title: Rådets förordning (EG) nr 2537/1999 av den 29 november 1999 om att ändra rådets förordningar (EEG) nr 2861/93, (EG) nr 2199/94, (EG) nr 663/96 och (EG) nr 1821/98 om att införa slutgiltiga antidumpningstullar på import av vissa magnetskivor (3,5-tumsdisketter) med ursprung i Japan, Taiwan, Folkrepubliken Kina, Hongkong, Sydkorea, Malaysia, Mexiko, Amerikas förenta stater och Indonesien samt förordning (EG) nr 1335/1999 om att återinföra en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa magnetskivor (3,5-tumsdisketter) med ursprung i Indonesien som tillverkas och säljs på export till gemenskapen av PT Betadiskindo Binatama

eurovoc_concepts:
Asia
Mexico
United States
anti-dumping duty
import
magnetic medium

text: 2. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 307/1 I (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 2537/1999 av den 29 november 1999 om att ändra rådets förordningar (EEG) nr 2861/93, (EG) nr 2199/94, (EG) nr 663/96 och (EG) nr 1821/98 om att införa slutgiltiga antidumpningstullar på import av vissa magnetskivor (3,5-tumsdis- ketter) med ursprung i Japan, Taiwan, Folkrepubliken Kina, Hongkong, Sydkorea, Malaysia, Mexiko, Amerikas förenta stater och Indonesien samt förordning (EG) nr 1335/1999 om att återinföra en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa magnetskivor (3,5-tumsdisketter) med ursprung i Indonesien som tillverkas och säljs på export till gemenskapen av PT Betadiskindo Binatama EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING därför enligt begäran undantas från de nuvarande anti- dumpningsåtgärderna. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 11. 3 i denna, med beaktande av det förslag som lagts fram av kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén, och av följande skäl: A. BEGÄRAN OM ÖVERSYN 1. 2. En begäran om en interimsöversyn av förordning (EEG) nr 2861/93 (2) genom vilken rådet införde slutgiltiga antidumpningstullar på import av vissa magnetskivor (3,5-tumsdisketter) med ursprung i bl. a. Japan har ingi- vits av Sony Corporation och Fuji Photo Film Co Ltd, båda belägna i Japan (nedan kallade Sony respektive Fuji Film). I denna begäran i enlighet med artikel 11. 3 i förordning (EG) nr 384/96 hävdades att omständigheterna beträf- fande definitionen av den produkt som berörs av förfa- randet hade ändrats så att det var berättigat att inleda en översyn. Enligt begäran kan inte konventionella 3,5- tumsdisketter med en lagringskapacitet av 1,44 MB och de nya 3,5-tumsdisketterna med en lagringskapacitet av 200 MB anses utgöra en enda produkt, och de bör (1) EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 905/98 (EGT L 128, 30. 4. 1998, s. 18). (2) EGT L 262, 21. 10. 1993, s. 4. 3. 4. 5. Eftersom begäran innehöll tillräcklig bevisning beslutade kommissionen att inleda en interimsöversyn (3) av förordning (EEG) nr 2861/93. Samtidigt ansåg kommis- sionen att dess undersökning borde omfatta även alla andra gällande åtgärder som införts på samma produkt, och beslutade därför att utvidga översynen till att omfatta även de åtgärder som tillämpas på import från Hongkong, Sydkorea, Malaysia, Mexiko, Amerikas förenta stater och Indonesien. Denna interimsöversyn har begränsats till att klargöra vilka produkter som skall omfattas av de förordningar genom vilka åtgärderna infördes. B. GÄLLANDE ÅTGÄRDER De åtgärder som nu gäller är slutgiltiga antidumpnings- tullar i form av värdetullar vilka infördes på vissa magnetskivor (3,5-tumsdisketter) genom följande förord- ningar: — Förordning (EEG) nr 2861/93 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa (3,5-tumsdisketter) med ursprung i magnetskivor Japan, Taiwan och Folkrepubliken Kina. — Förordning (EG) nr 2199/94 (4) om införande av slutgiltig antidumpningstull på import av vissa (3,5-tumsdisketter) med ursprung i magnetskivor Hongkong och Sydkorea. — Förordning (EG) nr 663/96 (5) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa magnetskivor (3,5-tumsdisketter) med ursprung i Malaysia, Mexiko och Amerikas förenta stater. — Förordning (EG) nr 1821/98 (6) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa magnetskivor (3,5-tumsdisketter) med ursprung i Indonesien. (3) EGT C 394, 17. 12. 1998, s. 21. (4) EGT L 236, 10. 9. 1994, s. 2. (5) EGT L 92, 13. 4. 1996, s. 1. (6) EGT L 236, 22. 8. 1998, s. 1. Förordningen ändrad genom kommis- sionens förordning (EG) nr 2152/98 (EGT L 271, 8. 10. 1998, s. 9). L 307/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 12. 1999 — Förordning (EG) nr 1335/1999 (1) om att återinföra en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa magnetskivor (3,5-tumsdisketter) med ursprung i Indonesien som tillverkas och säljs på export till gemenskapen av PT Betadiskindo Binatama (till följd av att en översyn avseende en ny exportör gjordes beträffande detta företag). C. FÖRFARANDE 6. 7. 8. 9. Kommissionen gav de parter som man visste var berörda möjlighet att lämna sina synpunkter skriftligen och att begära att bli hörda. Gemenskapsindustrin lämnade sina skriftliga synpunkter genom kommittén för europeiska tillverkare av disketter (Diskma), som företrädde tillverkare vilkas sammanlagda tillverkning av 3,5-tumsdisketter stod för en betydande del av gemenskapens tillverkning av sådana mikrodis- ketter. De parter som begärt översynen (Sony och Fuji Film) begärde att bli hörda, vilket bifölls. Ytterligare en expor- terande tillverkare av högkapacitetsdisketter Japan, Hitachi Maxell Ltd (nedan kallad Hitachi Maxell), ansökte om undantag från åtgärderna för en produkt som till- verkas av företaget. i En amerikansk exporterande tillverkare, Imation Europe BV (nedan kallad Imation), som motsatte sig undantag från antidumpningsåtgärderna, begärde att bli hörd, vilket beviljades. 10. Framställningar ingavs också av Hong Kong Economic and Trade Office (en nationell myndighet i ett export- land) och Memtek Europe Ltd som ingår i företags- gruppen Hanny Group, ett företag med säte i Hongkong (nedan kallat och tillverkning i Folkrepubliken Kina, Hanny). D. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT 11. Den produkt som berörs av alla förordningarna är vissa magnetskivor (3,5-tumsdisketter) som används för att registrera och lagra kodad digital information och som omfattas av KN-nummer ex 8523 20 90. I samband med den undersökning som ledde till anta- gandet av åtgärderna mot Japan, Taiwan och Folkrepu- bliken Kina, undersöktes också frågan om huruvida anti- dumpningsåtgärderna även skulle tillämpas på 3,5-tums- disketter med större lagringskapacitet. Såsom anges i skäl 9 i kommissionens förordning (EEG) nr 920/93 (2) beträffande införande av preliminära åtgärder, begärde en japansk tillverkare att 3,5-tumsdisketter med en (1) EGT L 159, 25. 6. 1999, s. 14. (2) EGT L 95, 21. 4. 1993, s. 5. lagringskapacitet av fyra MB och mera skulle undantas från förfarandet, men denna begäran avslogs mot bakgrund av att det vid tidpunkten för antagandet av förordning (EEG) nr 920/93 förelåg följande skäl: — Disketternas grundläggande fysiska egenskaper och slutanvändning var desamma trots vissa påstådda skillnader i den teknik som användes för tillverkning av såväl 3,5-tumsdisketter på fyra MB och mer som andra 3,5-tumsdisketter. — Alla 3,5-tumsdisketter var i hög grad utbytbara. Resultatet blev att alla 3,5-tumsdisketter, oavsett deras lagringskapacitet, ansågs vara en enda produkt och omfattas av de gällande tullarna. Dessa slutsatser bekräftades av rådet i förordning (EEG) nr 2861/93. E. ARGUMENT SOM LAGTS FRAM FÖR ATT UNDANTA PRODUKTER FRÅN DE BEFINTLIGA ÅTGÄRDERNA 12. 13. 1. Framställningar ingivna av Sony, Fuji Film och Hitachi Maxell Sony och Fuji Film lade fram bevis för att 3,5-tumsdis- ketter med en lagringskapacitet av 200 MB, så kallade HiFD-disketter har utvecklats inom ramen för ett joint venture. Enligt de båda företagen bör HiFD-disketter undantas från åtgärderna, eftersom deras fysiska egen- skaper och slutanvändning är så markant olika de 3,5- tumsdisketter som omfattas av undersökningen att de inte kan anses vara samma produkt som andra 3,5- tumsdisketter. Hitachi Maxell lade likaledes fram bevis för att 3,5-tums- disketter med en lagringskapacitet av 120 MB, så kallade Superdisk LS-120-disketter, också har tagits fram. Super- disk LS-120 bör enligt företaget också undantas från åtgärderna av samma skäl som när det gäller HiFD. Fysiska egenskaper 14. Även om HiFD och Superdisk LS-120 enligt dessa företag har samma form som den konventionella 3,5- tumsdisketten har de också följande speciella egen- skaper: i) Spårtäthet och kodningssystem: Deras lagringskapacitet är 200 MB respektive 120 MB, vilket motsvarar 130 eller 83 gånger kapaciteten hos en konventionell 3,5-tumsdiskett. Denna större kapacitet uppnås genom att spårtätheten och den linjära inspelnings- tätheten ökas samtidigt som datakodningssystemen är effektivare. 2. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 307/3 3,5-tumsdisketter. Denna ii) Spårningsteknik: Disketterna har 3 450 respektive 2 490 spår per tum (TPI), jämfört med 135 TPI för konventionella högre täthet åstadkoms med hjälp av magnetisk sektorser- vospårningsteknik (för HiFD) eller kontinuerlig optisk servospårningsteknik (för Superdisk LS-120) för läsningen från och skrivningen till mikrodis- ketten vilket automatiskt styr läshuvudet antingen magnetiskt eller optiskt till det avsedda spåret. När det gäller konventionella 3,5-tumsdisketter ställs läget för drivenhetens huvud in mekaniskt. Driven- heterna för HiFD och Superdisk LS-120 är därför också utrustade med en helt ny typ av magnetiskt huvud än vad som är fallet när det gäller konventio- nella 3,5-tumsdisketter. iii) Partikelmedier: Partikelmedierna har större magnetisk koercitivitet och ett tunnare magnetskikt än vad som är fallet hos konventionella 3,5-tumsdisketter. iv) Kompatibilitet: De kan inte läsas av en konventionell 3,5-tumsdiskettenhet. De är försedda med identi- tetshål som saknas på de konventionella mikrodis- ketterna och kan endast användas till sin fulla kapa- citet när de sätts in i en drivenhet för HiFD respek- tive Superdisk LS-120. Drivenheterna för såväl HiFD som Superdisk LS-120 är emellertid bakåtkompatibla med konventionella 3,5-tumsdisketter, eftersom de kan läsa från och skriva till konventionella mikrodis- ketter. Sådana konventionella 3,5-tumsdisketter får emellertid inte samma lagringskapacitet som HiFD eller Superdisk LS-120 när en HiFD eller Superdisk LS-120-drivenhet skriver till dem. v) Dataöverföring: De kan köras med en hastighet av 3 600 respektive 720 varv per minut i sina driven- heter, medan en konventionell 3,5-tumsdiskett körs med 300 varv per minut. Detta möjliggör en data- överföringshastighet av 3 600 respektive 680 KB per sekund, jämfört med 60 KB per sekund för konven- tionella 3,5-tumsdisketter. Slutanvändning De berörda företagen gjorde gällande att slutanvänd- ningen när det gäller HiFD och Superdisk LS-120 i hög grad skiljer sig från de konventionella 3,5-tumsdisket- ternas. Som ett typexempel kan nämnas att de används för större lagringsfiler som de som skapas av audio-, video-, grafik- och multimedieprogram och som kräver de större lagringskapaciteter och den snabbare över- föring som de båda 3,5-tumsdisketterna med större lagringskapacitet erbjuder. Denna slutanvändning är långt mer än vad de konventionella 3,5-tumsdisketterna klarar av, vilka vanligtvis används för mindre arbetsfiler och därför inte är utbytbara mot HiFD eller Superdisk LS-120. Prissättning i deras Enligt de sökande företagen återspeglas skillnaderna i fysiska egenskaper mellan HiFD och Superdisk LS-120, å ena sidan, och konventionella 3,5-tumsdisketter, å andra sidan, respektive tillverkningskostnader och detaljhandelspriser. Skillnaderna mellan 3,5-tumsdis- ketter och HiFD eller Superdisk LS-120 understryks genom prisskillnaden dem emellan. Skillnaden är i själva i praktiken inte råder någon verket så stor att det 15. 16. 17. 18. 19. 20. konkurrens mellan 3,5-tumsdisketter och HiFD eller Superdisk LS-120. 