till deras tungt investerade anl(cid:228)ggningar uppbyggda i konkurrens. T(cid:228)nker kommissionen till(cid:229)ta ett s(cid:229)dant brott mot principen om konkurrens p(cid:229) lika villkor? Hur t(cid:228)nker kommissionen f(cid:246)rs(cid:228)kra en fortsatt h(cid:246)g investeringsvilja i mobil n(cid:228)tverkskapacitet i perspektivet av de nya stora behov som f(cid:246)ljer av introduktionen av UMTS? Vad tycker kommissionen om en s(cid:229)dan reglerad uppdelning mellan n(cid:228)tverksoperat(cid:246)rer och tj(cid:228)nsteleveran- t(cid:246)rer? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (13 december 1999) Kommissionen (cid:228)r medveten om de svenska lagf(cid:246)rslagen om tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rers tilltr(cid:228)de till mobiltele- operat(cid:246)rers n(cid:228)t. Enligt de uppgifter som kommissionen har (cid:228)r det (cid:228)nnu inte klart vilket till(cid:228)mpnings- omr(cid:229)de en s(cid:229)dan lag kommer att f(cid:229) och hur den slutgiltigt kommer att se ut. Kommissionen anser att man b(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:246)ka begr(cid:228)nsa regleringarna till ett minimum, b(cid:229)de p(cid:229) gemenskaps- niv(cid:229) och i medlemsstaterna. I kommissionens meddelande om 1999 (cid:229)rs kommunikations(cid:246)versyn ((cid:148)Mot ett nytt regelverk f(cid:246)r infrastruktur f(cid:246)r elektronisk kommunikation och tillh(cid:246)rande tj(cid:228)nster(cid:148)) (1) anges att (cid:148)ett alltf(cid:246)r restriktivt regelsystem riskerar att bli en bromskloss f(cid:246)r investeringar eller att inte stimulera till h(cid:229)llbara investeringar. I en stor del av det nuvarande regelverket uppm(cid:228)rksammas behovet av att skapa en konkurrensutsatt marknad, exempelvis genom att kr(cid:228)va att monopoloperat(cid:246)rer tillm(cid:246)tesg(cid:229)r alla (cid:246)nskem(cid:229)l om tilltr(cid:228)de till och samtrafik med deras n(cid:228)t. N(cid:228)r en konkurrensutsatt marknad v(cid:228)l har uppr(cid:228)ttats, b(cid:246)r m(cid:229)nga av dessa f(cid:246)reskrifter inte l(cid:228)ngre vara n(cid:246)dv(cid:228)ndiga, och det skulle d(cid:228)rf(cid:246)r vara tillr(cid:228)ckligt att huvudsakligen anv(cid:228)nda sig av konkurrensreglerna i f(cid:246)rdraget(cid:148). I Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 97/33/EG av den 30 juni 1997 om samtrafik inom tele- kommunikation i syfte att s(cid:228)kerst(cid:228)lla samh(cid:228)llsomfattande tj(cid:228)nster och samverkan genom till(cid:228)mpning av principerna om tillhandah(cid:229)llande av (cid:246)ppna n(cid:228)t (2) anges i artikel 4. 2 f(cid:246)ljande: (cid:148)Organisationer som har f(cid:229)tt tillst(cid:229)nd att tillhandah(cid:229)lla telen(cid:228)t och allm(cid:228)nt tillg(cid:228)ngliga teletj(cid:228)nster enligt bilaga I, och som har ett betydande inflytande p(cid:229) marknaden, skall uppfylla alla rimliga (cid:246)nskem(cid:229)l om tilltr(cid:228)de till n(cid:228)tet, inklusive tilltr(cid:228)de vid andra punkter (cid:228)n de n(cid:228)tanslutningspunkter som erbjuds majoriteten av slutanv(cid:228)ndarna. (cid:148) Enligt 18. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 203 E/165 denna best(cid:228)mmelse f(cid:229)r medlemsstaterna inf(cid:246)ra regler om r(cid:228)ttvis och rimlig tilltr(cid:228)de till telen(cid:228)ten (b(cid:229)de mobila och fasta) om detta kr(cid:228)vs f(cid:246)r att s(cid:228)kra konkurrensen som helhet p(cid:229) marknaden och utvecklingen av innovativa nya tj(cid:228)nster. De nationella myndigheterna, som ju har ing(cid:229)ende kunskaper om hur situationen ser ut p(cid:229) den tele- kommunikationsmarknad de (cid:246)vervakar, f(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r avg(cid:246)ra vilka villkor som skall g(cid:228)lla f(cid:246)r tilltr(cid:228)det till mobila n(cid:228)t, i synnerhet f(cid:246)rutsatt att dessa st(cid:228)mmer (cid:246)verens med principerna enligt EG-f(cid:246)rdraget, konkurrensreglerna, och det regelverk som fastst(cid:228)llts p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229). Dessa villkor strider endast mot konkurrensreglerna om det kan visas att kraven ifr(cid:229)ga skulle begr(cid:228)nsa m(cid:246)jligheterna f(cid:246)r icke-dominerande n(cid:228)toperat(cid:246)rer att konkurrera, t. ex. genom att operat(cid:246)rerna hindras fr(cid:229)n att utnyttja f(cid:246)rdelarna n(cid:228)r n(cid:228)tverk och tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster integreras vertikalt. Kommissionen har uppmanat medlemsstaterna att r(cid:229)dfr(cid:229)ga sina nationella konkurrensmyndigheter n(cid:228)r s(cid:229)dana best(cid:228)mmelser skall inf(cid:246)ras. Kommissionen anser att priss(cid:228)ttningen f(cid:246)r tilltr(cid:228)det (cid:228)r viktig och att den b(cid:246)r ske p(cid:229) ett s(cid:228)tt som p(cid:229) medell(cid:229)ng och l(cid:229)ng sikt stimulerar (cid:228)gare till anl(cid:228)ggningar att g(cid:246)ra investeringar i infrastruktur inf(cid:246)r framtiden. Vad betr(cid:228)ffar uppdelningen mellan mobila n(cid:228)toperat(cid:246)rer och tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer f(cid:229)r medlemsstaterna enligt g(cid:228)llande gemenskapsr(cid:228)tt till(cid:228)mpa olika villkor f(cid:246)r tillst(cid:229)ndsgivningen. Man skall emellertid se till att eventuella skillnader inte leder till n(cid:229)gra snedvridningar av marknaden. (1) (2) KOM(1999) 539 slutlig. EGT L 199, 26. 7. 1997. (2000/C 203 E/212) SKRIFTLIG FR¯GA E-2340/99 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Skydd av Parthenon-skulpturerna British Museum i London hyr ut salarna med de utst(cid:228)llda Parthenon-skulpturerna till offentliga middagar som anordnas av (cid:148)rika och seri(cid:246)sa sponsorer(cid:148). Vidare beg(cid:228)r museet en ekonomisk garanti ifall n(cid:229)gra skador skulle (cid:229)samkas skulpturerna. Som alla vet (cid:228)r de h(cid:228)r skulpturerna en del av Parthenontemplet, som Unesco utn(cid:228)mnt till v(cid:228)rldsminnesm(cid:228)rke. British Museums handlande visar p(cid:229) bristande respekt f(cid:246)r m(cid:228)nsklighetens kulturarv och det leder dessutom till stora risker f(cid:246)r skador p(cid:229) skulpturerna, n(cid:229)got som bevisas av att museet kr(cid:228)ver en garanti (cid:148)f(cid:246)r det fall skulpturerna (cid:229)samkas n(cid:229)gra skador(cid:148). Jag vill fr(cid:229)ga kommissionen vilka (cid:229)tg(cid:228)rder den kommer att vidta f(cid:246)r att skydda skulpturerna p(cid:229) British Museum (cid:129) n(cid:229)got som (cid:228)r dess plikt enligt artikel 128 i EG-f(cid:246)rdraget, d(cid:228)r det st(cid:229)r att unionen skall medverka till (cid:148)att bevara och skydda det kulturarv som har europeisk betydelse(cid:148)? Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (13 januari 2000) Artikel 151 (f. d. 128) i EG-f(cid:246)rdraget ger gemenskapen befogenhet att fr(cid:228)mja samarbetet p(cid:229) kulturomr(cid:229)det. Den fr(cid:229)ga som parlamentsledamoten tar upp h(cid:246)r i enlighet med subsidiaritetsprincipen enbart till medlemsstaternas befogenheter och inte till gemenskapens befogenheter


