title: Særberetning nr. 5/99 om grænseoverskridende samarbejde inden for rammerne af Phare-programmet (1994 - 1998), med Kommissionens svar

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU aid
EU programme
cross-border cooperation
report

text: 21. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 48/1 I (Meddelelser) REVISIONSRETTEN om gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde inden for rammerne af Phare-programmet (1994-1998), med Kommissionens svar S˘RBERETNING Nr. 5/99 (artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF) (2000/C 48/01) INDHOLD INDLEDNING. RESUM(cid:201) AF BEM˘RKNINGERNE. EFFEKTEN AF PHARE-PROGRAMMET FOR GR˘NSEOVERSKRIDENDE SAMARBEJDE. Effekten i de enkelte sektorer. Transport og kommunikation. Miljł. Udvikling af łkonomiske og menneskelige ressourcer. Fonde for mindre projekter. Programmets effekt. Betydningen for lokal- og regionaludviklingen. Programmets gr(cid:230)nseoverskridende effekt. Samfinansiering. FAKTORER MED INDVIRKNING P¯ EFFEKTEN AF PROGRAMMET FOR GR˘NSEOVERSKRI- DENDE SAMARBEJDE. Iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af programmet. Kommissionens forvaltning. Gennemfłrelsen i modtagerlandene. Projektforvaltning. Planl(cid:230)gning. Tilsyn og evaluering. Nye Phare-procedurer. KONKLUSION. Punkt 1-7 8-15 16-65 16-54 16-36 37-47 48-51 52-54 55-65 55-59 60-63 64-65 66-93 67-75 76-78 79-83 84-90 84-87 88-90 91-93 94-97 Kommissionens svar. Side 2 3 4 4 4 7 9 9 10 10 10 10 11 11 12 12 13 13 13 13 14 19 C 48/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 2. 2000 INDLEDNING 1. Sigtet med denne beretning er at vurdere effekten af Phare- programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde i de fłrste fem gennemfłrelses(cid:229)r (1994-1998) og at evaluere forvaltningens effek- tivitet, herunder samordningen med Interreg-programmet og den nationale samfinansiering. I henhold til forordningen er form(cid:229)let med programmet for 2. gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde (1): a) at hj(cid:230)lpe de omr(cid:229)der i Phare-landene, som stłder op til Den Europ(cid:230)iske Union (EU), med at lłse deres s(cid:230)rlige udviklings- problemer. Hj(cid:230)lpen skal v(cid:230)re til gavn for de lokale befolknin- ger og forenelig med beskyttelsen af miljłet b) at tilskynde til oprettelse og udvikling af netv(cid:230)rk for samar- bejde p(cid:229) begge sider af gr(cid:230)nserne. Ifłlge disse m(cid:229)ls(cid:230)tninger sigter programmet navnlig p(cid:229) at for- 3. bedre de łkonomiske og sociale vilk(cid:229)r og forbindelser s(cid:230)rlig i gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne. Derved adskiller det sig fra det generelle Phare- program, som i mods(cid:230)tning hertil er udformet med henblik p(cid:229) prioriteter p(cid:229) nationalt plan, herunder udvikling af mere omfat- tende nationale og internationale infrastrukturforbindelser. 4. Programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde blev udfor- met med henblik p(cid:229) at udvikle samarbejdet p(cid:229) tv(cid:230)rs af EU(cid:146)s ydre gr(cid:230)nser p(cid:229) samme m(cid:229)de, som Interreg-programmet, der finan- sieres over EU(cid:146)s strukturfonde, fremmer samarbejdet tv(cid:230)rs over Den Europ(cid:230)iske Unions indre gr(cid:230)nser (2). Hensigten var s(cid:229)ledes at tildele gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne i Phare-landene midler til samfinan- siering af projekter, der skulle gennemfłres i f(cid:230)llesskab med de tilstłdende gr(cid:230)nseomr(cid:229)der i EU, som var berettigede til at mod- tage stłtte over Interreg-programmet. 5. Der blev i alt indg(cid:229)et forpligtelser for 820 mio. ECU i pro- grammets fłrste fem (cid:229)r. Dette belłb svarer til ca. 18 % af de sam- lede Phare-midler, der blev indg(cid:229)et forpligtelser for i perioden 1994-1998. De interventionsomr(cid:229)der, der har f(cid:229)et tilfłrt midler fra programmet, vises i tabel 1. En mere detaljeret analyse af for- delingen p(cid:229) lande og sektorer vises i bilag I. De omr(cid:229)der, der er berettigede til at modtage stłtte over programmet, vises i bilag II. Gennemfłrelsen af Phare(cid:146)s program for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde, fordelt p(cid:229) interventionsomr(cid:229)der pr. 31. december 1998 Tabel 1 Sektor Belłb (mio. ECU) % af de samlede forpligtelser Belłb (mio. ECU) % af for- pligtelserne Belłb (mio. ECU) % af for- pligtelserne Forpligtelser Kontrakter Betalinger Transport og kommunikation Miljłbeskyttelse 400,8 194,1 48,9 23,7 Udvikling af łkonomiske og meneskelige ressourcer 119,9 14,6 Fonde for mindre projekter Andre sektorer Program- og projektforvaltning 35,2 23,2 47,2 4,3 2,8 5,8 192,9 80,5 39 28,6 10,5 33,1 I alt 820,4 100 384,6 48,1 41,5 32,5 81,3 45,3 70,1 47 109,9 56,6 19,1 10,5 3,5 21,2 220,8 27,4 29,2 15,9 29,8 15,1 44,9 27 Kilde: Den Europ(cid:230)iske Revisionsret. (1) Jf. artikel 3 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/94 af 4. juli 1994 om gennemfłrelsen af et program for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde mellem lande i Central- og (cid:216)steuropa og F(cid:230)llesskabets medlemsstater inden for rammerne af Phare-programmet, EFT L 171 af 6. 7. 1994, s. 14. (2) Interreg-programmet blev iv(cid:230)rksat i 1990, med et budget p(cid:229) 1 000 mio. ECU i perioden 1990-1994. Dette belłb blev forhłjet til 2 400 mio. ECU for 1995-1999. 21. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 48/3 6. Revisionen blev foretaget i 1998. Revisionen omfattede revi- sionsbesłg i Tjekkiet, Estland, Letland, Litauen, Polen og Slove- nien. Der blev foretaget bilagsrevision vedrłrende de łvrige til- skudsberettigede Phare-lande (1). De projekter, der blev revideret p(cid:229) stedet, tegnede sig for ca. 56 % af de samlede udbetalinger over programmet pr. 31. december 1998 (jf. bilag III). Hovedkriteriet for udv(cid:230)lgelse af projekter til revision p(cid:229) stedet var, at der var tale om foranstaltninger til over 0,5 mio. ECU, og at projektet var under gennemfłrelse. 7. Kommissionen offentliggjorde i november 1998 en evaluering af Phare-programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde. Eva- lueringen var udarbejdet p(cid:229) grundlag af de polske, tjekkiske og bulgarske dele af programmet og omfattede navnlig en undersł- gelse af, hvorfor gennemfłrelsen af programmet var forsinket. Retten er enig i mange af evalueringsrapportens konklusioner, men mener, at man i hłjere grad burde have lagt v(cid:230)gt p(cid:229) at vur- dere effekten af programmet og Kommissionens forvaltning af det. RESUM(cid:201) AF BEM˘RKNINGERNE 8. Selv om der var indg(cid:229)et forpligtelser for 820 mio. ECU under programmet, havde de enkelte projekter kun haft begr(cid:230)nset effekt ved udgangen af 1998. Dette skyldtes b(cid:229)de, at der ikke var gr(cid:230)n- seoverskridende projekter, som var parate til gennemfłrelse, da forpligtelserne blev indg(cid:229)et, og at gennemfłrelsen af de godkendte projekter blev forsinket (jf. punkt 16-55). Alligevel har program- met allerede en positiv effekt p(cid:229) institutionelt plan, idet der udvik- les netv(cid:230)rk for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde (jf. punkt 63), og i de fleste lande bidrager det til at forberede de lokale myndighe- der i gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne p(cid:229) at forvalte EU(cid:146)s strukturfonde (jf. punkt 57). I hovedparten af landene er der ogs(cid:229) tilvejebragt nationale midler til samfinansiering af programmet (jf. punkt 64). 9. Det polsk-tyske program er l(cid:230)ngst fremme. Sigtet med det var imidlertid navnlig at afhj(cid:230)lpe den lange ventetid ved gr(cid:230)nseover- gangene, og dette problem er stadig ikke lłst (jf. punkt 17-22). Det albansk-gr(cid:230)ske, det albansk-italienske (jf. punkt 33), det bulgarsk-gr(cid:230)ske (jf. punkt 29-31 og 47) og det slovakisk-łstrigske program (jf. punkt 26) har alle haft store vanskeligheder. 