2. Andra framställningar Framställningar har ingivits av Hong Kong Economic and Trade Office och av Hanny, som visserligen till- verkar 3,5-tumsdisketter, men inte 3,5-tumsdisketter med större kapacitet. I båda framställningarna gjordes gällande att 3,5-tumsdisketter med större kapacitet inte är samma produkt som de konventionella 3,5-tumsdis- ketterna, och att de därför borde undantas från åtgär- derna. F. ARGUMENT FÖR ATT INTE UNDANTA PRODUKTER FRÅN DE GÄLLANDE ÅTGÄRDERNA – FRAMSTÄLL- NING INGIVEN AV IMATION En framställning gjordes också av Imation som är ett dotterbolag till ett i USA-baserat företag vilket tillverkar Superdisk LS-120 i Förenta staterna för försäljning på gemenskapsmarknaden. samarbetade med kommissionen i den tidigare undersökning som ledde till införandet av antidumpningsåtgärder på import från Förenta staterna, och har en företagsspecifik antidump- ningstullsats på noll. Imation 1. Fysiska egenskaper Enligt Imation innebär inte skillnaderna i minneskapa- citet, konstruktion och läsnings- eller skrivningsteknik något hinder för att produkter skall kunna tillhöra en och samma produktkategori, så länge det inte är några väsentliga skillnader mellan de grundläggande egenska- perna och tekniken. Det görs gällande att såväl HiFD som Superdisk LS-120 har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som konven- tionella 3,5-tumsdisketter. (kommissionens I denna framställning hänvisades i stor utsträckning till DRAM-förordningarna förordning (EEG) nr 165/90 av den 23 januari 1990 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av elek- troniska mikrokretsar av DRAM-typ (dynamiska direkt- minnen) med ursprung i Japan (1) och rådets förordning (EEG) nr 2112/90 (2) av den 23 juli 1990 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av elektro- niska mikrokretsar av DRAM-typ (dynamiska direkt- minnen) med ursprung i Japan). I det fallet ansåg gemen- skapen att de likheter som fanns mellan DRAM med olika kapacitet och tillverkningsprocess övervägde skill- naderna i minneskapacitet, konstruktion och tillverk- ningsteknik. (1) EGT L 20, 25. 1. 1990, s. 5. (2) EGT L 193, 25. 7. 1990, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EEG) nr 2967/92 (EGT L 299, 15. 10. 1992, s. 4). L 307/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 12. 1999 21. Imation hävdade att de tre grundmetoderna för att utöka minnet (partikelmedier, spårtäthet och kodningssystem) hos 3,5-tumsdisketter har förblivit desamma under de senaste 25 åren. nästan detsamma för HiFD-disketter som för 3,5-tums- disketter. När det gäller partikelmedier gjordes gällande att alla de talrika och ständiga förbättringarna av mikrodisketternas minne och hastighet bygger på ständiga förbättringar av de två viktigaste beståndsdelarna, nämligen storleken och formen på magnetpartiklarna i magnetskiktet och magnetskiktets tjocklek. 23. Spårtätheten har förbättrats med hjälp av servospår- ningsteknik. Metoderna för kodning av data har förbättrats genom bättre kodningssystem. Utveckling av högkapacitetsdisketter uppgavs vara en gammal företeelse och försök att tillverka sådana 3,5- tumsdisketter har gjorts tidigare. Den grundläggande tekniken, nämligen att lagra data på ett magnetiskt medium, har förblivit densamma både när det gäller konventionella 3,5-tumsdisketter och högkapacitetsdis- ketter. Storleken på, konstruktionen av samt funktionen hos konventionella 3,5-tumsdisketter och högkapacitets- disketter har varit desamma. Det gjordes också gällande att den servospårningsteknik som används i HiFD har varit tillgänglig för industrin under många år. Vidare gjordes gällande att skillnader i tillverkning och utseende inte hade någon betydelse och att de olika identitetshålen på 3,5-tumsdisketterna av hög kapacitet endast var en funktionell aspekt av deras konstruktion. Det faktum att drivenheterna för HiFD och Superdisk LS-120 är bakåtkompatibla och kan användas för att läsa från och skriva till konventionella 3,5-tumsdisketter togs som en stark indikation på att produkterna, trots förbättrad teknik, inte skiljer sig nämnvärt i fråga om grundläggande teknik och användning. 24. 25. 2. Slutanvändning 22. När det gäller slutanvändningen angav Imation att 3,5- tumsdisketter med hög kapacitet huvudsakligen används för att lagra data i ett portabelt medium, vilket också gäller Imation för konventionella 3,5-tumsdisketter. motsatte sig ståndpunkten att det skulle vara fråga om skillnader i slutanvändning. Sonys och Fuji Films påstå- ende att skillnaderna i fysiska egenskaper mellan HiFD- disketter och konventionella 3,5-tumsdisketter avspeglas i deras tillverknings- respektive detaljhandelspriser avvi- sades också. Enligt Imation är detaljhandelspriset per MB G. GEMENSKAPSINDUSTRINS STÅNDPUNKT företrädd av Diskma, tillverkar Gemenskapsindustrin, varken HiFD eller Superdisk LS-120 och har angivit att den inte motsätter sig att dessa produkter undantas från räckvidden av de förordningar som nämns i skäl 5 och genom vilka slutgiltiga antidumpningstullar infördes, så länge som gemenskapens tullmyndigheter kan skilja de båda från konventionella 3,5-tumsdisketter och så länge som undantaget för dessa inte gör det möjligt att kringgå de gällande tullarna. H) RESULTAT AV UNDERSÖKNINGEN 1. Olikheter mellan produkterna Fysiska egenskaper Såsom angivits ovan är lagringskapaciteten och spårtät- heten hos HiFD och Superdisk LS-120 många gånger större än hos konventionella 3,5-tumsdisketter. Deras magnetskikt är tunnare och de har högre koercitivitet än konventionella 3,5-tumsdisketter. Nya kodningssystem och tekniska förbättringar av drivenheterna för HiFD och Superdisk LS-120 gör att data kan överföras mellan 11 och 60 gånger snabbare än vad som är fallet med konventionella 3,5-tumsdisketter. drivenheter De drivenheter som behövs för att läsa från och skriva till dessa 3,5-tumsdisketter av hög kapacitet är dessutom ganska olika drivenheterna för konventionella 3,5-tums- disketter. Drivenheterna för konventionella 3,5-tumsdis- ketter är inte kompatibla med de nya högkapacitetsdis- ketterna. Högkapacitetsdisketternas har visserligen utformats så att de är bakåtkompatibla med konventionella 3,5-tumsdisketter. Denna bakåtkompati- bilitet baseras dock uteslutande på drivenhetens tekniska fysiska egenskaper, egenskaper. Bakåtkompatibiliteten uppnås genom att drivenheten har två huvuden, ett för läsning från och skrivning till högkapacitetsdisketter av den aktuella typen samt ett för läsning från och skrivning till konven- tionella 3,5-tumsdisketter. Imations påstående att bakåt- kompatibiliteten hos högkapacitetsdisketternas driven- heter är ytterligare ett bevis för att de två typerna av mikrodisketter är en enda produkt avvisas därför. Driv- huvudets komponent för högkapacitetsdisketter är inte bakåtkompatibel inte på själva mikrodisketternas i sig. 2. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 307/5 26. Undersökningen visade slutligen att det för närvarande inte finns några 3,5-tumsdisketter mellan de konventio- nella 3,5-tumsdisketterna och HiFD och Superdisk LS- 120. 27. 28. Slutanvändning På den mest grundläggande användningsnivån används alla typer av 3,5-tumsdisketter för registrering av elek- troniska data, även om HiFD och Superdisk LS-120 har långt större kapacitet för att lagra elektroniska filer än konventionella 3,5-tumsdisketter. Det anses därför att man inte kan dra slutsatsen att konventionella 3,5-tums- disketter och HiFD- och Superdisk LS-120-disketter är en och samma produkt enbart på grundval av deras slutanvändning. 2. Slutsats föremål Undersökningen visade att det finns en klar skillnad mellan konventionella 3,5-tumsdisketters och högkapa- citetsdisketters fysiska och tekniska egenskaper. Den produkt som är föremål för begäran om översyn innebär ett tekniskt språng framåt jämfört med de mikrodisketter för de tidigare undersökningarna. som var Högkapacitetsdisketternas fysiska egenskaper och den teknik som behövs för att använda dem är sådana att de skiljer sig från konventionella 3,5-tumsdisketter. Det faktum att de nya högkapacitetsdisketterna liknar konventionella 3,5-tumsdisketter anses inte vara ett till- räckligt skäl för att högkapacitetsdisketter även i fortsätt- ningen skall omfattas av de förordningar som är föremål för översyn. 29. Mot bakgrund av ovanstående anser rådet det vara berät- tigat att undanta HiFD och Superdisk LS-120 från de åtgärder som infördes genom de förordningar som är föremål för översyn. 30. Rådet drar därför slutsatsen att samtliga 3,5-tumsdis- ketter med en kapacitet av minst 120 MB som antingen har den magnetiska sektorservospårningstekniken hos HiFD eller den kontinuerliga optiska servospårningstek- niken hos Superdisk LS-120 bör undantas från de anti- dumpningsåtgärder som infördes genom de angivna förordningarna med verkan från och med dagen för offentliggörandet av tillkännagivandet om inledandet av denna översyn, dvs. den 17 december 1998. Berörda parter, däribland gemenskapsindustrin, har underrättats om dessa slutsatser. Sedan de hade blivit underrättade om ovanstående omständigheter och slutsatser fram- förde skriftliga synpunkter beträffande undantaget för HiFD och Super- disk LS-120 från de åtgärder som infördes genom de förordningar som är föremål för översyn. Det framfördes dock inga uppgifter eller synpunkter som efter genom- Imation ytterligare företrädare för gång kunde ge rådet anledning att ändra ovanstående slutsatser. 31. Importörer av de 3,5-tumsdisketter som undantagits från de berörda antidumpningsåtgärderna kan ge in ansökan till de behöriga tullmyndigheterna om återbetalning av antidumpningstullarna som betalats från och med den 17 december 1998 till och med dagen för ikraftträ- dandet av denna förordning. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Artikel 1. 1 i förordning (EEG) nr 2861/93 skall ersättas med följande: skall KN-nummer En slutgiltig antidumpningstull ”1. införas på import av 3,5-tumsdisketter med ursprung i Japan, Taiwan och Folkrepubliken Kina som används för att registrera och lagra kodad digital datainformation och som omfattas av (Taric-nummer 8523 20 90*40), med undantag av 3,5-tumsdisketter base- rade på kontinuerlig optisk servospårningsteknik (optically continuous servo tracking technology) eller magnetisk sektorservospårningsteknik (magnetic sector servo tracking technology) med en lagringskapacitet av minst 120 MB. ” ex 8523 20 90 Artikel 2 Artikel 1. 1 i förordning (EG) nr 2199/94 skall ersättas med följande: skall En slutgiltig antidumpningstull ”1. införas på import av 3,5-tumsdisketter med ursprung i Hongkong och Sydkorea som används för att registrera och lagra kodad digital datainformation och som omfattas av KN-nummer ex 8523 20 90 8523 20 90*40), med undantag av 3,5-tumsdisketter baserade på kontinuerlig optisk servospårningsteknik (optically continuous servo tracking technology) eller magnetisk sektorservoteknik servo tracking technology) med en (magnetic sector lagringskapacitet av minst 120 MB. ” (Taric-nummer Artikel 3 Artikel 1. 1 i förordning (EG) nr 663/96 skall ersättas med följande: skall En slutgiltig antidumpningstull ”1. införas på import av 3,5-tumsdisketter med ursprung i Malaysia, Mexiko och Amerikas förenta stater som används för att registrera och lagra kodad digital datainformation och som omfattas av KN-nummer ex 8523 20 90 (Taric-nummer 8523 20 90*40), med undantag av 3,5-tumsdisketter base- rade på kontinuerlig optisk servospårningsteknik (optically continuous servo tracking technology) eller magnetisk sektorservospårningsteknik (magnetic sector servo tracking technology) med en lagringskapacitet av minst 120 MB. ” L 307/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 12. 1999 Artikel 4 Artikel 1. 1 i förordning (EG) nr 1821/98 skall ersättas med följande: ”1. skall En slutgiltig antidumpningstull införas på Indonesien import av 3,5-tumsdisketter med ursprung i som används för att registrera och lagra kodad digital datainformation och som omfattas av KN-nummer ex 8523 20 90 8523 20 90*40), med undantag av 3,5-tumsdisketter baserade på kontinuerlig optisk servospårningsteknik (optically continuous servo tracking technology) eller magnetisk sektorservospårnings- teknik (magnetic sector servo tracking technology) med en lagringskapacitet av minst 120 MB. ” (Taric-nummer införas på skall En slutgiltig antidumpningstull ”1. import av 3,5-tumsdisketter med ursprung i Indonesien som används för att registrera och lagra kodad digital datainformation och som omfattas av KN-nummer ex 8523 20 90 (Taric-nummer 8523 20 90*40) och som tillverkas och säljs för export till gemenskapen av PT Beta- diskindo Binatama, med undantag av 3,5-tumsdisketter baserade på kontinuerlig optisk servospårningsteknik (opti- cally continuous servo tracking technology) eller magnetisk sektorservospårningsteknik (magnetic sector servo tracking technology) med en lagringskapacitet av minst 120 MB. ” Artikel 6 Artikel 5 Artikel 1. 1 i förordning (EG) nr 1335/1999 skall ersättas med följande: Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentlig- görs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 17 december 1998. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 29 november 1999. På rådets vägnar S. NIINISTÖ Ordförande


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2209/99 af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen. Strukturfondsstøtte pr. indbygger.