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2515/1999 av den 29 november 1999 om fastställande av stödbelopp för försörjning av Kanarieöarna med risprodukter med ursprung i gemenskapen

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU production
aid system
rice
supply

text: 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 305/3 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2515/1999 av den 29 november 1999 om fastställande av stödbelopp för försörjning av Kanarieöarna med risprodukter med ursprung i gemenskapen EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1601/92 av den 15 juni 1992 om särskilda åtgärder för Kanarieöarna rörande vissa jordbruksprodukter (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2348/96 (2), särskilt artikel 3 i denna, och med beaktande av följande: 1. 2. Enligt artikel 3 i förordning (EEG) nr 1601/92 skall Kanarieöarnas behov av ris, med avseende på kvantitet, pris och kvalitet, täckas av gemenskapsris på avyttrings- villkor som är likvärdiga med befrielse från importavgift, vilket inbegriper beviljande av stöd för leveranser med ursprung i gemenskapen. Detta stöd bör fastställas med särskild hänsyn till kostnaderna för olika försörjnings- källor och bör i synnerhet grundas på exportpriserna till tredje land. Genom kommissionens förordning (EG) nr 2790/94 (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1620/1999 (4), fastställs gemensamma tillämpningsföreskrifter för den 3. 4. särskilda försörjningsordningen för Kanarieöarna med avseende på vissa jordbruksprodukter, däribland ris. Som en följd av tillämpningen av dessa närmare bestäm- melser på rissektorn i nuvarande marknadssituation, och särskilt på prissatserna för dessa produkter i den euro- peiska delen av gemenskapen och på världsmarknaden, bör stödet för försörjning av Kanarieöarna fastställas i enlighet med bilagan till denna förordning. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Enligt artikel 3 i förordning (EEG) nr 1601/92 skall stödbe- loppen för ris med ursprung i gemenskapen inom ramen för den särskilda försörjningsordningen för Kanarieöarna fastställas i enlighet med bilagan till denna förordning. Denna förordning träder i kraft den 1 december 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 29 november 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 173, 27. 6. 1992, s. 13. (2) EGT L 320, 11. 12. 1996, s. 1. (3) EGT L 296, 17. 11. 1994, s. 23. (4) EGT L 192, 24. 7. 1999, s. 19. L 305/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 BILAGA till kommissionens förordning av den 29 november 1999 om fastställande av stödbelopp för försörjning av Kanarieöarna med risprodukter med ursprung i gemenskapen (EUR/t) Produkt (KN-nummer) Slipat ris (1006 30) Brutet ris (1006 40) Stödbelopp 129,00 28,00