10. Problemerne med at gennemfłre programmet skyldes til dels, at Europa-Parlamentet have tildelt det et alt for stort budget ved oprettelsen, 150 mio. ECU (jf. punkt 67). Da Kommissionen fordelte dette budget p(cid:229) de enkelte Phare-lande, tog den ikke hen- syn nok til deres kapacitet til at absorbere gr(cid:230)nseoverskridende (1) Albanien, Bulgarien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM), Ungarn og Slovakiet. projekter (jf. punkt 71-72). Kommissionen har fulgt en strategi, der g(cid:229)r ud p(cid:229) at indg(cid:229) forpligtelser for hele det budgetterede belłb, ogs(cid:229) selv om projekterne ikke er ordentligt forberedt eller kun har begr(cid:230)nset gr(cid:230)nseoverskridende eller regional effekt (jf. punkt 73). 11. Bestemmelserne for programmet er ikke blevet bragt i over- ensstemmelse med dem, der g(cid:230)lder for Interreg-programmet, og det har reduceret dets effekt. Kun i meget f(cid:229) tilf(cid:230)lde er der opret- tet f(cid:230)lles projekter. Det skyldes navnlig, at Interreg- og Phare- procedurerne ikke er harmoniseret (jf. punkt 68-70). 12. Projekterne under programmet d(cid:230)kker et meget bredt omr(cid:229)de. I mange tilf(cid:230)lde (cid:151) og navnlig i lande, hvor der ikke er tilstr(cid:230)kkelig regional forvaltningskapacitet (cid:151) har de overlappet projekter finansieret af nationale Phare-programmer. Projekter, der prim(cid:230)rt er til gavn for befolkningerne i gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne, er ikke blevet prioriteret hłjt nok. En stłrre del af programmet błr rettes mod relativt sm(cid:229) projekter med en st(cid:230)rk lokal/regional og gr(cid:230)nseoverskridende effekt, s(cid:229) det sikres, at gr(cid:230)nseomr(cid:229)dernes interesser tilgodeses. Selv om det i Kommissionens nye retnings- linjer for Phare-programmerne er fastsat, at projekterne skal v(cid:230)re p(cid:229) mindst 2 mio. ECU, błr finansieringsmekanismer som fonde for mindre projekter anvendes mere, og der błr oprettes en f(cid:230)lles fond for mindre projekter, som de lokale myndigheder i EU og i de tilstłdende gr(cid:230)nseregioner i Phare-landene skal forvalte i f(cid:230)l- lesskab (jf. punkt 54 og 91). 13. I Phare-landene błr gennemfłrelsen decentraliseres yderli- gere. Midlerne błr tildeles regioner og p(cid:229) fler(cid:229)rigt grundlag. Euro- regionerne (2) błr have stłrre ansvar for samordningen af projek- terne (jf. punkt 54 og 81). 14. Procedurerne for gennemfłrelse af det gr(cid:230)nseoverskridende program er mere decentrale end for de nationale Phare- programmer, s(cid:229) Kommissionen błr overveje en tilsvarende decen- tralisering af forvaltningen af programmet og samtidig słrge for, at delegationerne f(cid:229)r det fornłdne personale, navnlig ingeniłrer (jf. punkt 76-78). 15. Der er opn(cid:229)et gode resultater p(cid:229) institutionelt plan, og hvis Kommissionen kan afhj(cid:230)lpe de mangler, der har reduceret effek- ten, navnlig p(cid:229) projektplan, er der et godt grundlag for fortsat at finansiere programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde (jf. punkt 94-97). (2) Organisationer i gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne i (cid:216)strig, Tjekkiet, Tyskland og Polen. Disse organisationer hłrer ikke under Kommissionen, de er ansvarlige for at samordne planl(cid:230)gningen af projekterne og er sam- mensat af repr(cid:230)sentanter for kommuner, distrikter, handelskamre og lignende organer. C 48/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 2. 2000 EFFEKTEN AF PHARE-PROGRAMMET FOR GR˘NSEOVERSKRI- DENDE SAMARBEJDE Effekten i de enkelte sektorer Transport og kommunikation 16. Som det vises i tabel 1, er n(cid:230)sten halvdelen af Phare-midlerne til gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde blevet anvendt til transport- og kommunikationsprojekter. 20. To andre store gr(cid:230)nseovergangsprojekter, et ved Gubin (20,8 mio. ECU) og et ved Olszyna (15 mio. ECU), som ogs(cid:229) blev finan- sieret over det polsk-tyske 1994-program, skulle i henhold til finansieringsaftalen have v(cid:230)ret f(cid:230)rdige i december 1996, men det tog meget l(cid:230)ngere tid at gennemfłre dem. Olszyna-projektet blev fłrst f(cid:230)rdigt i oktober 1998, mens finansieringsaftalen for Gubin blev (cid:230)ndret, s(cid:229) projektet skulle v(cid:230)re f(cid:230)rdigt i maj 1999. Forsin- kelserne skyldes navnlig, at de polske myndigheder og Kommis- sionen var meget l(cid:230)nge om at udarbejde udbudsmaterialet og til- dele kontrakterne. Ventetiderne ved disse to gr(cid:230)nseovergange var ogs(cid:229) p(cid:229) ca. ti timer. Swiecko, Gubin og Olszyna var blandt de seks gr(cid:230)nseovergange i Europa, hvor det tog l(cid:230)ngst tid at krydse gr(cid:230)n- sen i november 1998 (2). Polsk-tyske transportprojekter 17. Under det polsk-tyske program for gr(cid:230)nseoverskridende sam- arbejde er der indg(cid:229)et forpligtelser for 115 mio. ECU i transport- sektoren, hovedsagelig til forbedring af infrastruktur og dertil knyttede tilkłrselsveje ved flere af de stłrre gr(cid:230)nseovergange til Tyskland. Som et resultat af den łgede samhandel efter 1990 (1) var der opst(cid:229)et lange ventetider ved gr(cid:230)nseovergangene, navnlig for godstrafikken, men ogs(cid:229) for lokaltrafikken, og form(cid:229)let med projekterne var at lłse dette problem. I 1994 var ventetiden for lastbiler ved den tysk-polske gr(cid:230)nse s(cid:229)ledes p(cid:229) ca. 30 timer. 21. Under to andre afsluttede projekter i Kolbaskowo (10 mio. ECU) og Osinow Dolny (1,2 mio. ECU) er tilkłrselsvejene til disse gr(cid:230)nseovergange blevet forbedret. Men Osinow Dolny-projektet har ikke f(cid:229)et den forventede effekt, fordi de tyske myndigheder (cid:151) i strid med hvad der var fastsat i finansieringsaftalen (cid:151) af miljł- hensyn ikke har (cid:229)bnet gr(cid:230)nseovergangen for lastbiler. Der g(cid:230)lder samme restriktion over for lastbiler i forbindelse med vejen fra gr(cid:230)nsen ved Kostrzyn til Gorzow Wielkopolski, og det vil ogs(cid:229) kunne reducere effekten af de omfattende forbedringer af denne vej, der finansieres over programmet (9,4 mio. ECU). Projekterne var blevet udvalgt af et f(cid:230)lles polsk-tysk planl(cid:230)gnings- og tilsyns- udvalg, s(cid:229) man kunne have forventet, at der hurtigt var blevet gjort opm(cid:230)rksom p(cid:229) s(cid:229)danne restriktioner (3). 18. Disse projekter imłdekommer et hłjt prioriteret behov i det polsk-tyske gr(cid:230)nseomr(cid:229)de, men effekten af dem er blevet redu- ceret, dels fordi de polske myndigheder og Kommissionen har v(cid:230)ret l(cid:230)nge om at indg(cid:229) kontrakterne om det bygge- og anl(cid:230)gs- arbejde, der skulle udfłres, dels fordi gr(cid:230)nseovergangene ikke administreres hensigtsm(cid:230)ssigt, og det polske vejnet er i en d(cid:229)rlig forfatning, og fordi der af miljłhensyn er indfłrt nogle begr(cid:230)ns- ninger. S(cid:229)ledes var der fortsat lange ventetider i 1998, navnlig for lastbiler. 19. En ny godsterminal ved den store Swiecko-Frankfurt an der Oder-gr(cid:230)nseovergang blev samfinansieret (5,5 mio. ECU) over 1994-programmet. Midlerne fra programmet (15 %) blev kun anvendt som en nłdlłsning, s(cid:229) projektet kunne afsluttes, efter at de polske myndigheder havde opbrugt deres egne midler. Ved at anvende hasteprocedurer blev projektet afsluttet ved midten af 1995. Projektet har fłrt til, at ventetiden ved gr(cid:230)nsen for lastbiler er faldet fra 36 timer til 10-12 timer, men det er stadig for meget og langt over de 30 minutter, der var projektets m(cid:229)l. De fortsatte ventetider skyldes til dels, at omfanget af trafikken ved denne gr(cid:230)nseovergang er tiltaget yderligere, men medvirkende (cid:229)rsager til den lange toldbehandlingsprocedure er ogs(cid:229), at terminalen er underbemandet med polske toldtjenestem(cid:230)nd, og at de polske myndigheder ikke har anlagt en s(cid:230)rlig tilkłrselsvej fra gr(cid:230)nsen til terminalen. (1) I perioden 1990-1994 steg antallet af lastbiler, der krydsede gr(cid:230)nsen mellem Tyskland og Polen fra 606 508 til 1 625 617 (det polske transportministerium). 