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU statistics
Luxembourg
Structural Funds

formats: html pdf print

text: C 280 E/18 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 eksempler p(cid:229), at de gr(cid:230)ske tilsynsmyndigheder benytter en fast og vedvarende metode, som strider mod national forsikringslovgivning eller mod F(cid:230)llesskabets lovgivning om forsikring. Hvad ang(cid:229)r den adgang til błrsnotering, som det (cid:230)rede medlem henviser til, tager R(cid:229)dets direktiv 79/279/EF af 5. marts 1979 om samordning af betingelserne for v(cid:230)rdipapirers optagelse til officiel notering p(cid:229) en fondsbłrs ikke specifikt hłjde for en situation af denne art. Men i punkt 1, nr. 1, i skema A i bilaget til direktivet, som fastl(cid:230)gger betingelserne for aktiers optagelse til officiel notering p(cid:229) en fondsbłrs (5), p(cid:229)l(cid:230)gges en generel forpligtelse, dvs. at »selskabets retlige stilling skal v(cid:230)re i overens- stemmelse med de for selskabet g(cid:230)ldende retsforskrifter med hensyn til s(cid:229)vel dets stiftelse som til dets vedt(cid:230)gtsm(cid:230)ssige virksomhed. « R(cid:229)dets direktiv 84/641/E(cid:216)F af 10. december 1984, der is(cid:230)r inden for turistassistance (cid:230)ndrer det fłrste direktiv (73/239/E(cid:216)F) om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om adgang til udłvelse af direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring (6), blev omsat til gr(cid:230)sk lov ved pr(cid:230)sidentielt dekret DP 103/1990 af 22. marts 1990, siden (cid:230)ndret ved DP 225/1196. Kommissionen undersłger imidlertid, om der findes bestemmelser ud over dem, som findes i gr(cid:230)sk forsikringslovgivning, der kunne forhindre, at der tilbydes forsikring til vejhj(cid:230)lp i Gr(cid:230)kenland af forsikringsvirksomheder, som har den nłdvendige tilladelse i andre medlemsstater i henhold til forsikringsdirektiverne. Kommissionen har allerede rettet henvendelse til de gr(cid:230)ske myndigheder og vil om nłdvendigt indlede proceduren efter artikel 226 (tidl. 169) i EF-traktaten. (1) (2) (3) (4) (5) (6) EFT C 27 E af 29. 1. 2000, s. 161. EFT L 228 af 11. 8. 1992. EFT L 360 af 9. 12. 1992. EFT L 374 af 31. 12. 1991. EFT L 66 af 16. 3. 1979. EFT L 339 af 27. 12. 1984. (2000/C 280 E/016) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2209/99 af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen (29. november 1999) Om: Strukturfondsstłtte pr. indbygger Kommissionen erkl(cid:230)rede i sit svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-1558/99 (1), at Luxembourg har modtaget 0,04 %, og s(cid:229)ledes er den medlemsstat, der modtager den mindste andel blandt de 15 medlemsstater. Hvis Kommissionen havde gjort sig den ulejlighed at l(cid:230)se spłrgsm(cid:229)let, ville den have bem(cid:230)rket, at det drejede sig om den relative velstand pr. indbygger. Kommissionen bedes nu besvare spłrgsm(cid:229)let om, hvorvidt Luxembourg, der er den rigeste medlemsstat i forhold til BNP pr. indbygger, er den stat, der modtager det stłrste stłttebelłb pr. indbygger fra strukturfondene? Hvis dette er tilf(cid:230)ldet, hvordan kan Kommissionen s(cid:229) begrunde denne situation? (1) EFT C 170 E af 20. 6. 2000, s. 34. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (6. januar 2000) For n(cid:230)ste programmeringsperiode 2000-2006 modtager Luxembourg en stłtte p(cid:229) 31,23 EUR pr. indbygger om (cid:229)ret (1999-priser) fra strukturfondene. Luxembourg ligger p(cid:229) en tolvteplads, n(cid:229)r medlems- staterne opstilles i faldende orden efter stłtte pr. indbygger, og modtager dermed ikke den hłjste stłtte


title: Regulamento (CE) n.° 2520/1999 da Comissão, de 29 de Novembro de 1999, relativo ao fornecimento de óleo vegetal a título de ajuda alimentar

eurovoc_concepts:
Burkina Faso
India
food aid
soya bean oil
sunflower seed oil
vegetable oil

formats: pdf print

text: 30. 11. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 305/15 REGULAMENTO (CE) N. o 2520/1999 DA COMISSÃO de 29 de Novembro de 1999 relativo ao fornecimento de óleo vegetal a título de ajuda alimentar A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1292/96 do Conselho, de 27 de Junho de 1996, relativo à política e à gestão da ajuda alimentar e das acções específicas de apoio à segurança alimentar (1), e, nomeadamente, o n. o 1, alínea b), do seu artigo 24. o, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) O citado regulamento estabelece a lista dos países e organismos susceptíveis de beneficiar da ajuda comuni- tária e determina os critérios gerais relativos ao trans- porte da ajuda alimentar para lá do estádio fob; Após várias decisões relativas à distribuição da ajuda alimentar, a Comissão concedeu óleo vegetal a certos beneficiários; É necessário efectuar esses fornecimentos de acordo com as regras previstas no Regulamento (CE) n. o 2519/97 da Comissão, de 16 de Dezembro de 1997, que estabelece as regras gerais de mobilização de produtos a fornecer a título do Regulamento (CE) n. o 1292/96 do Conselho para a ajuda alimentar comunitária (2). É necessário precisar, nomeadamente, os prazos e condições de fornecimento para determinar as despesas daí resul- tantes; (4) A fim de garantir a realização dos fornecimentos para um dado lote, é conveniente prever a possibilidade de os proponentes mobilizarem óleo de colza ou óleo de girassol. O fornecimento de cada lote será atribuído à proposta de preço mais baixo, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o A título da ajuda alimentar comunitária, realiza-se, na Comuni- dade, a mobilização de óleo vegetal, tendo em vista forneci- mentos aos beneficiários indicados no anexo, em conformidade com o disposto no Regulamento (CE) n. o 2519/97 e com as condições constantes do anexo. O fornecimento diz respeito à mobilização de óleo vegetal produzido na Comunidade. Pelo lote A a mobilização não pode dizer respeito a um produto fabricado e/ou acondicionado sob o regime do aperfeiçoamento activo. Pelo lote A as propostas dizem respeito a óleo de colza ou a óleo de girassol. As propostas só são admissíveis se se indicar de forma precisa o tipo de óleo a que dizem respeito. Considera-se que o proponente tomou conhecimento da totali- dade das condições gerais e especiais aplicáveis e as aceitou. Qualquer outra condição ou reserva contida na sua proposta é considerada como não escrita. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 29 de Novembro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 166 de 5. 7. 1996, p. 1. (2) JO L 346 de 17. 12. 1997, p. 23. L 305/16 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 30. 11. 1999 ANEXO LOTE A 1. Acção n. o: 267/98 2. Beneficiário (2): Euronaid, PO Box 12, NL-2501 CA Den Haag, Nederland. tel. : (31-70) 33 05 757; fax: 36 41 701; telex: 30960 EURON NL 3. Representante do beneficiário: a designar pelo beneficiário 4. País de destino: Burkina Faso 5. Produto a mobilizar: óleo de colza refinado ou óleo de girassol refinado 6. Quantidade total (toneladas líquidas): 34 7. Número de lotes: 1 8. Características e qualidade do produto (3) (4) (6): ver JO C 114 de 29. 4. 1991, p. 1 [ponto III. A. 1. a) ou b)] 9. Acondicionamento (7): ver JO C 267 de 13. 9. 1996, p. 1 (pontos 10. 4 A, B e C. 2) 10. Etiquetagem e marcação (5): ver JO C 114 de 29. 4. 1991, p. 1 (ponto III. A. 3) — Língua a utilizar na marcação: francês — Indicações complementares: — 11. Modo de mobilização do produto: mobilização de óleo vegetal refinado produzido na Comunidade. A mobilização não pode dizer respeito a um produto fabricado e/ou acondicionado sob o regime do aperfeiçoamento activo. 12. Estádio de entrega previsto: entregue no porto de embarque 13. Estádio de entrega alternativo: — 14. a) Porto de embarque: — b) Endereço de carregamento: — 15. Porto de desembarque: — 16. Local de destino: — — porto ou armazém de trânsito: — — via de transporte terrestre: — 17. Período ou data-limite de entrega no estádio previsto: — primeiro prazo: de 17. 1 a 6. 2. 2000 — segundo prazo: de 7 a 27. 2. 2000 18. Período ou data-limite de entrega no estádio alternativo: — primeiro prazo: — — segundo prazo: — 19. Prazo para a apresentação das propostas (às 12 horas, hora de Bruxelas): — primeiro prazo: 14. 12. 1999 — segundo prazo: 4. 1. 2000 20. Montante da garantia do concurso: 15 EUR por tonelada 21. Endereço para o envio das propostas e das garantias de concurso (1): Bureau de l'aide alimentaire, à l'attention de Monsieur T. Vestergaard Bâtiment Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles telex: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03/296 70 04 (exclusivamente) 22. Restituição à exportação: — 30. 11. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 305/17 LOTE B 1. Acção n. o: 265/98 2. Beneficiário (2): Euronaid, PO Box 12, NL-2501 CA Den Haag, Nederland tel. : (31-70) 33 05 757; fax: (31-70) 36 41 701; telex: 30960 EURON NL 3. Representante do beneficiário: a designar pelo beneficiário 4. País de destino: Índia 5. Produto a mobilizar: óleo de colza refinado 6. Quantidade total (toneladas líquidas): 45 7. Número de lotes: 1 8. Características e qualidade do produto (3) (4) (8): — 9. Acondicionamento (7): ver JO C 267 de 13. 9. 1996, 1 (pontos 10. 4 A, B e C. 2) 10. Etiquetagem e marcação (5): ver JO C 114 de 29. 4. 1991, p. 1 (ponto III. A. 3) inglês — Língua a utilizar na marcação: — Indicações complementares: — 11. Modo de mobilização do produto: mercado da Comunidade 12. Estádio de entrega previsto: entregue no porto de embarque 13. Estádio de entrega alternativo: — 14. a) Porto de embarque: — b) Endereço de carregamento: — 15. Porto de desembarque: — 16. Local de destino: — — porto ou armazém de trânsito: — — via de transporte terrestre: — 17. Período ou data-limite de entrega no estádio previsto: — primeiro prazo: de 17. 1 a 6. 2. 2000 — segundo prazo: de 31. 1 a 20. 2. 2000 18. Período ou data-limite de entrega no estádio alternativo: — primeiro prazo: — — segundo prazo: — 19. Prazo para a apresentação das propostas (às 12 horas, hora de Bruxelas): — primeiro prazo: 14. 12. 1999 — segundo prazo: 4. 1. 2000 20. Montante da garantia do concurso: 15 EUR por tonelada 21. Endereço para o envio das propostas e das garantias de concurso (1): Bureau de l'aide alimentaire, à l'attention de Monsieur T. Vestergaard Bâtiment Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles telex: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03/296 70 04 (exclusivamente) 22. Restituição à exportação: — L 305/18 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 30. 11. 1999 Notas: (1) Informações complementares: André Debongnie [tel. : (32-2) 295 14 65], Torben Vestergaard [tel. : (32-2) 299 30 50]. (2) O fornecedor contactará o beneficiário ou o seu representante, o mais rapidamente possível, com vista a determinar os documentos de expedição necessários. (3) O fornecedor apresentará ao beneficiário um certificado passado por uma instância oficial e que comprove que, para o produto a entregar, não foram ultrapassadas, no Estado-Membro em causa, as normas em vigor relativas à radiação nuclear. O certificado de radioactividade deve indicar o teor de césio 134 e 137 e de iodo 131. (4) O fornecedor transmite ao beneficiário ou ao seu representante, aquando da entrega, o documento seguinte: — certificado sanitário (5) Em derrogação do JO C 111 de 29. 4. 1991, o ponto III. A. 3. c) passa a ter a seguinte redacção: «A menção “Comunidade Europeia”». (6) As propostas só são admissíveis se se indicar de forma precisa o tipo de óleo a que dizem respeito. (7) A entregar em contentores de 20 pés. Condição: FCL/FCL (cada contentor deverá conter no máximo 15 toneladas net). O fornecedor suportará os custos de colocação à disposição dos contentores, empilhados, no terminal de contentores no porto de embarque. O beneficiário suportará todos os custos de carregamento subsequentes, incluíndo o custo de retirar os contentores do terminal de contentores. O fornecedor deve apresentar ao agente receptor uma relação do conteúdo de cada contentor, especificando o número de embalagens de caixas metálicas referentes a cada número de acção, tal como especificado no anúncio de concurso. O fornecedor deve selar cada contentor por meio de um sistema de fecho com numeração (ONESEAL SYSKO, Locktainer 180 seal ou dispositivos similares de selagem de alta segurança), cujo número deve ser fornecido ao representante do beneficiário. (8) Óleo de soja refinado que satisfaça as seguintes condições: límpido e brilhante, — aspecto à temperatura ambiente: — água e matérias voláteis: máximo 0,2 % (m/m), — impurezas insolúveis: máximo 0,05 % (m/m), — ácidos gordos livres: máximo 0,1 %, — cor, «Lovibond 5 ¼» (vermelho/amarelo): máximo 1,5/15, — sabão: máximo 0,005 % (m/m), — odores e gostos estranhos: ausência, — índice de peróxidos: máximo 2 miliequivalentes de oxigénio activo por quilograma de óleo, — peso específico a 20 °C: 0,919-0,925 g/cm3, — índice de refracção a 40 °C: 1,466-1,470, — índice de iodo (Wijs): 125-140 g/100 g