22. Effekten af forbedringerne af gr(cid:230)nseovergangene begr(cid:230)nses yderligere af andre faktorer: a) Ca. halvdelen af de lastbiler, der krydser den tysk-polske gr(cid:230)nse, er i transitfart til lande łst for Polen (4) og vil f(cid:229) p(cid:229)fłrt alvorlige forsinkelser ved Polens łstgr(cid:230)nse (5). b) Det polske vejnet er ikke s(cid:230)rlig udbygget og i forfald. I 1997 var kun 24 % af hovedvejene i Polen i tilfredsstillende stand (4). c) Forbedringerne i den fysiske infrastruktur ved gr(cid:230)nseovergan- gene er ikke blevet fulgt op af en tilsvarende bedre bemanding af gr(cid:230)nseovergangene (6). (2) »Border Waiting Times«, rapport fra Den Internationale Vognmands- organisation (IRU), november 1998. (3) Projekter udv(cid:230)lges af f(cid:230)lles planl(cid:230)gnings- og tilsynsudvalg, hvor Kommissionens repr(cid:230)sentant har status som observatłr, fłr de fore- l(cid:230)gges Kommissionen til endelig godkendelse. (4) Kilde: det polske transportministerium. (5) Navnlig Kuznicka og Terespol ved den belarussiske gr(cid:230)nse (jf. rap- porterne fra Den Internationale Vognmandsorganisation (IRU) p(cid:229) IRU(cid:146)s websted www. iru. org). »Evaluation of Phare Customs Programme«, PricewaterhouseCoopers, 1998. (6) 21. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 48/5 23. Programmet anvendes ogs(cid:229) til finansiering af omfartsveje uden om flere polske byer (Zielona Gora (3,3 mio. ECU), Jelenia Gora (3,8 mio. ECU), Gorzow (10 mio. ECU) og Pniewy (3,1 mio. ECU)). S(cid:229)danne projekter er nyttige i sig selv og med til at begr(cid:230)nse trafikken, men disse byer ligger i en afstand af 50-150 km fra gr(cid:230)nsen, s(cid:229) projekternes gr(cid:230)nseoverskridende effekt er begr(cid:230)n- set, og det ville have v(cid:230)ret mere rimeligt at finansiere dem over det nationale Phare-program. at fokusere p(cid:229) N(cid:252)rnberg-Dresden-linjen har medfłrt, at trafikken gennem Cheb er blevet mindre end forventet (jf. kort nr. 1). Derfor har Phare-investeringen medfłrt en betragtelig overkapacitet, tog- kapaciteten er blevet forłget med 32 %, mens antallet af tog er u(cid:230)ndret. Rangerkapaciteten er łget med 42 %, men antallet af rangerede godsvogne er faktisk faldet med 12 % i perioden 1995- 1997. Tjekkisk-tyske transportprojekter Tjekkisk-łstrigske, slovensk-łstrigske og slovakisk-łstrigske transport- projekter 24. Under det tjekkisk-tyske program for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde er der blevet indg(cid:229)et forpligtelser for 28,3 mio. ECU i transportsektoren. Det stłrste transportprojekt, der indtil nu er gennemfłrt, var moderniseringen af jernbanestationen i Cheb (12,9 mio. ECU), den n(cid:230)ststłrste jernbane, der krydser gr(cid:230)nsen mellem Tjekkiet og Tyskland. Dette projekt var oprindelig baseret p(cid:229) en aftale mellem de tyske og tjekkiske jernbaner om at give hłjeste prioritet til forbedringer af N(cid:252)rnberg-Prag-linjen. De tyske jernbaners (Deutsche Bahn) beslutning fra april 1996 om i stedet 25. Inden for rammerne af programmerne mellem Phare-landene og (cid:216)strig har programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde kun haft begr(cid:230)nset effekt p(cid:229) transportsektoren, selv om denne sektor var hłjt prioriteret i Phare-landenes vejledende fler(cid:229)rige programmer (VFP) for perioden 1995-1999. S(cid:229)ledes er det stłrste transportprojekt, der finansieres over programmet, en 52 km cykelsti til 1,7 mio. ECU i Lipno-omr(cid:229)det, der skal forbindes med det łstrigske cykelstinet. Dette projekt vil formodentlig forłge turismen i omr(cid:229)det, men programmet har ingen effekt p(cid:229) de Kort nr. 1 Jernbanelinjer i det tysk-tjekkiske gr(cid:230)nseomr(cid:229)de C 48/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 2. 2000 problemer i transportsektoren, der omhandles i det tjekkisk- łstrigske VFP for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde, hvori det hed- der, at landdistrikterne i gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne błr stimuleres, og at det derfor er vigtigt at genopbygge, modernisere og udbygge vej- og jernbanenettet og głre forbindelserne mellem de tjekkiske og łstrigske transportsystemer i gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne tidssvarende (1). 26. Transportprojekterne i det slovensk-łstrigske program var ogs(cid:229) stort set begr(cid:230)nset til cykelstier, selv om moderniseringen af gr(cid:230)nseovergangene og det dertil knyttede vejnet var prioriteret hłjest i VFP. I Slovakiet var to projekter, som gik ud p(cid:229) at etablere nye lokale gr(cid:230)nseovergange sammen med (cid:216)strig (0,4 mio. ECU), blevet afsluttet i 1998, men det var uvist, hvilken effekt de ville f(cid:229), fordi de to lande endnu ikke var blevet enige om at (cid:229)bne gr(cid:230)nsen de p(cid:229)g(cid:230)ldende steder. S(cid:229)danne spłrgsm(cid:229)l burde have v(cid:230)ret afkla- ret i det f(cid:230)lles planl(cid:230)gnings- og tilsynsudvalg, fłr finansierings- afgłrelsen blev truffet (jf. ogs(cid:229) punkt 21). Bulgarsk-gr(cid:230)ske, makedonsk-gr(cid:230)ske, albansk-gr(cid:230)ske og albansk- italienske transportprogrammer 27. Ca. tre fjerdedele af midlerne til de albansk-, bulgarsk- og makedonsk-gr(cid:230)ske programmer for gr(cid:230)nseoverskridende samar- bejde og til det albansk-italienske program var afsat til forbedring af »Kreta- korridorerne« (2), der lłber gennem disse lande (jf. tabel 2). Disse projekter skal forbindes med de nye investeringer i Gr(cid:230)kenland og Italien, som delvis finansieres af Interreg. vej/jernbaneinfrastrukturen, navnlig langs 28. Arbejdet var ikke kommet ret langt ved udgangen af 1998, navnlig fordi kun lidt af det forberedende arbejde var f(cid:230)rdigt, da Kommissionen udvalgte de projekter, der skulle finansieres over programmet, og fordi de nationale og regionale myndigheders forvaltningskapacitet var begr(cid:230)nset. De udvalgte projekter har generelt v(cid:230)ret infrastrukturprojekter af national betydning, som kun i begr(cid:230)nset omfang var til gavn for befolkningerne i selve gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne. I adskillige tilf(cid:230)lde var den ansl(cid:229)ede fortjeneste fra projekterne meget usikker eller lavere end den minimumsfor- tjeneste, som normalt er betingelsen for, at projektet finansieres af Kommissionen (3). 29. Kommissionen, Gr(cid:230)kenland og Bulgarien aftalte ved midten af 1997 en stłrre oml(cid:230)gning af det bulgarsk-gr(cid:230)ske program for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde, hvorefter midlerne blev kon- centreret om forbedring af hovedvejen og jernbanelinjen i trans- portkorridoren fra den gr(cid:230)ske gr(cid:230)nse i det sydvestlige hjłrne af Bulgarien til Dupnica, 130 km l(cid:230)ngere mod nord. Dupnica ligger ca. 30 km uden for det gr(cid:230)nseomr(cid:229)de, der er berettiget til at mod- tage stłtte over programmet. Arbejdet p(cid:229) disse projekter forven- tes fłrst p(cid:229)begyndt i 1999, fem (cid:229)r efter programmets start. 30. Omkostningerne ved jernbaneprojektet var af de bulgarske myndigheder blevet ansl(cid:229)et til 16 mio. ECU, og p(cid:229) grundlag heraf blev projektets interne rente i 1994 beregnet til kun 3,71 %. Pro- jektets budget er senere blevet forhłjet til 32,2 mio. ECU, hvorved den interne rente er blevet endnu lavere. Kommissionen er enedo- nor, selv om et s(cid:229) stort projekt nok burde have v(cid:230)ret Bevillinger til vej- og jernbaneprojekter i Balkan-regionen (1994-1998). Tabel 2 Samlede forpligtelser (mio. ECU) Forpligtelser i vej- og jern- banesektoren (mio. ECU) % af programmet tildelt vej-/ jernbanesektoren Program Albanien-Gr(cid:230)kenland Albanien-Italien Bulgarien-Gr(cid:230)kenland FYROM-Gr(cid:230)kenland 45 45 99,6 30 31,2 29,4 82,5 19,7 I alt 219,6 162,8 Kilde: Den Europ(cid:230)iske Revisionsret. Finansierede Kreta-korridorer VIII (Duerres-Burgas) VIII (Duerres-Burgas) IV (Berlin-Thessaloniki) X (Salzburg-Thessaloniki) 69 65 83 66 74 (1) S. 19 i det tjekkisk-łstrigske VFP for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde. (2) P(cid:229) den anden paneurop(cid:230)iske transportkonference p(cid:229) Kreta i 1994 blev der identificeret ti s(cid:229)danne korridorer gennem Central- og (cid:216)st- europa. (3) I meddelelse fra Kommissionen til R(cid:229)det og Europa-Parlamentet af 23. april 1997 (KOM(97) 172 endelig udg. ), »EU(cid:146)s transportnet for- bindes med dets nabolande«, er det fastsat, at »generelt skal fortjene- sten v(cid:230)re mindst 10 %« p(cid:229) łsteurop(cid:230)iske infrastrukturprojekter finan- sieret af Kommissionen. 21. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 48/7 samfinansieret med et internationalt finansieringsinstitut. Jernba- neprojektet er kun til begr(cid:230)nset gavn for befolkningerne i selve gr(cid:230)nseomr(cid:229)det (1). 31. Det vejprojekt (25 mio. ECU), der er iv(cid:230)rksat i den samme korridor, er ogs(cid:229) kun til begr(cid:230)nset gavn for befolkningerne i selve gr(cid:230)nseomr(cid:229)det, selv om vejnettet i det p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)de ikke er tilstr(cid:230)kkeligt udbygget (2). Faktisk omfatter rehabiliteringsfor- anstaltningerne ikke de fłrste 20 km af vejstr(cid:230)kningen fra gr(cid:230)n- sen, fordi der ikke er trafik nok. 32. I Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM) er programmet ogs(cid:229) blevet omlagt, s(cid:229) ca. 80 % af VFP-midlerne for 1996-1999 skal anvendes til forbedring af vejen fra Skopje til Thessaloniki. Den łkonomiske begrundelse for forbedringerne er ikke ret god. I 1998 anslog Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank den interne rente til 5-9 % afh(cid:230)ngigt af den politiske udvikling i For- bundsrepublikken Jugoslavien. Hovedstr(cid:230)kningen ligger mellem 48 km og 66 km fra gr(cid:230)nsen, hvad der formindsker den gr(cid:230)n- seoverskridende effekt. 33. Under de albansk-italienske og albansk-gr(cid:230)ske programmer for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde er ca. 70 % (64,6 mio. ECU) af midlerne for 1994-1998 afsat til rehabilitering af de stłrre hovedlandeveje, herunder tilkłrselsveje til havnene. Disse midler indg(cid:229)r sammen med midler fra det nationale Phare-program (18 mio. ECU) i en r(cid:230)kke donorers (cid:151) hvoraf Phare er den stłrste (cid:151) samlede indsats for at tilvejebringe midler til at redde landets vej- infrastruktur, der er ved at bryde sammen. Arbejdet kom imidler- tid fłrst i gang i 1998, og gennemfłrelsen er blevet alvorlig for- sinket. At disse midler og midler fra det nationale Phare-program anvendes til de samme projekter, viser, at projekterne ikke er spe- cielt gr(cid:230)nseoverskridende. Transportprojekter i de baltiske stater I de baltiske stater blev hovedparten af de midler, der var til- 34. delt transportsektoren, afsat til forbedring af havneinfrastrukturen (11,4 mio. ECU). I Letland skulle et VTS-kontrolt(cid:229)rn (skibstrafik- system) (1,5 mio. ECU) st(cid:229) f(cid:230)rdigt i starten af 1999. I Kommis- sionens udtalelse om Letlands ansłgning om medlemskab af Den Europ(cid:230)iske Union (3) understreges det, at sikkerheden i słtrans- portsektoren błr łges. Projektet er blevet alvorlig forsinket, fordi projektm(cid:229)lene er blevet (cid:230)ndret, fordi de lettiske myndigheder kun havde begr(cid:230)nset erfaring med at udarbejde et projektforslag og udbudsmateriale, og fordi Kommissionen var l(cid:230)nge om at udbe- tale forskuddet til kontrahenten. (1) Ca. halvdelen af kommunerne i de tilskudsberettigede omr(cid:229)der er ikke forbundet med det nationale jernbanenet, LACE-Phare Project, Issues Paper: Bulgaria-Greece, 1997. (2) 37 % af kommunerne i det gr(cid:230)nseomr(cid:229)de, der er berettiget til stłtte over programmet, har ingen hovedveje, LACE-Phare Project, Issues Paper: Bulgaria-Greece, 1997. (3) Bulletin for Den Europ(cid:230)iske Union, Supplement 10/97. I Litauen finansierer programmet forbedringer af f(cid:230)rgeter- 35. minalen i Litauens eneste havn, Klaipeda (5 mio. ECU). Efter bety- delige forsinkelser, navnlig fordi kontrahentens indsats var util- str(cid:230)kkelig, og fordi Kommissionen har v(cid:230)ret l(cid:230)nge om at betale, skulle dette projekt ogs(cid:229) v(cid:230)re f(cid:230)rdigt i starten af 1999. Projektet er łkonomisk velbegrundet, fordi der ventes en betydelig stigning i godstrafikken. Det bem(cid:230)rkes imidlertid, at der var iv(cid:230)rksat lig- nende projekter i Estland og Letland, som blev finansieret med l(cid:229)n ydet af internationale finansieringsinstitutter. Dermed s(cid:230)ttes der spłrgsm(cid:229)ltegn ved, om programmet błr anvendes til at yde stłtte til projekter af direkte kommerciel art (jf. punkt 65). Telekommunikationsprojekter 36. I Litauen og Albanien er programmet for gr(cid:230)nseoverskri- dende samarbejde blevet anvendt til finansiering af telekommu- nikationsprojekter. I Litauen er et fiberoptisk kabelnet i Klaipeda- regionen blevet finansieret (2,7 mio. ECU) som led i et stłrre nationalt projekt, der navnlig finansieres med et l(cid:229)n fra Den Euro- p(cid:230)iske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) (35 mio. USD). 60 % af projektet, der finansieres af Phare, ligger uden for de omr(cid:229)der, der er berettiget til at modtage stłtte over program- met. Den gr(cid:230)nseoverskridende effekt af projektet er faktisk af sekund(cid:230)r betydning. I Albanien er 1,7 mio. ECU blevet anvendt til samfinansiering af et 500 km langt undersłisk optisk kabel til telekommunikationsforbindelse med Gr(cid:230)kenland mod syd og med Kroatien mod nord. Det var ikke berettiget at finansiere for- bindelsen med Kroatien over programmet, fordi Albanien ikke har noget program for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde med fra Phare- Kroatien, og fordi Kroatien selv er suspenderet programmet. Miljł Miljłprojekter i (cid:216)stersłomr(cid:229)det 37. Miljłbeskyttelse er den sektor, der har f(cid:229)et tildelt flest midler i Estland og Letland, og miljłet indg(cid:229)r ogs(cid:229) som et v(cid:230)sentligt ele- ment i de polske og litauiske programmer for gr(cid:230)nseoverskri- dende samarbejde. Projekterne sigter navnlig mod rensning af (cid:216)stersłen, hvor de baltiske stater og Polen samt Rusland er de stłrste forurenere. 38. Det gr(cid:230)nseoverskridende element er hłjt prioriteret, men da der kun er stillet relativt f(cid:229) midler til r(cid:229)dighed i forhold til de store behov, der er p(cid:229) dette omr(cid:229)de, kan programmet kun forventes at f(cid:229) beskeden effekt (4). Desuden har forsinkelser i gennemfłrelsen, navnlig i de baltiske stater, yderligere reduceret effekten af pro- grammet i perioden 1994-1998. Disse forsinkelser kan is(cid:230)r til- skrives de lokale forvaltningers mangel p(cid:229) erfaring, og at (4) I Helsinki-kommissionens »Baltic Sea Joint Comprehensive Environ- mental Action Programme«, som omfatter perioden 1993-2012, ansl(cid:229)s de samlede udgifter til rensning af (cid:216)stersłen til 18 mia. ECU. C 48/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 2. 2000 Kommissionens tilsyn med programmerne var utilstr(cid:230)kkeligt, indtil den oprettede programgennemfłrelsesenheder i de baltiske stater ved udgangen af 1996. Indtil da p(cid:229)hvilede tilsynet med pro- jekterne Kommissionens centrale tjenestegrene i Bruxelles, men det er ikke dokumenteret, at ansatte i Kommissionen har besłgt projekterne. I Letland har programmet (1,9 mio. ECU) finansieret f(cid:230)rdig- 39. głrelsen af en rłrledning til transport af spildevand fra Jurmala til Riga, hvor det skal renses, s(cid:229) det opfylder EU-kravene og ikke ledes urenset ud i (cid:216)stersłen. Jurmala, en by med 60 000 indbyg- gere ved den baltiske kyst, tegner sig for ca. 3 % af Letlands spil- devand. Ca. 80 % af projektet var blevet gennemfłrt i perioden 1989-1993 for nationale midler, indtil det lettiske budget var opbrugt. Den del af projektet, der blev finansieret over program- met for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde, blev afsluttet i 1998, to (cid:229)r senere end planlagt, navnlig fordi den konsulent, der var ansvar- lig for at udarbejde udbudsmaterialet, ikke arbejdede effektivt, og fordi Kommissionen ikke havde udarbejdet retningslinjer for, hvor- dan de indsendte tilbud skulle evalueres, og det fłrste udbud der- for blev annulleret. 40. Programmet har ogs(cid:229) finansieret et projekt (1,8 mio. ECU) for indsamling af farligt affald i Letland. Dette projekt blev afslut- tet i slutningen af 1998, ogs(cid:229) to (cid:229)r senere end planlagt. I dette tilf(cid:230)lde skyldtes forsinkelsen navnlig, at den feasibilityundersł- gelse, konsulenten havde foretaget, ikke var god nok, og at kon- trakterne blev indg(cid:229)et for sent, fordi Kommissionen ikke havde udsendt retningslinjer. Projektet d(cid:230)kkede kun indsamling af 800 tons affald, for det var, hvad nationens samlede affaldsm(cid:230)ngde var vurderet til i den Phare-finansierede feasibilityundersłgelse. I 1998 blev den samlede affaldsm(cid:230)ngde revurderet til 2 000 tons. Desuden var der, da Rettens revision fandt sted (juni 1998), ikke blevet truffet foranstaltninger til forbr(cid:230)nding af affaldet efter ind- samlingen. 41. Et lignende projekt for h(cid:229)ndtering af farligt affald er under finansiering i Estland (2,4 mio. ECU), hvor der ikke fłr har eksi- steret et s(cid:229)dant system. Den fłrste fase, bygningen af to indsam- lingscentraler, skulle have v(cid:230)ret afsluttet i starten af 1999, to (cid:229)r senere end planlagt. Forsinkelsen skyldtes i vid udstr(cid:230)kning, at de lokale politikere blandede sig, at de lokale myndigheder manglede erfaring, og at Kommissionen ikke havde udsendt egnede ret- ningslinjer for gennemfłrelsen af programmet. Som i Letland var problemet med forbr(cid:230)nding af det indsamlede affald stadig ulłst. 42. I Litauen finansieres et projekt (1,2 mio. ECU) til forbedring af rensningsanl(cid:230)gget ved Palanga, et feriested ved kysten, hvor forureningen af det vand, der ledes ud i (cid:216)stersłen, er 5-7 gange hłjere end den gr(cid:230)nse, der er fastsat af Den Europ(cid:230)iske Union. Projektet er blevet tre (cid:229)r forsinket, fordi Kommissionen fłrst sent i forlłbet blev opm(cid:230)rksom p(cid:229), at de litauiske myndigheder alle- rede havde finansieret en del af det arbejde og det udstyr, der skulle finansieres over projektet for gr(cid:230)nseoverskridende samar- bejde, og der derfor m(cid:229)tte foretages en stłrre oml(cid:230)gning af denne del af projektet. 43. Siden 1995 har programmet finansieret ca. 40 miljłprojek- ter i Polen, men kun f(cid:229) af dem var afsluttet ved udgangen af 1998. Hovedparten af dem vedrłrer bygning eller udvidelse af rens- ningsanl(cid:230)g. 75 % af Polens 860 byer har et rensningsanl(cid:230)g, men 50 % af anl(cid:230)ggene har utilstr(cid:230)kkelig kapacitet (1). Skal spilde- vandsbehandlingen bringes op p(cid:229) Den Europ(cid:230)iske Unions stan- darder, vurderes det at ville koste i alt 10 300 mio. ECU, og det viser igen, at det er begr(cid:230)nset, hvor stor effekt programmet kan f(cid:229) (2). 44. Blandt de stłrste miljłprojekter i Polen var et rensningsan- l(cid:230)g i Gubin (3,3 mio. ECU) og et i Szczecin (3,5 mio. ECU). Pro- jektet i Gubin er et glimrende eksempel p(cid:229) gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde. Det nye anl(cid:230)g renser spildevandet fra b(cid:229)de Gubin og dens tyske tvillingby, Guben, p(cid:229) den anden side af floden Neisse (3), og det har reduceret b(cid:229)de projektinvesteringen og driftsomkost- ningerne v(cid:230)sentligt. Selv om projektet i sin helhed endnu ikke var afsluttet, blev selve rensningsanl(cid:230)gget (cid:229)bnet i maj 1998, og det har reduceret forureningen s(cid:229) meget, at EU-kravene nu overhol- des. Derimod var projektet i Szczecin endnu ikke kommet i gang, fordi byr(cid:229)det i Szczecin var meget l(cid:230)nge om at blive f(cid:230)rdig med at udforme projektet, selv om Kommissionen havde godkendt det i 1995 (samlede omkostninger: 29,2 mio. ECU). Miljłprojekter i Tjekkiet 45. I Tjekkiet er finansieringsbehovene i miljłsektoren ogs(cid:229) enorme, og det ansl(cid:229)s, at spildevandssektoren alene vil kr(cid:230)ve 1 400 mio. ECU (4). Midlerne fra programmet for gr(cid:230)nseoverskri- dende samarbejde anvendes navnlig i det sv(cid:230)rt forurenede nord- lige B(cid:246)hmen i omr(cid:229)det op til den tyske gr(cid:230)nse, som floden Elben lłber gennem. Som i de andre lande er nyttevirkningen blevet mindre, fordi gennemfłrelsen var forsinket, og kun fem projekter, alle stłttet over 1994-budgettet, var afsluttet ved udgangen af 1998. En af de vigtigste grunde til, at projekterne blev forsinket i Tjekkiet, var, at der blev vedtaget en ny lov om offentlige indkłb, hvilket fłrte til, at alle Phare-udbud blev blokeret i en 12-m(cid:229)neders periode indtil september 1997. 46. Programmet har finansieret en rłrledning (5,8 mio. ECU), hvorigennem spildevandet fra byen Usti nad Labem (180 000 ind- byggere) ledes til et nyanlagt tjekkisk-finansieret rensningsanl(cid:230)g i den n(cid:230)rliggende by Nestemice. Dette har nedbragt Ustis forure- ning af Elben betydeligt i 1998. P(cid:229) den anden side er den samlede forurening af Elben i omr(cid:229)det stort set u(cid:230)ndret, fordi floden (1) GD XI(cid:146)s rapport dateret juni 1997 om direktivet om tiln(cid:230)rmelsen af (2) miljłlovgivningen. »Compliance costing for approximation of EU environmental legisla- tion in the CEEC«, Endelig Rapport, tabel 4. 14. Maj 1997 (EDC, Irland). (3) Oprindelig Øn by, der blev delt ved anden verdenskrigs slutning. (4) Bulletin for Den Europ(cid:230)iske Union, Supplement 10/97. 21. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 48/9 forurenes st(cid:230)rkt hłjere oppe, navnlig af Prag. Et lignende projekt for byen Rumburk (14 000 indbyggere), som ogs(cid:229) omfatter den tyske by Seifhennersdorf, blev ogs(cid:229) afsluttet ved udgangen af 1997. I Nejdek blev en dampfłrende rłrledning, der var finansieret over programmet (6,6 mio. ECU), f(cid:230)rdig i december 1997. Den opvar- mes med varmen fra et lokalt industrianl(cid:230)g, s(cid:229) der har kunnet lukkes brunkulsfyrede varmev(cid:230)rker. Derved er den lokale luftfor- urening blevet reduceret betydeligt, men der forel(cid:229) ikke oplysnin- ger om, hvor stor den gr(cid:230)nseoverskridende effekt var. Miljłprojekter i Albanien, Bulgarien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM) 47. Albanien, Bulgarien og FYROM har store miljłproblemer, men alligevel er der blevet bevilget meget f(cid:229) midler til miljłpro- jekter, fordi transportsektoren er blevet prioriteret hłjere. Det stłrste miljłprojekt er et anl(cid:230)g til oparbejdning og deponering af radioaktivt affald ved kernekraftv(cid:230)rket Kozloduy i Bulgarien (3,7 mio. ECU). Dette projekt ligger ikke i det bulgarsk-gr(cid:230)ske gr(cid:230)n- seomr(cid:229)de, men ved Bulgariens nordlige gr(cid:230)nse mod Rum(cid:230)nien, et omr(cid:229)de, der ikke var berettiget til at modtage stłtte over pro- grammet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde i perioden 1994- 1998. Udvikling af łkonomiske og menneskelige ressourcer I hovedparten af landene, bortset fra is(cid:230)r Ungarn, Slovakiet 48. og Slovenien, har projekter for udvikling af łkonomiske og men- neskelige ressourcer kun f(cid:229)et tildelt relativt sm(cid:229) bevillinger sam- menlignet med transport- og miljłprojekter. Desuden blev hoved- parten af projekterne finansieret fra 1996 og frem og er derfor endnu ikke afsluttet. At der er afsat s(cid:229) f(cid:229) midler til denne sektor, skyldes til dels, at det er vanskeligt at finde frem til projekter, der kan f(cid:229) positiv effekt p(cid:229) begge sider af gr(cid:230)nsen. I nogle tilf(cid:230)lde konkurrerer omr(cid:229)derne p(cid:229) begge sider af gr(cid:230)nsen łkonomisk med hinanden, og det głr, at der er flere hensyn at tage, n(cid:229)r der finansieres s(cid:229)danne projekter. 