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2183/99 van Niels Busk (ELDR) aan de Commissie. Juridische Comités en werkgroepen.

eurovoc_concepts:
European Union
area of freedom
security and justice
committee (EU)

text: C 26 E/2 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 26. 1. 2001 De steun uit de Structuurfondsen wordt beheerd in overeenstemming met het concurrentiebeleid. Zo kan er bijvoorbeeld wel investeringssteun maar geen exploitatiesteun worden verleend, gelden er speciale regels voor de ondersteuning van het midden- en kleinbedrijf en zijn er beperkingen wat de in aanmerking komende regio(cid:146)s betreft. Voorts worden de financiºle middelen op gedecentraliseerde wijze beheerd met inachtneming van de nationale en communautaire voorschriften inzake financieel beheer en controle. Ten aanzien van de door de Structuurfondsen ondersteunde acties hebben de lidstaten besloten dat het bevorderen van nieuwe productieve investeringen een prioriteit is om in de zwakkere regio(cid:146)s voor inkomsten en nieuwe arbeidsplaatsen te zorgen. Om het effect van de steun uit de Structuurfondsen zo groot mogelijk te maken, hebben de lidstaten ten slotte ook besloten te bepalen welke soorten steun de individuele regio(cid:146)s kunnen ontvangen. Volgens de betrokken bepalingen mag financiºle steun in het kader van doelstelling 2 (die Denemarken in de periode 1994-1999 heeft ontvangen voor delen van Noord-Jutland en Lolland) niet voor de medefinanciering van investeringen in infrastructuur voor basisonderwijs worden gebruikt, omdat regio(cid:146)s van doelstelling 2 in dit opzicht reeds betrekkelijk goed zijn toegerust. Medefinanciering door de Structuurfondsen van infrastruc- tuur voor basisonderwijs is daarom alleen mogelijk in de zwakste regio(cid:146)s van de Gemeenschap (de regio(cid:146)s van doelstelling 1). (2001/C 26 E/002) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2183/99 van Niels Busk (ELDR) aan de Commissie (29 november 1999) Betreft: Juridische ComitØs en werkgroepen Kan de Commissie mededelen welke comitØs, werkgroepen etc. de EU op juridisch terrein kent? Antwoord van de heer Vitorino namens de Commissie (3 maart 2000) De Commissie heeft van het geachte parlementslid vernomen dat zijn vraag betrekking heeft op comitØs en werkgroepen op het gebied van justitie en binnenlandse zaken. De bestaande programma(cid:146)s op het gebied van justitie en binnenlandse zaken (OISIN (1), Falcone (2), STOP (3), Grotius (4) en Odysseus (5)) worden ten uitvoer gelegd door middel van comitØs die door de Commissie worden geleid. De rechtsgrond voor deze comitØs vormen de door de Raad aangenomen gemeenschappelijke optredens houdende oprichting van de programma(cid:146)s. De comitØs moeten de Com- missie bijstaan bij het uitvoeren van de maatregelen waarin de gemeenschappelijke optredens voorzien. Zij bestaan uit een vertegenwoordiger van elke lidstaat en worden door de Commissie voorgezeten. Voor zover de vraag van het geachte parlementslid betrekking heeft op door de Raad opgerichte comitØs en werkgroepen, die de Raad bijstaan: deze vallen niet onder de bevoegdheid van de Commissie, en het geachte parlementslid wordt dan ook verzocht zijn vraag tot de Raad te richten. (1) PB L 7 van 10. 1. 1997. (2) PB L 99 van 31. 3. 1998. (3) PB L 322 van 12. 12. 1996. (4) PB L 287 van 8. 11. 1996. (5) PB L 99 van 31. 3. 1998


title: PERGUNTA ESCRITA P-2317/99 apresentada por James Fitzsimons (UEN) à Comissão. Novos controlos da venda de hipericão.

eurovoc_concepts:
EU law
alternative medicine
competence of the Member States
marketing
medical plant
medicinal product
pharmaceutical legislation
professional society

text: 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/97 (2000/C 225 E/097) PERGUNTA ESCRITA P-2317/99 apresentada por James Fitzsimons (UEN) (cid:224) Comissªo (29 de Novembro de 1999) Objecto: Novos controlos da venda de hipericªo A Comissªo Europeia estÆ actualmente a examinar que eventuais controlos se deveriam aplicar a produtos alimentares promotores da saœde e a medicamentos naturais. O Medicines Board irlandŒs decidiu recentemente que, a partir de 1 de Janeiro de 2000, o hipericªo (uma erva utilizada hÆ milhares de anos) nªo poderÆ ser vendido sem receita mØdica. Esta decisªo tambØm poderÆ afectar outras ervas como, por exemplo, a Ginkgo Biloba. Pode a Comissªo indicar quando pensa adoptar uma decisªo sobre se se deveriam ou nªo aplicar 1. controlos aos produtos alimentares promotores da saœde e aos medicamentos naturais? Pode a Comissªo confirmar que o hipericªo e a Ginkgo Biloba sªo comercializados em todos os 2. outros Estados-membros da Uniªo Europeia? Pode tambØm confirmar que estas duas ervas, que foram objecto de intensas investiga(cid:231)ıes efectuadas 3. ao longo de muitos anos, demonstraram ser extremamente seguras? (cid:192) luz das informa(cid:231)ıes de que dispıe, considera a Comissªo que se justifica a restri(cid:231)ªo da venda 4. destes dois produtos de ervanÆria? IrÆ a Comissªo zelar por que a sua decisªo sobre a necessidade ou nªo de controlos seja divulgada e 5. dada imediatamente a conhecer? Resposta dada pelo ComissÆrio Liikanen em nome da Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Nos termos do artigo 1o da Directiva 65/65/CEE do Conselho, de 26 de Janeiro de 1965, relativa (cid:224) aproxima(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes legislativas, regulamentares e administrativas, respeitantes (cid:224)s especialidades farmacŒuticas (1), toda a subst(cid:226)ncia ou composi(cid:231)ªo apresentada como possuindo propriedades curativas ou preventivas relativas a doen(cid:231)as humanas ou animais Ø considerada medicamento. Assim, qualquer subst(cid:226)ncia ou composi(cid:231)ªo que possa ser administrada a pessoas ou animais com vista a estabelecer um diagn(cid:243)stico mØdico ou a restaurar, corrigir ou modificar as fun(cid:231)ıes org(cid:226)nicas, humanas ou de animais, Ø igualmente considerada como medicamento. A decisªo relativa (cid:224) inclusªo de um dado produto na defini(cid:231)ªo acima de medicamento e (cid:224) consequente necessidade de autoriza(cid:231)ªo como medicamento deve ser tomada, caso a caso, pelas autoridades, tendo em considera(cid:231)ªo os ingredientes e a apresenta(cid:231)ªo do produto em causa. A legisla(cid:231)ªo farmacŒutica comunitÆria nªo faz distin(cid:231)ªo entre os medicamentos (cid:224) base de plantas e e os outros. Na ausŒncia de legisla(cid:231)ªo espec(cid:237)fica sobre «medicamentos (cid:224) base de plantas», os medicamentos que contenham hipericªo ou Gingko Biloba devem ser avaliados e autorizados como qualquer outro medicamento. No entanto, a legisla(cid:231)ªo comunitÆria tem em conta o facto de uma longa experiŒncia com subst(cid:226)ncias bem conhecidas poder auxiliar na avalia(cid:231)ªo da seguran(cid:231)a e eficÆcia de um dado produto. Nos termos do no 8, subal(cid:237)nea ii), al(cid:237)nea a), do artigo 4o da Directiva 65/65/CEE, o requerente de uma autoriza(cid:231)ªo de comercializa(cid:231)ªo de um medicamento nªo serÆ obrigado a fornecer os resultados dos ensaios farmacol(cid:243)gi- cos e toxicol(cid:243)gicos ou os resultados dos ensaios cl(cid:237)nicos se puder demonstrar «por referŒncia pormenori- zada (cid:224) literatura cient(cid:237)fica publicada, apresentada nos termos do no 2 do artigo 1o da Directiva 75/318/CEE, que o ou os componentes da especialidade farmacŒutica se destinam a um uso mØdico bem determinado e apresentam uma eficÆcia reconhecida e um n(cid:237)vel de seguran(cid:231)a aceitÆvel». A Directiva 1999/83/CE da Comissªo, de 8 de Setembro de 1999, que altera o Anexo da Directiva 75/318/CEE do Conselho, relativa (cid:224) aproxima(cid:231)ªo das legisla(cid:231)ıes dos Estados-membros respeitantes (cid:224)s normas e protocolos toxicofarmacol(cid:243)gicos e cl(cid:237)nicos em matØria de ensaios de especialidades farmacŒuticas (2) anal(cid:237)ticos, especificou em pormenor a aplica(cid:231)ªo prÆtica desta disposi(cid:231)ªo, podendo ser muito œtil para a autoriza(cid:231)ªo de medicamentos (cid:224) base de plantas jÆ bem conhecidos. C 225 E/98 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 Compete (cid:224)s autoridades reguladoras dos Estados-membros aplicar os princ(cid:237)pios da legisla(cid:231)ªo farmacŒutica comunitÆria e tomar decisıes concretas sobre autoriza(cid:231)ıes e restri(cid:231)ıes (p. ex. , receitas mØdicas) para produtos espec(cid:237)ficos. A Comissªo nªo prevŒ quaisquer altera(cid:231)ıes neste processo. Dado que a aplica(cid:231)ªo prÆtica das referidas regras Ø da competŒncia dos Estados-membros, a Comissªo nªo estÆ em condi(cid:231)ıes de responder (cid:224)s perguntas muito concretas e espec(cid:237)ficas de determinados produtos apresentadas pelo Senhor Deputado. No entanto, a Comissªo chama a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para as actividades do «Grupo de Trabalho para os Medicamentos (cid:224) base de Plantas» da AgŒncia Europeia de Avalia(cid:231)ªo dos Medicamentos (AEAM) estabelecida em Londres, que foi institu(cid:237)do com o objectivo de promover a gradual harmoniza(cid:231)ªo da avalia(cid:231)ªo da seguran(cid:231)a e eficÆcia dos medicamentos (cid:224) base de plantas na Comunidade. Os relat(cid:243)rios sobre as actividades deste grupo de trabalho podem ser facilmente consultados atravØs do s(cid:237)tio Web da AEAM: http://www. eudra. org/emea. html. (1) (2) JO 22 de 9. 2. 1965. JO L 243 de 15. 9. 1999. (2000/C 225 E/098) PERGUNTA ESCRITA E-2320/99 apresentada por Freddy Blak (PSE) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Danos causados pela utiliza(cid:231)ªo do «rato» Os «ratos» de computador parecem tender a tornar-se os principais responsÆveis pelos danos de saœde no local de trabalho. Os preju(cid:237)zos causados pela utiliza(cid:231)ªo do «rato» vªo constituir, segundo anunciam os investigadores, o novo grande problema do ambiente de trabalho do futuro. Um estudo sanitÆrio do trabalho com computadores realizado no distrito de ¯rhus revela que apenas quatro horas de trabalho por dia sªo suficientes para causar problemas nos pulsos, cotovelos, pesco(cid:231)o e ombros (lesıes PCPO). Mas o grupo de risco nªo Ø constitu(cid:237)do unicamente pelos utilizadores intensivos do computador. Mais de metade das pessoas estudadas que trabalhavam com computadores tinham queixas de saœde. Se compararmos com outros grupos que normalmente sofrem de lesıes PCPO, conclui-se que o trabalho com computadores Ø, do ponto de vista f(cid:237)sico, igualmente duro. Solicita-se (cid:224) Comissªo que informe se tem conhecimento de estudos semelhantes realizados a n(cid:237)vel europeu sobre o alcance dos danos de saœde provocados pela utiliza(cid:231)ªo do «rato» de computador. O estudo dinamarquŒs revela tambØm que, infelizmente, a directiva da UE relativa ao trabalho com computadores estÆ longe de ser cumprida. Apenas 36 % das mesas de trabalho podiam ser reguladas em altura e apenas 30 % dos trabalhadores tinham a possibilidade de apoiar o antebra(cid:231)o durante o trabalho com teclado e «rato». EstÆ a Comissªo a par do grau de aplica(cid:231)ªo da directiva relativa ao trabalho com computadores noutros Estados-membros? Tenciona a Comissªo tomar a iniciativa de actualizar a referida directiva, de forma a que ela tenha em conta eventuais novos conhecimentos sobre a dimensªo dos danos resultantes do trabalho com «rato»? Resposta de Anna Diamantopoulou em nome da Comissªo (17 de Janeiro de 2000) A Directiva 90/270/CEE do Conselho, de 29 de Maio de 1990, relativa (cid:224)s prescri(cid:231)ıes m(cid:237)nimas de seguran(cid:231)a e de saœde respeitantes ao trabalho com equipamentos dotados de visor (1) foi transposta por todos os Estados-membros. Nos termos do no 3 do seu artigo 11o os Estados-membros informam, de quatro em quatro anos, a Comissªo sobre a aplica(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes da presente directiva, indicando os pontos de vista dos parceiros sociais. Estes relat(cid:243)rios permitiram (cid:224) Comissªo obter uma visªo global da execu(cid:231)ªo prÆtica desta directiva