49. Det stłrste projekt p(cid:229) dette omr(cid:229)de er oprettelsen af Col- legium Polonicum i Slubice ved den polske gr(cid:230)nse. Det udvikles af universiteterne i Frankfurt an der Oder og Poznan og finansie- res over programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde (16 mio. ECU) og med Interreg-midler (3,2 mio. ECU) samt med ca. 8,9 mio. ECU i polsk samfinansiering. M(cid:229)let for Collegium Polo- nicum er at fremme f(cid:230)lles undervisning og forskning i tyske, pol- ske og europ(cid:230)iske forhold (1). Ved udgangen af 1998 stod Phare- finansierede kollegier med v(cid:230)relser til 267 studerende f(cid:230)rdige (4 mio. ECU fra programmet for 1994). I Ungarn er der blevet anvendt betydelige ressourcer til 50. udvikling af et net af cykelstier, der skal forbindes med det store łstrigske net, og dermed fremme turismen. En gr(cid:230)nseoverskri- dende industripark var ogs(cid:229) under udvikling i Szentgotthard- Heiligenkreuz (4,3 mio. ECU). Disse projekter, der blev godkendt i 1995, var dog endnu ikke afsluttet. 51. I Slovakiet har et projekt om planl(cid:230)gning af en industripark i Jarovce-Kittsee (0,5 mio. ECU) kun haft meget begr(cid:230)nset effekt. Feasibilityundersłgelsen og projektforslaget, der oprindelig tog sigte p(cid:229) at skabe en industripark p(cid:229) begge sider af den slovakisk- łstrigske gr(cid:230)nse, har kun kunnet gennemfłres p(cid:229) den slovakiske side, fordi de to lande ikke samarbejdede. Fonde for mindre projekter 52. I de fleste lande, der er omfattet af programmet for gr(cid:230)nse- overskridende samarbejde, er der oprettet fonde for mindre pro- jekter med det form(cid:229)l at stłtte mindre og s(cid:229)kaldt »blłde« udvik- til gavn for de enkelte borgere i lingsaktiviteter, der er lokalsamfundet. 53. Siden 1996 er programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samar- bejde i (cid:216)stersłregionen is(cid:230)r blevet gennemfłrt i form af s(cid:229)danne projekter. Der er s(cid:229)ledes bevilget 12 mio. ECU til lokale udvik- lingsprojekter p(cid:229) indtil 100 000 ECU, som involverer mindst Øn lokal myndighed i de baltiske Phare-stater og mindst Øn lokal myndighed i EU. Forvaltningen af programmet er blevet overdra- get til en kontrahent (2). Men Kommissionens udarbejdelse af pro- grammet er blevet forsinket, s(cid:229) de fłrste projekter kom fłrst i gang ved midten af 1998. 54. Bortset fra i Albanien, Bulgarien og FYROM er der ogs(cid:229) oprettet fonde for mindre projekter i de łvrige lande, der er omfattet af programmet, dog for mindre belłb end i de baltiske stater (3). Disse projekter havde generelt en anden prioritering end de baltiske fonde for mindre projekter, og der blev lagt endnu mere v(cid:230)gt p(cid:229) kulturaktiviteter og aktiviteter, der involverede de enkelte borgere. De var meget popul(cid:230)re i gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne som et middel til gr(cid:230)nseoverskridende integration p(cid:229) gr(cid:230)srodsniveau. Projekterne er ogs(cid:229) blevet gennemfłrt relativt hurtigt, fordi de i hłjere grad, end det ellers er tilf(cid:230)ldet i forbindelse med program- met, udv(cid:230)lges og godkendes decentralt. I Polen og Tjekkiet er for- valtningen af fondene for mindre projekter med stor succes blevet lagt ud til euroregionerne, organisationer i gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne sammensat af repr(cid:230)sentanter for kommuner, distrikter, handels- kamre og lignende organer. (1) Studierne omfatter fagene jura, łkonomi, historie, filosofi og sprog. (2) De facto et kontor for teknisk bistand (BAT). (3) 2-3 % af hvert lands tildeling i henhold til programmet. C 48/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 2. 2000 Programmets effekt Programmets gr(cid:230)nseoverskridende effekt Betydningen for lokal- og regionaludviklingen 55. M(cid:229)let for projekterne er i henhold til forordningen om pro- grammet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde »at fremme sam- arbejdet. til gavn for de lokale befolkninger«, men i praksis er dette m(cid:229)l ikke n(cid:229)et lige godt overalt. I Ungarn og Slovenien var der lige fra starten et st(cid:230)rkt lokalt element i projekterne, og i Polen, Tjekkiet og Estland er udviklingen g(cid:229)et mere og mere i samme retning. P(cid:229) den anden side havde disse lande ikke egnede planer for regionaludvikling i de p(cid:229)g(cid:230)ldende gr(cid:230)nseomr(cid:229)der, s(cid:229) projekterne er i mange tilf(cid:230)lde blevet udvalgt p(cid:229) ad hoc-grundlag og ikke integreret i en samlet regional udviklingsstrategi. 56. I Bulgarien, FYROM og Albanien er der is(cid:230)r iv(cid:230)rksat store nationale infrastrukturprojekter, og det har reduceret program- mernes potentielle regionale udviklingseffekt v(cid:230)sentligt. 57. I de lande (1), der har involveret de lokale forvaltninger i planl(cid:230)gningen og gennemfłrelsen af projekterne, har en af de stłrste effekter af programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samar- bejde hidtil v(cid:230)ret, at disse forvaltninger har f(cid:229)et indblik i Den Europ(cid:230)iske Unions praksis og procedurer. Det kan betragtes som en god forberedelse til deres fremtidige forvaltning af EU(cid:146)s struk- turfonde. 58. Det s(cid:229)kaldte »Ecos-Ouverture«-program, som Kommissio- nen oprettede i 1991 til fremme af det interregionale samarbejde mellem lokale og regionale myndigheder i Central- og (cid:216)steuropa og i medlemsstaterne, og som finansieres over programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde (10 mio. ECU i perioden 1994- 96), har ogs(cid:229) v(cid:230)ret med til at give myndighederne i Phare-landene stłrre kapacitet p(cid:229) dette omr(cid:229)de. 60. Der kunne p(cid:229)vises en form for gr(cid:230)nseoverskridende effekt af langt hovedparten af projekterne, men den var ikke altid nem at m(cid:229)le. S(cid:229)ledes har for eksempel alle miljłprojekterne n(cid:230)sten pr. definition en vis gr(cid:230)nseoverskridende effekt. Men denne effekt var ikke lige stor i alle tilf(cid:230)lde, og Kommissionen kunne have angivet tydeligere, hvilke former for gr(cid:230)nseoverskridende effekt der skulle prioriteres hłjest, og hvor stor denne effekt skulle v(cid:230)re. 61. De baltiske staters samt de polsk-baltiske og albansk-italienske programmers gr(cid:230)nseoverskridende effekt er blevet mindre, fordi samarbejdet mellem de lokale myndigheder og beboere p(cid:229) begge sider af gr(cid:230)nsen vanskeliggłres af, at de p(cid:229)g(cid:230)ldende lande er adskilt af et hav. 62. Den potentielle gr(cid:230)nseoverskridende effekt af program- merne er blevet reduceret, fordi der ikke var udarbejdet integre- rede udviklingsplaner, som d(cid:230)kkede begge sider af gr(cid:230)nsen. Des- uden er der i de fleste tilf(cid:230)lde s(cid:229) store forskelle p(cid:229) det łkonomiske udviklingsniveau i gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne inden for og uden for EU(cid:146)s ydre gr(cid:230)nser, at det er umuligt at opstille f(cid:230)lles strategier. samarbejde mellem Phare-landene 63. En v(cid:230)sentlig effekt af programmet har v(cid:230)ret det styrkede institutionelle og EU-medlemsstaterne. Det skyldes fłrst og fremmest, at der er oprettet f(cid:230)lles planl(cid:230)gnings- og tilsynsudvalg i overensstemmelse med forordningen for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde. De f(cid:230)l- les planl(cid:230)gnings- og tilsynsudvalg, som har til opgave at udv(cid:230)lge projekterne og fłre tilsyn med gennemfłrelsen af dem, er sam- mensat af repr(cid:230)sentanter for den p(cid:229)g(cid:230)ldende EU-medlemsstat og det tilstłdende Phare-land. Der er generelt udviklet t(cid:230)ttere kon- takt p(cid:229) lavere niveau gennem de arbejdsgrupper og gr(cid:230)nseover- skridende organer, der under de f(cid:230)lles planl(cid:230)gnings- og tilsyns- udvalg er blevet oprettet for at finde frem til projekter for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde og gennemfłre dem. Hovedpar- ten af modtagerne bekr(cid:230)ftede, at projekterne havde skabt nye kontakter og/eller styrket eksisterende kontakter med modparter p(cid:229) den anden side af gr(cid:230)nsen. 59. For mange af landenes vedkommende er den del, der gr(cid:230)n- ser op til Den Europ(cid:230)iske Union, efter national m(cid:229)lestok langtfra underudviklet, men et af landets mest velst(cid:229)ende omr(cid:229)der. I de fleste tilf(cid:230)lde var de gr(cid:230)nseomr(cid:229)der, der fik tilskud over program- met for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde, meget rigere end Phare- landenes łvrige gr(cid:230)nseomr(cid:229)der. S(cid:229)dan forholder det sig navnlig i Ungarn, hvor to af de tre tilskudsberettigede regioner er landets mest velst(cid:229)ende, og (cid:151) knap s(cid:229) udpr(cid:230)get (cid:151) i Polen og Slovakiet. Helt modsat forholder det sig i medlemsstaterne, hvor de gr(cid:230)n- seomr(cid:229)der, der stłder op til Phare-landene, generelt er nogle af landets fattigste regioner. Programmet har en positiv effekt p(cid:229) de tilskudsberettigede gr(cid:230)nseomr(cid:229)der, men det er ikke oprettet med henblik p(cid:229) at bidrage til at afhj(cid:230)lpe regionale sk(cid:230)vheder inden for Phare-landene. Dette problem błr lłses med s(cid:230)rlige regionalpo- litiske instrumenter. (1) Estland, Letland, Tjekkiet, Ungarn, Polen og Slovenien. Samfinansiering 64. Et andet positivt tr(cid:230)k ved programmet for gr(cid:230)nseoverskri- dende samarbejde har v(cid:230)ret, at projekterne i hovedparten af Phare-landene er blevet samfinansieret over de nationale budget- ter, og det er fłrste gang, at Phare-programmer systematisk er ble- vet samfinansieret. Dette er et vigtigt skridt hen imod de bestem- melser for samfinansiering, der g(cid:230)lder for EU(cid:146)s strukturfonde. I artikel 4, stk. 3, i forordningen om programmet for gr(cid:230)nseover- skridende samarbejde tilskyndes der til s(cid:229)dan samfinansiering, og Kommissionen har słgt at insistere p(cid:229), at mindst 25 % af projekt- prisen samfinansieres. Kun Albanien, Bulgarien og FYROM opfyldte ikke dette krav. I Albanien var der risiko for, at vejpro- grammet ikke kunne gennemfłres, fordi der p(cid:229) det albanske bud- get ikke var afsat midler nok til at kunne finansiere den nłdven- dige ekspropriering. 21. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 48/11 I forordningens artikel 6, stk. 1, er det fastsat, at »s(cid:229)fremt 65. F(cid:230)llesskabets tilskud bidrager til finansiering af indt(cid:230)gtsskabende aktiviteter, fasts(cid:230)tter Kommissionen, i samr(cid:229)d med de kompe- tente myndigheder, reglerne for denne finansiering, som eventuelt kan omfatte samfinansiering via projektets indt(cid:230)gter eller tilba- gebetaling af de oprindelige tilskud«. Mange af projekterne er fak- tisk indt(cid:230)gtsskabende, men Kommissionen har ikke truffet for- anstaltninger til at gennemfłre denne artikel, som man simpelthen har set bort fra. 70. Princippet om territorialhłjhed har desuden v(cid:230)ret en hin- dring for, at Interreg-midler har kunnet anvendes til samfinansie- ring af projekter for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde i Phare- landene, og at Interreg-programmer i medlemsstaterne har kunnet samfinansieres med midler fra programmet for gr(cid:230)nseoverskri- dende samarbejde, selv om en af hoved(cid:229)rsagerne til, at program- met blev oprettet, var, at der skulle tilvejebringes s(cid:229)dan samfinan- siering. FAKTORER MED INDVIRKNING P¯ EFFEKTEN AF PROGRAM- MET FOR GR˘NSEOVERSKRIDENDE SAMARBEJDE 66. Fem (cid:229)r efter, at programmet blev iv(cid:230)rksat, og efter at der er indg(cid:229)et forpligtelser for 820 mio. ECU, er den generelle effekt af det beskeden, navnlig p(cid:229) projektplan. I det fłlgende głres der rede for de v(cid:230)sentligste (cid:229)rsager hertil. I programmets to fłrste (cid:229)r har Kommissionen ved fordelin- 71. gen af midlerne til programmet p(cid:229) de enkelte Phare-lande ikke taget hensyn nok til, at de forskellige lande ikke har samme absorptionskapacitet, og at der er store forskelle p(cid:229) b(cid:229)de de lokale myndigheders kapacitet til at forvalte programmet og de eksiste- rende strukturer for samarbejde mellem Phare-landene og de til- stłdende EU-medlemsstater. Sammenlignet med de nationale Phare-programmer er der i flere lande blevet tildelt uforholds- m(cid:230)ssigt mange midler til det gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde, navnlig i Tjekkiet, hvor tildelingerne p(cid:229) dette omr(cid:229)de udgłr 43 % af landets samlede Phare-tildeling i 1995-1999. Iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af programmet 67. I juni 1993 blev Europa-Parlamentet, Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d og Europa-Kommissionen enige om at oprette et program for gr(cid:230)n- seoverskridende samarbejde. Parlamentet insisterede p(cid:229), at der blev afsat 150 mio. ECU til budgettet for 1994, selv om Kommis- sionen słgte at begr(cid:230)nse budgettet til 20 mio. ECU (1). Denne for- hłjelse blev vedtaget, uden at man i tilstr(cid:230)kkelig grad havde over- vejet, om Phare-landene reelt havde kapacitet til at absorbere s(cid:229) stort et belłb. 72. Bulgariens kapacitet til at absorbere projekter med reel effekt p(cid:229) gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne har v(cid:230)ret st(cid:230)rkt begr(cid:230)nset, alligevel har Kommissionen słgt at opretholde den tildeling, der var fastsat i de fler(cid:229)rige vejledende programmer. Under det bulgarsk-gr(cid:230)ske program for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde var der ikke ind- g(cid:229)et forpligtelser i 1996 og 1997, men i 1998 blev der indg(cid:229)et forpligtelser for 51 mio. ECU til aktioner, som ikke har m(cid:230)rkbar gr(cid:230)nseoverskridende effekt i de stłtteberettigede omr(cid:229)der. 68. Europa-Parlamentet mente, at programmet for gr(cid:230)nseover- skridende samarbejde kunne gennemfłres efter de samme bestem- melser som dem, der g(cid:230)lder for Interreg-programmet. Forordnin- gen for programmet słgtes tiln(cid:230)rmet Interreg-forordningen mest muligt, men procedurerne kunne ikke harmoniseres, fordi det ville v(cid:230)re i strid med finansforordningen, da Phare-landene er omfattet af bestemmelserne i finansforordningens afsnit IX, hvori der er fastsat s(cid:230)rlige bestemmelser for afholdelse af f(cid:230)llesskabs- udgifter til udv(cid:230)lgelse og gennemfłrelse af programmer uden for Den Europ(cid:230)iske Union. Dette har v(cid:230)ret en alvorlig hindring for iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af projekter, der var f(cid:230)lles for programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde og Interreg. Interreg-programmet er s(cid:229)ledes af Kommissionen godkendt 69. for en fem(cid:229)rs periode (1995-1999), og udv(cid:230)lgelsen af projekterne og tilsynet med gennemfłrelsen af dem er lagt ud til medlems- staterne. Men programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde kan kun gennemfłres via (cid:229)rlige forpligtelser, og det er Kommis- sionen, der skal udv(cid:230)lge projekterne og fłre tilsyn med gennem- fłrelsen af dem. (1) ˘ndringsskrivelse nr. 1 til forelłbigt budgetforslag for 1994, SEK(93) 1588 endelig udg. af 8. oktober 1993. 73. Selv om Kommissionen har indg(cid:229)et forpligtelser for det sam- lede budget for programmet hvert (cid:229)r bortset fra 1997, har udnyt- telsesgraden for betalingsbevillingerne hele tiden v(cid:230)ret lav, som det vises i tabel 3. Den lave gennemfłrelsesgrad skyldes i nogen grad, at det disponible budget var stort sammenlignet med de relativt f(cid:229) egentlige gr(cid:230)nseoverskridende projekter, der var parate til at blive gennemfłrt, og er en direkte konsekvens af Kommis- sionens strategi, der g(cid:229)r ud p(cid:229) at indg(cid:229) forpligtelser for de samlede disponible bevillinger, lige meget hvordan forholdene er. 74. Kommissionen gjorde udstrakt brug af en konsulentvirksom- hed til at udarbejde fler(cid:229)rige vejledende programmer for gennem- fłrelsen af programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde, selv om programmeringen normalt burde have v(cid:230)ret udfłrt direkte af Kommissionens tjenestegrene sammen med myndighederne i Phare-landene. De regionale og lokale myndigheder blev ikke r(cid:229)d- spurgt nok i forbindelse med forberedelsen af programmerne. C 48/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 2. 