title: Glossaire des statistiques des entreprises.,Glossar der Unternehmensstatistik.,Glossary of business statistics.

eurovoc_concepts:
statistics
terminology
type of business


title: Certification of a titanium metal reference material for neutron dosimetry (EC nuclear reference material 531) : final report.

eurovoc_concepts:
EU reference laboratory
metrology
nuclear research
nuclear technology
research report


title: PERGUNTA ESCRITA E-2215/99 apresentada por Enrico Ferri (PPE-DE) à Comissão. Codificação dos programas da RAI e livre circulação de serviços.

eurovoc_concepts:
Italy
free movement of programmes
sporting event
television

text: 1. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 219 E/123 (2000/C 219 E/153) PERGUNTA ESCRITA E-2212/99 apresentada por GØrard Deprez (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (29 de Novembro de 1999) Objecto: Projecto de acordo de comØrcio livre entre a Turquia e os Estados-Unidos Tem a Comissªo conhecimento do projecto de acordo de comØrcio livre entre a Turquia e os Estados- -Unidos (S. 1746), apresentado pelo Senador Moynihan ao Senado dos Estados-Unidos em 18 de Outubro passado? Esse projecto prevŒ a celebra(cid:231)ªo de um acordo bilateral entre os Estados-Unidos e a Turquia, que se destina a reduzir e posteriormente eliminar as barreiras pautais e nªo pautais e eventualmente estabelecer um acordo de comØrcio livre entre os Estados-Unidos e a Turquia. PoderÆ a Comissªo identificar os efeitos provÆveis deste projecto de lei do Senado americano no acordo relativo (cid:224) Uniªo Aduaneira entre a Uniªo Europeia a Turquia? Caso este projecto de lei seja aprovado no Congresso americano, quais serªo as suas consequŒncias para o estatuto da Turquia enquanto pa(cid:237)s candidato (cid:224) adesªo (cid:224) Uniªo Europeia? Resposta dada por G(cid:252)nter Verheugen em nome da Comissªo (16 de Dezembro de 1999) A Comissªo nªo recebeu informa(cid:231)ıes precisas relativas ao projecto mencionado pelo Senhor Deputado nem estÆ na posse do texto completo da proposta do Senador Moynihan. Contudo, este tipo de iniciativas parece ser recorrente nos Estados Unidos. A Turquia e a Comunidade encontram-se em regime de uniªo aduaneira desde 31 de Dezembro de 1995, o que impede de facto que a Turquia estabele(cid:231)a uma zona de comØrcio livre com os Estados Unidos. Com efeito, ao estabelecerem a uniªo aduaneira, as partes adoptam uma pol(cid:237)tica aduaneira comum, que inclui uma pauta exterior comum, o que lhes retira qualquer autonomia nesse dom(cid:237)nio. Dado que a zona de comØrcio livre entre os Estados Unidos e a Turquia nªo Ø realizÆvel do lado turco, mesmo se o Congresso americano desse seguimento a essa proposta, tratar-se-ia de um acto unilateral que nªo comprometeria a Turquia e que nªo teria, portanto, qualquer efeito na sua candidatura (cid:224) Uniªo Europeia. (2000/C 219 E/154) PERGUNTA ESCRITA E-2215/99 apresentada por Enrico Ferri (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (29 de Novembro de 1999) Objecto: Codifica(cid:231)ªo dos programas da RAI e livre circula(cid:231)ªo de servi(cid:231)os A RAI mantØm a prÆtica jÆ habitual de «codificar» alguns filmes, acontecimentos desportivos e outros programas de televisªo destinados ao estrangeiro que sªo normalmente seguidos com grande interesse. 1. a) b) c) PoderÆ a Comissªo informar se: (cid:224) luz dos princ(cid:237)pios do mercado interno, nªo considera lamentÆvel que o elemento transfronteiri(cid:231)o determine uma codifica(cid:231)ªo de um programa, contrariando flagrantemente o princ(cid:237)pio da livre circula(cid:231)ªo dos servi(cid:231)os estipulado no artigo 49o (ex-artigo 59o) do Tratado CE; esse comportamento discriminat(cid:243)rio em preju(cid:237)zo dos residentes no estrangeiro e dos outros cidadªos comunitÆrios nªo Ø ainda mais censurÆvel tendo em considera(cid:231)ªo a impossibilidade, para essas pessoas jÆ penalizadas pela fronteira, de adquirirem no mercado, embora querendo, um descodificador? esse comportamento nªo contraria claramente a letra e o esp(cid:237)rito do artigo 3o bis da Directiva «Televisªo sem fronteiras», que prevŒ que cada Estado-membro pode impor a visªo «nªo codificada» de acontecimentos de particular import(cid:226)ncia? Com efeito, sªo precisamente os acontecimentos que a ItÆlia qualificou como universais nos termos do artigo 3o bis (por exemplo, os desafios de futebol da equipa nacional, os encontros para as ta(cid:231)as europeias e os grandes prØmios da F(cid:243)rmula 1) que a ItÆlia codifica para o exterior; C 219 E/124 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 1. 8. 2000 d) essa atitude Ø conciliÆvel com a missªo de servi(cid:231)o pœblico que incumbe (cid:224) empresa supramencionada, beneficiÆria, nessa qualidade, de uma ajuda estatal (o «canhªo»), actualmente submetida (cid:224) considera(cid:231)ªo da pr(cid:243)pria Comissªo? Nªo considera a Comissªo necessÆrio e imperativo tomar iniciativas espec(cid:237)ficas a n(cid:237)vel comunitÆrio, 2. que visem evitar que os programas de rÆdio e televisªo e, de um modo geral, os servi(cid:231)os destinados ao estrangeiro sejam objecto de codifica(cid:231)ªo (cid:129) sem que o consumidor possa ter acesso aos mesmos de uma forma regular e fÆcil (cid:129) a fim de p(cid:244)r termo a uma situa(cid:231)ªo inegavelmente discriminat(cid:243)ria que dificulta consideravelmente a realiza(cid:231)ªo do mercado interno e a concep(cid:231)ªo de um espa(cid:231)o sem fronteiras de facto por parte dos cidadªos? Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (19 de Janeiro de 2000) A Comissªo reconhece a pertinŒncia do problema evocado pelo Senhor Deputado no contexto do funcionamento do mercado interno, bem como, tendo tambØm em conta as numerosas cartas de protesto recebidas sobre o assunto, o seu interesse numa percep(cid:231)ªo tang(cid:237)vel de um espa(cid:231)o sem fronteiras pelos cidadªos. A Comissªo nªo dispıe, no entanto, actualmente de todos os elementos necessÆrios para fornecer indica(cid:231)ıes suficientes em resposta (cid:224)s questıes levantadas pelo Senhor Deputado. Para os obter, solicitarÆ em breve informa(cid:231)ıes (cid:224)s competentes entidades italianas. (cid:192) luz dos elementos de que dispuser, poderÆ entªo avaliar melhor a oportunidade de eventuais iniciativas na matØria. (2000/C 219 E/155) PERGUNTA ESCRITA E-2218/99 apresentada por Paulo Casaca (PSE) (cid:224) Comissªo (29 de Novembro de 1999) Objecto: Utiliza(cid:231)ªo abusiva de PPC em textos legais comunitÆrios Recebi no dia 29 de Outubro em Bruxelas, e dia 30 de Outubro na minha residŒncia em Ponta Delgada a resposta da Comissªo (cid:224) minha pergunta E-1567/99 (1) de Julho deste ano. Na resposta da Comissªo confirma-se a utiliza(cid:231)ªo dos indicadores PPC (Paridades do Poder de Compra) em textos legais de extrema import(cid:226)ncia, como sejam os Regulamentos (CE) no 1260/1999 (2) e 1267/1999 (3), sem que exista qualquer base legal para essa utiliza(cid:231)ªo. Devo real(cid:231)ar que, contrariamente ao que se depreende da resposta da Comissªo, nªo me parece aconselhÆvel a existŒncia de uma base legal espec(cid:237)fica para as PPC, mas, pelo contrÆrio, a integra(cid:231)ªo e subordina(cid:231)ªo desse indicador ao sistema de Contas Econ(cid:243)micas em vigor na Uniªo Europeia (Regulamento (CE) no 2223/96 (4) do Conselho). Parece-me deveras surpreendente a afirma(cid:231)ªo de que a utiliza(cid:231)ªo desse indicador «nªo levanta problemas importantes», quando Ø conhecida a rejei(cid:231)ªo, por parte das Autoridades Estat(cid:237)sticas Portuguesas, das PPC utilizadas pelo Eurostat, dada a ausŒncia de base legal, cient(cid:237)fica e metodol(cid:243)gica consagrada e aceite para esse indicador. Igualmente surpreendente Ø a afirma(cid:231)ªo de que os PPC sªo obtidos na base de contratos bilaterais com as diversas autoridades estat(cid:237)sticas nacionais, quando Ø claro que o aspecto emp(cid:237)rico mais importante para que esses indicadores tenham algum crØdito Ø exactamente a sua elabora(cid:231)ªo com critØrios œnicos. Devo acrescentar que a œltima publica(cid:231)ªo publicamente dispon(cid:237)vel com resultados desse indicador produz resultados que qualquer observador minimamente atento verifica serem absurdos


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2211/99 af Gérard Caudron (PSE) til Kommissionen. Bankudgifter til grænseoverskridende pengeoverførsler.

eurovoc_concepts:
bank
bank charges
euro
exchange rate
intra-EU payment
national implementing measure

text: 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/121 (2000/C 219 E/152) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2211/99 af GØrard Caudron (PSE) til Kommissionen (29. november 1999) Om: Bankudgifter til gr(cid:230)nseoverskridende pengeoverfłrsler Stilleren af forespłrgslen tillader sig over for Kommissionen at gentage sine bekymringer og sin fortvivlelse over for visse bankers holdning, som fortsat opkr(cid:230)ver skandalłst hłje bankudgifter p(cid:229) gr(cid:230)nseoverskrid- ende pengeoverfłrsler i euro og udviser en (cid:229)benlys mangel p(cid:229) gennemskuelighed! Kommissionen har allerede f(cid:229)et forelagt en forespłrgsel om, hvilke foranstaltninger den agter at tr(cid:230)ffe (forespłrgsel E-3825/98 (1)). Den har svaret, at »bankerne i hele euroomr(cid:229)det har til hensigt at gennemfłre henstilling 98/286/E(cid:216)F (2) vedrłrende dette problem«. Hvorledes er situationen i dag? Det er ikke sikkert, at bankerne har (cid:230)ndret noget som helst ved deres holdning. Det er sandsynligt, at Kommissionen deler denne tvivl. Dette har f(cid:229)et den til at gennemfłre en r(cid:230)kke undersłgelser i flere banker i Nederlandene, Irland og Belgien. Man m(cid:229) h(cid:229)be, at de europ(cid:230)iske parlamentsmedlemmer og ligeledes de europ(cid:230)iske borgere holdes orienteres om disse undersłgelser. Banksektoren udviser en (cid:229)benlys mangel p(cid:229) vilje. Det samme g(cid:230)lder medlemsstaterne. Direktiv 97/5/EF (3) om gr(cid:230)nseoverskridende pengeoverfłrsler, der fasts(cid:230)tter, at omkostningerne skal v(cid:230)re gennemskuelige, skulle v(cid:230)re blevet omsat til national lov inden den 14. august 1999. Hvis man łnsker at undersłge nationale foranstaltninger til oms(cid:230)tning af direktiver, er svaret fłlgende for alle medlemsstater: »ingen disponibel reference«! Medlemsstaterne har dog haft to (cid:229)r til at oms(cid:230)tte dette direktiv til deres juridiske system. Fristen er overskredet og de kan s(cid:229)ledes sagsłges for manglende oms(cid:230)tning af f(cid:230)llesskabsretten. Hvad agter Kommissionen at głre? Det forlyder desuden, at Kommissionen har til hensigt at offentliggłre en meddelelse om betalingssystemet inden for (cid:216)MU(cid:146)en. Hvad drejer det sig helt nłjagtigt om? (1) (2) (3) EFT C 348 af 3. 12. 1999, s. 3. EFT L 130 af 1. 5. 1998, s. 22. EFT L 43 af 14. 2. 1997, s. 25. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (17. januar 2000) Kommissionen er bevidst om de problemer, der fortsat eksisterer med gr(cid:230)nseoverskridende betalinger i s(cid:229)vel euro som i nationale valutaer. Henstilling 98/286/EF af 23. april 1998 omhandler bankgebyrer for omregning til euro og fasts(cid:230)tter en standard for god praksis, som hovedsagelig vedrłrer omregning af kontopenge i nationale valutaer til euro og omvendt. I denne forbindelse bestemmer artikel 2 i denne henstilling, at omregning af ind- og udg(cid:229)ende betalinger samt konti fra den nationale valuta til euro błr ske gratis. Hvad ang(cid:229)r det sidstn(cid:230)vnte punkt, er Kommissionen ikke bekendt med, at henstillingen ikke er blevet fulgt. Med hensyn til veksling af sedler og młnter fra eurozonen indeholder henstillingen en forpligtelse til fuld gennemsigtighed. I overgangsperioden błr bankerne anvende de officielle vekselkurser med separat angivelse af, hvilke gebyrer der g(cid:230)lder for s(cid:229)danne transaktioner. Bankerne skal fłrst udfłre vekseltrans- aktioner uden gebyr fra 1. januar 2002 og kun under visse betingelser (f. eks. udelukkende for deres kunder, for husholdningsbelłb og for omveksling fra den nationale valuta til euro). Fra overgangsperiodens begyndelse har bankerne i F(cid:230)llesskabet derfor givet specifikke oplysninger om gebyrer for valutaveksling. Den nye praksis har afslłret et overraskende hłjt gebyrniveau, hvilket forst(cid:229)eligt nok har fremkaldt skarpe reaktioner blandt Europas borgere. I virkeligheden blev s(cid:229)danne gebyrer allerede idet de blev medregnet i den kurs, der blev anvendt inden overgangsperioden, men de var usynlige, C 219 E/122 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 benyttet til disse transaktioner (det s(cid:229)kaldte »spread«, dvs. den forskel p(cid:229) kłbs- og salgskurser, som bankerne anvendte). Det st(cid:229)r klart, at nogle p(cid:229) grund af denne tradition troede, at omkostningerne ved valutaveksling eller gr(cid:230)nseoverskridende transaktioner var lavere, end det rent faktisk var tilf(cid:230)ldet. Desuden har kursrisikoen, som nu ikke l(cid:230)ngere eksisterer mellem landene i eurozonen, aldrig v(cid:230)ret den v(cid:230)sentligste bestanddel af de gebyrer, der blev opkr(cid:230)vet ved valutatransaktioner. Ifłlge tilg(cid:230)ngelige oplysninger udgjorde kursrisikoen ca. 20 % af de samlede omkostninger. Faktisk afslłrede en undersłgelse, som for nylig blev gennemfłrt af forbrugerorganisationer fra fem medlemsstater (1), at prisen for at veksle sedler er faldet med ca. 25 %; det tyder derfor p(cid:229), at bankerne har ladet det komme kunderne til gode, at kursrisikoen nu er v(cid:230)k. I februar 1999 indledtes en kartelundersłgelse for eventuelt at finde beviser for, om banker, banksam- menslutninger og -foreninger kunne have handlet i gensidig forst(cid:229)else om at fasts(cid:230)tte gebyrer for alle slags vekseltransaktioner i valutaer fra eurozonen i overgangsperioden (fra 1. januar 1999 til 31. december 2001). Undersłgelsen fokuserer is(cid:230)r p(cid:229) karteldannelse inden for valutatransaktioner i sedler og młnter i eurozonen og gr(cid:230)nseoverskridende betalinger. Den 16. og 17. februar 1999 foretog Kommissionen samtidige besłg hos otte banker i fire forskellige lande. Der blev aflagt yderligere besłg den 20. oktober 1999 p(cid:229) otte forskellige steder i Belgien, Irland og Nederlandene. Ligeledes fik omkring 250 banker i eurozonen den 20. oktober 1999 brev med besked om at udlevere oplysninger om bankgebyrer p(cid:229) transaktioner i udenlandsk valuta henholdsvis fłr og efter lanceringen af euroen. Under en hłring i (cid:216)konomiudvalget den 19. oktober 1999 fortalte konkurrencekommiss(cid:230)ren, at han havde beordret sin tjeneste til at łge tempoet i kartelundersłgelsen. Kommissionen g(cid:229)r aktivt videre med undersłgelsen og kan for łjeblikket ikke give yderligere kommentarer. Hvad ang(cid:229)r det s(cid:230)rskilte men besl(cid:230)gtede emne, gr(cid:230)nseoverskridende overfłrsler, forts(cid:230)tter Kommissionen med at betone behovet for at fjerne differencen mellem gebyrer for gr(cid:230)nseoverskridende og hjemlige transaktioner. Der er (cid:229)benlyse strukturelle svagheder i systemet for gr(cid:230)nseoverskridende betalingssystemer, og de finansielle institutioner m(cid:229) foretage de nłdvendige investeringer for at rette dem. Samtidig m(cid:229) myndighederne p(cid:229) b(cid:229)de nationalt og EU-plan rydde de strukturelle og administrative hindringer af vejen, som belaster bankerne unłdigt, n(cid:229)r disse transaktioner skal gennemfłres. Det er Kommissionens indtryk, at situationen er forbedret, efter at Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 97/5/EF af 27. januar 1997 om gr(cid:230)nseoverskridende pengeoverfłrsler tr(cid:229)dte i kraft (2). Det understłttes af, at der efter udlłbet af fristen for direktivets gennemfłrelse har v(cid:230)ret et stłrre fald i antallet af klager til den hotline, der blev etableret af Generaldirektoratet for Det Indre Marked og Finansielle Tjenesteydelser og Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse. Direktivet er blevet gennemfłrt af 11 medlemsstater (3). Belgien, Gr(cid:230)kenland, Italien og Portugal har endnu ikke omsat direktivet til national lovgivning; der er indledt overtr(cid:230)delsesprocedurer i disse fire tilf(cid:230)lde. I begyndelsen af (cid:229)r 2000 agter Kommissionen at udsende en meddelelse om fremtiden for betalings- systemer i det indre marked, som vil danne grundlaget for en omfattende og velovervejet politik, s(cid:229) m(cid:229)let om et indre betalingsomr(cid:229)de kan n(cid:229)s. Meddelelsen vil indeholde en undersłgelse af de eksisterende hindringer for gr(cid:230)nseoverskridende betalinger og konkrete forslag til, hvordan de kan mindskes. Kommis- sionen vil is(cid:230)r opfordre bankerne i F(cid:230)llesskabet til at etablere mere effektive forbindelser mellem de nationale betalingssystemer for forbrugere s(cid:229) hurtigt som muligt. EFT L 43 af 14. 2. 1997. (1) Undersłgelse udfłrt af BEUC/Test Achats i Belgen, Spanien, Frankrig, Italien og Portugal. (2) (3) National lovgivning, der gennemfłrer direktiv 97/5/EF: Belgien: (cid:129), Danmark: Lov nr. 237 af 21. 4. 1999; Tyskland: (cid:220)berweisungsgesetz, BGBl. del I, s. 1642; Spanien: Lov 9/1999, spansk lovtidende nr. 88 af 13. 4. 1999, s. 13653; Frankrig: Art. 78 i lov nr. 99-5322 af 25. juni 1999 vedrłrende opsparing og finansiel sikkerhed (JORF, 29. juni 1999, s. 9507) og rŁglement nr. 99-09 af 9. juli 1999 fra udvalget for banker og finansielt tilsyn (JORF, 27. juli 1999, s. 11160 og 11161, berigtiget i JORF af 21. august 1999, s. 12559 og 12560). Gr(cid:230)kenland: -; Italien: (cid:129), Irland: Statutory Instrument nr. 231 af 1999, European Communities (Cross Border Credit Transfers) Regulation; Luxembourg: Lov nr. 4478 af 29. 4. 1999 (luxembourgsk lovtidende af 12. 5. 1999); Nederlandene: Lov af 12. 11. 1998 (nederlandsk 686/1998); (cid:216)strig: Bundesgesetz 123 ((cid:220)berweisungsgesetz, BGBl af 22. 7. 1999, del I, s. 159), Portugal: (cid:129), Sverige: Lov SFS 1999:268 af 12. 5. 1999, (svensk lovtidende af 1. 6. 1999), Finland: Lov 821/ 1999 (finsk lovtidende af 4. 8. 1999); Det Forenede Kongerige: Statutory Instrument »Cross Border Credit Transfers Regulation 1999« (1999 nr. 1876) af 30. juni 1999, forelagt i Parlamentet den 1. juli 1999


title: QUESTION ÉCRITE P-2297/99 posée par Dorette Corbey (PSE) à la Commission. Extraction de gaz naturel dans la mer des Wadden (Waddenzee).

eurovoc_concepts:
Netherlands
biotope
directive (EU)
environmental impact
exploitation of the sea-bed
gas industry
marine ecosystem
natural gas
protected area

text: 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/91 La Commission est pleinement engagØe dans la promotion de la «mobilitØ durable» au sein de la CommunautØ, en encourageant le dØveloppement de systŁmes de transport efficaces et respectueux de l(cid:146)environnement ainsi que sßrs et socialement acceptables. Le programme d(cid:146)action «MobilitØ durable: perspectives pour l(cid:146)avenir» spØcifie les initiatives qu(cid:146)il entend prendre dans cette direction. Toutefois, la responsabilitØ du dØveloppement des programmes-cadre nationaux en matiŁre de transport et d(cid:146)infrastructures de transport revient aux (cid:201)tats membres. Il incombe (cid:224) Commission d(cid:146)assurer le respect de la lØgislation communautaire concernØe. (2000/C 225 E/090) QUESTION (cid:201)CRITE P-2297/99 posØe par Dorette Corbey (PSE) (cid:224) la Commission (29 novembre 1999) Objet: Extraction de gaz naturel dans la mer des Wadden (Waddenzee) Le gouvernement nØerlandais a ØrigØ le site de la mer des Wadden au rang de «zone spØciale de protection» (zone protØgØe) dans le cadre de la directive sur les habitats 92/43/CEE (1). La Commission sait-elle que le gouvernement nØerlandais envisage d(cid:146)autoriser l(cid:146)extraction de gaz 1. naturel dans la mer des Wadden sous certaines conditions? La Commission partage-t-elle les vues des experts, dont la Commission pour l(cid:146)Øvaluation de l(cid:146)impact 2. environnemental, 1996, selon lesquelles il n(cid:146)est pas exclu que l(cid:146)extraction de gaz pourrait avoir des consØquences considØrables pour le site naturel unique de la mer des Wadden? La Commission ne pense-t-elle pas comme l(cid:146)auteur de la prØsente question que l(cid:146)extraction de gaz 3. naturel peut Œtre difficilement compatible avec les obligations de protection de ce site naturel qui dØcoulent de cette directive sur les habitats naturels? Existe-t-il en l(cid:146)occurrence des raisons impØrieuses d(cid:146)intØrŒt public de premier ordre qui pourraient justifier l(cid:146)extraction de gaz naturel dans la mer des Wadden en vertu de la directive sur les habitats naturels? La Commission a-t-elle connaissance d(cid:146)alternatives (cid:224) l(cid:146)extraction de gaz par forage dans la mer des Wadden? Vu le nombre d(cid:146)Øtudes qui ont dØj(cid:224) ØtØ effectuØes, 4. la Commission estime-t-elle rigoureusement nØcessaire d(cid:146)effectuer une nouvelle Øtude, comme proposØ de facto par le gouvernement nØerlandais le 5 novembre, sur la question des dØg(cid:226)ts irrØparables que cette extraction de gaz pourrait entra(cid:238)ner? Que pense-t-elle d(cid:146)une Øtude de ce type sur des dØg(cid:226)ts irrØversibles, (cid:224) la lumiŁre de l(cid:146)article 6. 3 de la directive sur la conservation des habitats oø il est question de projets susceptibles d(cid:146)affecter un site «de maniŁre significative»? (1) JO L 206 du 22. 7. 1992, p. 7. RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (16 dØcembre 1999) 1. La Commission a appris par la presse Øcrite et les mØdias que le gouvernement nØerlandais avait dØcidØ d(cid:146)autoriser l(cid:146)extraction du gaz naturel dans la mer des Wadden sous certaines conditions. Cependant, selon les informations dont elle dispose actuellement, cette dØcision doit Œtre d(cid:146)abord Œtre discutØe au parlement nØerlandais avant de s(cid:146)appliquer. Faute d(cid:146)informations sur le sujet, la Commission ne peut se prononcer sur les consØquences de cette 2. extraction sur la mer des Wadden. 3. La mer des Wadden est une rØgion (cid:224) protØger en tant que zone de protection spØciale au sens de la directive 79/409/CEE du Conseil concernant la conservation des oiseaux sauvages (1) et que zone spØciale de conservation au sens de la directive 92/43/CE du 21 mai 1992 sur la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages. Pour autant que la Commission puisse en juger (cid:224) la lumiŁre du peu d(cid:146)informations dont elle dispose, une Øvaluation au sens de l(cid:146)article 6, paragraphe 3, de la directive 92/ C 225 E/92 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 le principe de prØcaution doit Œtre respectØ. Si 43/CEE devrait avoir lieu, si ce n(cid:146)est pas dØj(cid:224) chose faite. Les effets (cid:224) long terme devraient Œtre inclus dans cette Øvaluation. En particulier, l(cid:146)Øvaluation Øtablit que l(cid:146)extraction aura des effets prØjudiciables, l(cid:146)article 6, paragraphe 4 de la directive s(cid:146)appliquera. Ceci impliquera, pour les autoritØs nØerlandaises, l(cid:146)obligation de faire la preuve qu(cid:146)il n(cid:146)y a pas d(cid:146)autres solutions de rechange (cid:224) cette extraction et qu(cid:146)il existe des raisons impØratives d(cid:146)intØrŒt public majeur (cid:224) mener cette derniŁre (cid:224) bien. Si la preuve de telles implications prØjudiciables peut Œtre faite, des mesures compensatoi- res au sens de l(cid:146)article 6, paragraphe 4 de la directive prØcitØe devraient Œtre prises avant que ne commence l(cid:146)extraction, afin d(cid:146)assurer la protection de la cohØrence globale de Nature 2000. Nous renvoyons l(cid:146)Honorable Parlementaire au point 3 ci-dessus. On ajoutera (cid:224) ce propos que le 4. terme «significatif» de l(cid:146)article 6, paragraphe 3 a un sens plus large que celui d(cid:146)«effet irrØversible». (1) JO L 103 du 25. 4. 1979. (2000/C 225 E/091) QUESTION (cid:201)CRITE P-2301/99 posØe par Jan Mulder (ELDR) (cid:224) la Commission (29 novembre 1999) Objet: Mise en (cid:156)uvre de la directive sur les nitrates (directive 91/676/CEE) RØpondant (cid:224) ma question P-1725/99 (1) du 15 septembre 1999, la Commission indiquait qu(cid:146)il Øtait 1. possible de distinguer les nitrates d(cid:146)origine industrielle des nitrates issus d(cid:146)autres sources. Envisage-t-elle de recommander que ces mesurages entrent Øgalement en pratique? 2. Dans sa rØponse, la Commission indique qu(cid:146)une analyse isotopique peut permettre de distinguer les nitrates organiques d(cid:146)origine humaine et animale des nitrates chimiques issus des engrais artificiels industriels. Estime-t-elle que les nitrates organiques d(cid:146)origine humaine peuvent influencer les mesures et partant, la mise en (cid:156)uvre de la directive sur les nitrates (directive 91/676/CEE (2))? La Commission a-t-elle la conviction que les fuites constatØes dans les rØseaux d(cid:146)Øgouts des Pays-Bas sont de nature (cid:224) nettement influencer le mesurage des taux de nitrate? (1) Voir page 14. (2) JO L 375 du 31. 12. 1991, p. 1. RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (16 dØcembre 1999) La question posØe revient fondamentalement (cid:224) demander si la pollution des eaux par les nitrates est uniquement due aux nitrates utilisØs dans l(cid:146)agriculture ou si d(cid:146)autres sources doivent Œtre prises en compte, notamment les eaux usØes. Il est intØressant de noter, tant au niveau de la dØcision politique que de l(cid:146)application dans la pratique, que le lØgislateur europØen a examinØ, au cours de la mŒme annØe 1991, la pollution des eaux (cid:129) souterraines et superficielles, y compris les eaux marines (cid:129) par les nitrates d(cid:146)origine agricole (directive 91/676/CEE concernant la protection des eaux contre la pollution par les nitrates (cid:224) partir de sources agricoles) (1) et la pollution des eaux par les nitrates et autres ØlØments provenant des eaux usØes (directive 91/271/CEE du Conseil, du 21 mai 1991, relative au traitement des eaux urbaines rØsiduaires) (2). Chaque fois que ce type de pollution par les nitrates est observØ (concentrations ØlevØes de nitrates dans les eaux superficielles ou les eaux souterraines, eutrophisation des eaux superficielles y compris les eaux marines), les mesures nØcessaires doivent Œtre mises en (cid:156)uvre en ciblant les nitrates d(cid:146)origine agricole et les nitrates provenant des eaux usØes. Un arrŒt de 1999 de la Cour europØenne (3) confirme (cid:224) cet Øgard que les mesures obligatoires (programmes d(cid:146)action) en application de la directive sur les nitrates doivent Œtre Øtablies et mises en (cid:156)uvre mŒme si, dans un cas particulier, l(cid:146)agriculture n(cid:146)est pas la source principale de pollution. Le choix de la surveillance nØcessaire incombe aux (cid:201)tats membres. Le projet de lignes directrices en matiŁre de surveillance, qui est en cours de discussion avec les (cid:201)tats membres, ØnumŁre les ØlØments de la surveillance, notamment les diverses mØthodes d(cid:146)analyse et d(cid:146)Øvaluation, mais ne fournit pas de recom-


title: 1999/804/EC: Council Decision of 29 November 1999 authorising the French Republic to apply or to continue to apply reductions in, or exemptions from excise duties on certain mineral oils used for specific purposes, in accordance with the procedure provided for in Article 8(4) of Directive 92/81/EEC

eurovoc_concepts:
France
excise duty
lead-free petrol
mineral oil
tax exemption
tax relief

text: 7. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 313/9 COUNCIL DECISION of 29 November 1999 authorising the French Republic to apply or to continue to apply reductions in, or exemptions from excise duties on certain mineral oils used for specific purposes, in accordance with the procedure provided for in Article 8(4) of Directive 92/81/EEC (1999/804/EC) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, (6) Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Directive 92/81/EEC of 19 October 1992 on the harmonisation of the structures of excise duties on mineral oils (1), and in particular Article 8(4), Having regard to the proposal from the Commission, The French Republic has requested authorisation to apply a differentiated rate of excise duty to premium- grade unleaded petrol containing additives from 1 January 2000; the Council is to review its application on the basis of a report from the Commission no later than 31 December 2002, when the authorisation granted by this Decision expires, Whereas: HAS ADOPTED THIS DECISION: (1) (2) (3) (4) (5) Under Article 8(4) of Directive 92/81/EEC, the Council, acting unanimously on a proposal from the Commis- sion, may authorise any Member State to introduce exemptions from, or reductions in, excise duties on mineral oils on grounds of specific policy considera- tions; The French authorities have notified the Commission that they wish to apply a differentiated rate of excise duty from 1 January 2000 to premium-grade unleaded petrol containing a potassium-based additive to improve resistance to valve burn-out (or any other additive of equivalent effect); The other Member States have been informed thereof; The Commission and all the Member States consider that the application of differentiated rate of excise duty to premium-grade unleaded petrol containing additives is justified on environmental policy grounds and that it will not give rise to distortions of competition or hinder the operation of the internal market; The Commission regularly reviews reductions and exemptions to check that they are compatible with the operation of the internal market or with Community policy on protection of the environment; Article 1 In accordance with Article 8(4) of Directive 92/81/EEC and without prejudice to the obligations laid down in Council Directive 92/82/EEC of 19 October 1992 on the approx- imation of the rates of excise duties on mineral oils (2), and in particular the minimum rates laid down in Articles 3 and 4 thereof, the French Republic is hereby authorised to apply a differentiated rate of excise duty from 1 January 2000 to premium-grade unleaded petrol containing a potassium-based additive to improve resistance to valve burn-out (or any other additive of equivalent effect) until 31 December 2002. Article 2 This Decision is addressed to the French Republic. Done at Brussels, 29 November 1999. For the Council The President S. NIINISTÖ (1) JO L316, 31. 10. 1992, p. 12 Directive as last amended by Directive 94/74/EC (OJL 365, 31. 12. 1994, p. 46) (2) OJ L 316, 31. 10. 1992, p. 19


title: WRITTEN QUESTION E-2214/99 by Cristiana Muscardini (UEN) and Sergio Berlato (UEN) to the Commission. Oilseed sector and the Millennium Round.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
State aid
United States
World Trade Organisation
agri-monetary policy
agricultural market
aid per hectare
aid to agriculture
international competition
oleaginous plant
set-aside

text: 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/73 (2000/C 225 E/072) WRITTEN QUESTION E-2205/99 by Astrid Lulling (PPE-DE) to the Commission (29 November 1999) Subject: Searches carried out at the homes of Belgian frontier workers employed in Luxembourg(cid:146)s banking sector Investigators from the financial section of the Brussels CID conducted searches on Saturday, 30 October 1999 at the Belgian residences of employees of the Kredietbank in Luxembourg. A large number of frontier workers had already received from the special tax inspectorate in Belgium a questionnaire requiring them to list their accounts with the KBL, the amount of income generated by savings and the nature of the transactions carried out via these accounts. Does the Commission share the opinion of the Luxembourg union of bank staff which denounces as to frontier workers to violate scandalous and defamatory these actions which are an incitement Luxembourg(cid:146)s rules on banking secrecy with which they are required to comply by Luxembourg law? Does it believe that making criminals of frontier workers in this way is compatible with the right of workers to freedom of movement and the conditions of employment deriving from the labour law in the country of employment? What measures would it contemplate, where necessary, to guarantee that the right of workers to freedom of movement is not obstructed by actions on the part of the authorities of the country of residence of frontier workers which merit the description of intolerable psychological pressure? Answer given by Mr Diamantopoulou on behalf of the Commission (28 January 2000) There are no rules on bank secrecy in Community law. From the point of view of the legal instruments adopted by the European Union in the field of judicial cooperation on criminal matters, there is nothing that would prohibit the Belgian financial police from searching the houses of people working in Luxembourg banks. Again, there are no legal provisions in the acquis on cooperation in criminal matters that would prohibit the Belgian authorities from sending out questionnaires to frontier workers. As these measures do not discriminate on the basis of the nationality of the people concerned, the Commission does not see them as obstacles to freedom of movement for workers. (2000/C 225 E/073) WRITTEN QUESTION E-2214/99 by Cristiana Muscardini (NI) and Sergio Berlato (UEN) to the Commission Subject: Oilseed sector and the Millennium Round (29 November 1999) It is common knowledge that the outcome of the compromise reached over Agenda 2000 at the European Council meeting in Berlin was unsatisfactory for the oilseed sector. This sector deserved greater attention, to protect it from international (cid:129) and particularly American (cid:129) competition. It is a sector which in Italy alone accounts for some 90 000 firms. The agreement reached at the last meeting of the Council of Ministers for Agriculture over the EU document to be presented at the forthcoming WTO negotiations in Seattle places special emphasis on the multifunctional character of the current European agricultural model. C 225 E/74 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 1. Can the Commission explain why Europe has completely sacrificed its oilseed sector? 2. Can it confirm the news that the US is about to launch an emergency plan with a view to granting extraordinary aid to US farmers (to the tune of 9-10 billion dollars, according to the press) to compensate for the drop in world prices of agricultural primary products? Can it say whether, under the (cid:145)Fair Act(cid:146) introduced as part of US agricultural policy, oilseed support 3. has exceeded 1992 levels? 4. What, if any, action does it intend take to prevent this strategic sector from being overwhelmed by crises such as those which have stricken the rice-growing sector? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (11 January 2000) The provisions adopted in the oilseeds sector in connection with the Agenda 2000 package are to some extent already covered in the Answer given by the Commission to the Honourable Member(cid:146)s Written Question No E-3652/98 on the proposals concerned (1), in particular where it deals with the alignment of area aid for cereals, oilseeds and set-aside on a single amount, namely € 63 per tonne of cereals, such tonnage being based on historical regional yields. The Council has endorsed this approach, leaving the road clear for the lifting of the (cid:145)Blair House(cid:146) constraints on oilseed production, but has decided that it should be implemented in stages, a decision which in essence does not affect the answer given earlier by the Commission. With regard more specifically to points 1 and 4, the Commission would draw the attention of the Honourable Member to the provisions relating to the transitional period for aid for oilseeds, provisions which are set out in Article 10 of Council Regulation (EC) No 1251/1999 of 17 May 1999 establishing a support system for producers of certain arable crops (2). The Commission will present a report on developments on the oilseed market and may put forward proposals at that stage if there is a serious reduction in the production potential. On points 2 and 3, the Commission feels that, partly as a result of US farm policy on soya, downward pressure has been brought to bear on world prices which is likely to disrupt markets in agricultural raw materials. When examining whether, as a result of that policy, the support granted by the United States for that crop in 1992 has been exceeded, account should be taken of Article 13 of the Agreement on Agriculture, otherwise known as the (cid:145)Peace Clause(cid:146), which limits the scope for action against farm subsidies. Generally speaking, scrutiny of the conformity of that policy falls entirely within the scope of the World Trade Organisation (WTO). (1) OJ C 325, 12. 11. 1999. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/074) WRITTEN QUESTION E-2217/99 by Massimo Carraro (PSE) and Paolo Costa (ELDR) to the Commission Subject: Measures to assist Venice (29 November 1999) On 16 April 1999 the European Parliament adopted the joint motion for a resolution (B4-0358, 0359, 0361, 0362 and 0363) on the crisis in Venice, which advocated the inclusion by the Commission, the Italian Government and the Veneto region, of the historic centre of Venice and its lagoon in the new Structural Fund Objective 2 in order to enable state aid to be granted by way of derogation from the rules on competition pursuant to Article 92(3)(c) of the EC Treaty. The Commission was also asked not to consider as (cid:145)state aid(cid:146) the tax concessions already granted by the Italian Government to businesses operating in Venice and the lagoon area, since these businesses could not compete on an equal footing with those on the mainland and in other European cities


title: PREGUNTA ESCRITA E-2214/99 de Cristiana Muscardini (UEN) y Sergio Berlato (UEN) a la Comisión. Semillas oleaginosas y Ronda del Milenio.

text: 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 225 E/73 (2000/C 225 E/072) PREGUNTA ESCRITA E-2205/99 de Astrid Lulling (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (29 de noviembre de 1999) Asunto: Indagaciones en los domicilios de trabajadores fronterizos belgas empleados en el sector bancario luxemburguØs El sÆbado, 30 de octubre de 1999, investigadores de la Secci(cid:243)n Financiera de la Polic(cid:237)a Judicial de Bruselas llevaron a cabo indagaciones en el domicilio belga de empleados de Kredietbank en Luxemburgo. Decenas de trabajadores fronterizos hab(cid:237)an recibido con anterioridad un cuestionario de la Inspecci(cid:243)n Especial de Impuestos de BØlgica, que les obligaba a especificar la lista de sus cuentas abiertas en importe de las ganancias generadas por el ahorro y la naturaleza de las Kredietbank Luxembourg, el operaciones efectuadas a travØs de las cuentas. ¿Comparte la Comisi(cid:243)n la opini(cid:243)n del Sindicato LuxemburguØs de Empleados de Banca que denuncia estas acciones por considerar que son escandalosas y difamatorias y que incitan a los trabajadores fronterizos a violar el secreto bancario luxemburguØs al que estÆn obligados por la ley luxemburguesa? ¿Opina la Comisi(cid:243)n que esta forma de perseguir a los trabajadores fronterizos como a delincuentes es compatible con el derecho de libre circulaci(cid:243)n de los trabajadores y con las condiciones de trabajo derivadas del Derecho laboral del pa(cid:237)s de empleo? ¿CuÆles son las medidas que, en caso de necesidad, considerar(cid:237)a la Comisi(cid:243)n para garantizar que el derecho a la libre circulaci(cid:243)n de los trabajadores no sea obstaculizado por maniobras de las autoridades del pa(cid:237)s de residencia de los trabajadores fronterizos susceptibles de ser calificadas como presi(cid:243)n psicol(cid:243)gica insopor- table? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (28 de enero de 2000) En el Derecho comunitario no hay normas sobre el secreto bancario. Desde el punto de vista de los actos jur(cid:237)dicos adoptados por la Uni(cid:243)n en el campo de la cooperaci(cid:243)n judicial en asuntos penales, no hay nada que prohiba a la Secci(cid:243)n Financiera de la Polic(cid:237)a Judicial belga realizar registros en los domicilios de personas que trabajan en bancos de Luxemburgo. Tampoco en el acervo de cooperaci(cid:243)n penal hay disposici(cid:243)n legal alguna que prohiba a las autoridades belgas enviar cuestionarios a los trabajadores fronterizos. Vista la naturaleza de las medidas belgas en cuesti(cid:243)n, que no discriminan a los afectados en funci(cid:243)n de la nacionalidad, la Comisi(cid:243)n considera que no existe obstÆculo a la libertad de circulaci(cid:243)n de los trabajadores. (2000/C 225 E/073) PREGUNTA ESCRITA E-2214/99 de Cristiana Muscardini (NI) y Sergio Berlato (UEN) a la Comisi(cid:243)n Asunto: Semillas oleaginosas y Ronda del Milenio (29 de noviembre de 1999) Es sabido que los resultados del compromiso del Consejo Europeo de Berl(cid:237)n sobre la Agenda 2000 han sido insatisfactorios para el sector de las semillas oleaginosas. Este sector merec(cid:237)a una mayor atenci(cid:243)n, ya que se trata de un sector que se encuentra muy expuesto a la competencia internacional y estadounidense en particular y que en Italia afecta a aproximadamente 90 000 explotaciones. El acuerdo alcanzado en el œltimo Consejo de Agricultura por los ministros europeos sobre el documento de la Uni(cid:243)n para la pr(cid:243)xima negociaci(cid:243)n de la Organizaci(cid:243)n Mundial del Comercio (OMC), que comenzarÆ pr(cid:243)ximamente en Seattle, hace especial hincapiØ en el actual modelo europeo de agricultura, basado en su carÆcter multifuncional. C 225 E/74 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 ¿Puede explicar la Comisi(cid:243)n las razones que han llevado a los europeos a sacrificar completamente el 1. sector de las semillas oleaginosas? 2. ¿Puede confirmar la noticia de que los Estados Unidos estÆn preparando un plan de emergencia para la concesi(cid:243)n de ayudas excepcionales a los agricultores estadounidenses (la prensa habla de entre 9 000 y 10 000 millones de d(cid:243)lares) destinadas a compensar la reducci(cid:243)n de los precios mundiales de las materias primas agr(cid:237)colas? ¿Puede informar de si, en el marco de la pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola estadounidense «Fair Act», el nivel de ayuda 3. a las semillas oleaginosas ha superado el de 1992? ¿QuØ posibles medidas piensa proponer para evitar que este sector estratØgico se vea afectado por 4. crisis anÆlogas a las que han afectado al cultivo del arroz? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (11 de enero de 2000) Por lo que respecta a las disposiciones relativas a las semillas oleaginosas decididas por la Agenda 2000, la Comisi(cid:243)n ya ofreci(cid:243) informaci(cid:243)n en la respuesta a la pregunta escrita E-3652/98 de Su Seæor(cid:237)a (1) respecto a las propuestas de la Comisi(cid:243)n en la materia, en particular, el alineamiento de las ayudas por hectÆrea para los cereales, las oleaginosas y la retirada de tierras por un importe œnico de 63 € por tonelada de rendimiento regional hist(cid:243)rico de los cereales. El Consejo aprob(cid:243) esta orientaci(cid:243)n, que permitirÆ levantar las restricciones denominadas «Blair House» que limitan la producci(cid:243)n de oleaginosas, pero ha preferido que dicha orientaci(cid:243)n se realice por etapas. Tal decisi(cid:243)n no modifica el alcance de la respuesta dada por la Comisi(cid:243)n. MÆs concretamente, en lo que se refiere a los puntos 1 y 4, la Comisi(cid:243)n llama la atenci(cid:243)n de Su Seæor(cid:237)a sobre las disposiciones relativas al per(cid:237)odo transitorio de ayuda a las semillas oleaginosas, que figuran en el art(cid:237)culo 10 del Reglamento (CE) no 1251/1999 del Consejo, de 17 de mayo de 1999, por el que se establece un rØgimen de apoyo a los productores de determinados cultivos herbÆceos (2). La Comisi(cid:243)n presentarÆ un informe sobre la evoluci(cid:243)n del mercado de las oleaginosas y se reserva la posibilidad de presentar conjuntamente propuestas si el potencial de producci(cid:243)n se deteriorase seriamente. Por œltimo, con respecto a los puntos 2 y 3, la Comisi(cid:243)n considera que la pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola aplicada por los Estados Unidos en favor de la soja ha contribuido a ejercer una presi(cid:243)n a la baja de los precios mundiales, hasta el punto de perturbar los mercados de las materias primas agr(cid:237)colas. Saber si esa pol(cid:237)tica ha conducido a superar el apoyo concedido por Estados Unidos en 1992 a ese cultivo debe relacionarse con la disposici(cid:243)n que figura en el art(cid:237)culo 13 del Acuerdo sobre agricultura, denominada «clÆusula de paz», que limita las posibilidades de actuaciones contra las subvenciones agr(cid:237)colas. De una forma mÆs general, el examen de la conformidad de tal pol(cid:237)tica es competencia exclusiva de la Organizaci(cid:243)n Mundial del Comercio (OMC). (1) DO C 325 de 12. 11. 1999. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/074) PREGUNTA ESCRITA E-2217/99 de Massimo Carraro (PSE) y Paolo Costa (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (29 de noviembre de 1999) Asunto: Acciones en favor de Venecia El 16 de abril de 1999, el Parlamento Europeo aprob(cid:243) la propuesta de resoluci(cid:243)n comœn (B4-0358, 0359, 0361, 0362 y 0363) sobre la situaci(cid:243)n de crisis en Venecia, en la que se ped(cid:237)a que la Comisi(cid:243)n, el Gobierno italiano y la regi(cid:243)n de Venecia incluyesen el centro hist(cid:243)rico de esta ciudad y la laguna en el nuevo objetivo 2 de los Fondos estructurales, con objeto de permitir la concesi(cid:243)n de «ayudas estatales» en derogaci(cid:243)n de las normas sobre la competencia, con arreglo a lo previsto en la letra c) del apartado 3 del art(cid:237)culo 92 del Tratado CE, y se ped(cid:237)a, asimismo, a la Comisi(cid:243)n que renunciase a las excepciones de «ayudas estatales» en lo que se refiere a las desgravaciones fiscales ya concedidas por el Gobierno italiano a las empresas que operan en Venecia y la laguna, ya que estas empresas se encuentran en una situaci(cid:243)n de desventaja con respecto a las empresas de la competencia que se encuentran en tierra firme en las demÆs ciudades europeas