2000 Udnyttelsen af bevillingerne til gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde (1994-1998) Tabel 3 ¯r Forpligtelses- bevillinger (mio. ECU) Indg(cid:229)ede forpligtelser (mio. ECU) Udnyttelsesgrad (%) Betalings- bevillinger (mio. ECU) Afholdte betalinger (mio. ECU) Udnyttelsesgrad (%) 1994 1995 1996 1997 1998 150,0 169,0 180,0 279,9 180,0 I alt 958,9 Kilde: Den Europ(cid:230)iske Revisionsret. 150,0 169,0 180,0 141,0 180,0 820,0 100 100 100 50 100 86 100,0 95,2 161,0 179,9 185,0 721,1 26,5 35,2 71,3 109,7 168,5 411,2 27 37 44 61 91 57 75. Kommissionen havde ikke defineret procedurerne for gen- nemfłrelse af programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde pr(cid:230)cist nok p(cid:229) fłlgende omr(cid:229)der: overskridende samarbejde, og det burde have medfłrt, at Kom- missionens delegationer tilsvarende var blevet mere involveret. a) Kommissionens hovedretningslinjer for programmet omfat- ter stort set kun programmeringen af bistanden og foreligger kun som udkast, s(cid:229) det er ikke klart, i hvilken udstr(cid:230)kning dokumentet skal anvendes (1). b) Da programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde blev iv(cid:230)rksat, blev hovedparten af det overordnede Phare-program gennemfłrt via tjenesteydelseskontrakter, mens programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde hovedsagelig gennemfł- res via bygge- og anl(cid:230)gskontrakter. Alligevel blev der fłrst udarbejdet retningslinjer for indg(cid:229)else af bygge- og anl(cid:230)gs- kontrakter i januar 1998 (2). c) Selv om fondene for mindre projekter havde spillet en vigtig rolle for programmet siden 1995, hvor disse instrumenter for fłrste gang fik tildelt midler, blev der fłrst udsendt retnings- linjer p(cid:229) dette omr(cid:229)de i april 1997. Kommissionens forvaltning 77. I de baltiske stater og Slovenien blev programmet for gr(cid:230)n- seoverskridende samarbejde gennemfłrt efter Kommissionens centraliserede procedurer, og alle kontrakter skulle godkendes og underskrives i Kommissionen i Bruxelles. I andre lande, hvor det decentraliserede system til forvaltning af Phare (DIS) var indfłrt, skulle alle kontrakter p(cid:229) over 500 000 ECU p(cid:229)tegnes i Kommis- sionen i Bruxelles, n(cid:229)r de var undertegnet af stłttemodtagerne. Desuden skulle ikke kun delegationerne, men ogs(cid:229) to forskellige tjenestegrene under GD I/A godkende alle arbejdsprogrammerne, som er grundlaget for, at der overfłres midler fra Kommissionen til modtagerlandene. I forbindelse med de polske programmer for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde tog det i gennemsnit 80 dage for Kommissionen at p(cid:229)tegne kontrakterne og 73 dage at god- kende arbejdsprogrammerne. 78. Selv om der l(cid:230)gges meget stor v(cid:230)gt p(cid:229) projekter for investe- ring i infrastruktur, havde Kommissionen ikke ansat faguddan- nede ingeniłrer nok i delegationerne. S(cid:229)ledes var der ingen kva- lificerede udstationerede i delegationerne i Polen og Albanien. ingeniłrer blandt de ansatte I henhold til finansforordningen har Kommissionen generelt 76. det overordnede ansvar for bistand til tredjelande (jf. punkt 68-69), men procedurerne for gennemfłrelsen af programmet for gr(cid:230)n- seoverskridende samarbejde har v(cid:230)ret unłdvendig tunge, og dele- geringen af forvaltningen til Kommissionens delegationer i Phare- landene kom fłrst i gang i 1998. P(cid:229) trods af dette har de fleste modtagerlande i overensstemmelse med m(cid:229)lene for programmet gennemfłrt det mere decentralt end de nationale Phare- programmer. De lokale og regionale myndigheder har s(cid:229)ledes i hłjere grad medvirket til at gennemfłre programmet for gr(cid:230)nse- (1) Phare-Interreg Cross-border Cooperation: Proposed guidelines for Multi-annual Programming (august 1994). (2) Phare Decentralised Implementation System Manual, Volume 1. Gennemfłrelsen i modtagerlandene 79. En r(cid:230)kke problemer vedrłrende programmets gennemfł- relse i modtagerlandene har ogs(cid:229) mindsket effekten af program- met for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde. For det fłrste har pro- grammet, fordi det d(cid:230)kker flere sektorer og forvaltes decentralt, givet modtagerlandene langt flere koordineringsproblemer end andre Phare-programmer. 80. Under det decentraliserede system varetages tilsynet med programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde af programfor- valtningsenheder. Man kunne m(cid:229)ske have forventet, at de enheder for forvaltning af regionaludviklingsprogrammer, der allerede var oprettet til at fłre tilsyn med de nationale Phare-midler, ogs(cid:229) skulle 21. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 48/13 fłre tilsyn med programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde, men der blev oprettet nye programforvaltningsenheder specifikt med henblik p(cid:229) dette program. I Bulgarien og Tjekkiet begyndte programforvaltningsenhederne fłrst at blive operationelle i 1998, selv om der var brugt henholdsvis 1,1 mio. ECU og 1,5 mio. ECU p(cid:229) at oprette dem. Alle programforvaltningsenhederne var place- ret i hovedst(cid:230)derne, selv om projekterne l(cid:229) i gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne. Dette har i mange tilf(cid:230)lde gjort programforvaltningen mindre produktiv og mindre effektiv. 81. Regeringerne i Phare-landenes indflydelse p(cid:229) programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde varierede, men var i alle til- f(cid:230)lde v(cid:230)sentlig, navnlig i projektudv(cid:230)lgelsesfasen. Fłrst nu, hvor de fleste Phare-lande er begyndt at iv(cid:230)rks(cid:230)tte reformer med det m(cid:229)l at decentralisere forvaltningen, er denne indflydelse ved at blive mindre, og den har betydet, at programmet har haft mindre institutionel effekt over for de lokale myndigheder, end det ellers kunne have haft. 82. De lokale og regionale myndigheders aktive deltagelse i for- valtningen af programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde har uundg(cid:229)eligt medvirket til at forsinke gennemfłrelsen af pro- jekterne og har dermed reduceret deres effekt, fordi hovedparten af disse organer ikke havde den fornłdne erfaring p(cid:229) dette omr(cid:229)de. For at afhj(cid:230)lpe denne mangel burde man have stłttet program- gennemfłrelsen p(cid:229) projektplan og ydet teknisk bistand direkte til de lokale og regionale myndigheder og ikke kun til programfor- valtningsenhederne i hovedst(cid:230)derne. 83. I Bulgarien og Albanien blev programmet for gr(cid:230)nseover- skridende samarbejde afbrudt i lange perioder som fłlge af de łkonomiske og politiske kriser i henholdsvis 1996 og 1997. Projektforvaltning Planl(cid:230)gning 84. Budgetbevillingerne til programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde er et(cid:229)rige, og det har h(cid:230)mmet gennemfłrelsen af pro- grammet. Projekterne har s(cid:229)ledes i mange tilf(cid:230)lde m(cid:229)ttet opdeles i et(cid:229)rige faser med det resultat, at der ingen garanti var for, at de fłlgende faser ville blive finansieret, og at der m(cid:229)tte indhentes nye tilbud. Til forskel fra Interreg tildeles midlerne desuden kun natio- nalt og ikke regionalt, hvad der hindrer regional planl(cid:230)gning og koordinering med Interreg. 85. Kommissionen indg(cid:229)r typisk de (cid:229)rlige forpligtelser hen imod regnskabs(cid:229)rets udgang. Dette sker, selv om de f(cid:230)lles planl(cid:230)gnings- og tilsynsudvalg under nogle programmer, navnlig de polsk-tyske, generelt godkender projekterne fłrst p(cid:229) (cid:229)ret. Polen og Tjekkiet fłrst gennemsnitligt 20 henholdsvis 26 m(cid:229)ne- der efter undertegnelsen af finansieringsaftalen. I nogle tilf(cid:230)lde, navnlig i forbindelse med de store vejbygningsprojekter i Alba- nien, var der ikke engang gennemfłrt feasibilityundersłgelser, da projektet blev godkendt. 87. Programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde har is(cid:230)r finansieret infrastrukturprojekter, men i de allerfleste tilf(cid:230)lde har Kommissionen ikke słgt at f(cid:229) s(cid:229)danne projekter samfinansieret med internationale finansieringsinstitutter, selv om Det Europ(cid:230)i- ske R(cid:229)d i Kłbenhavn i 1993 gav grłnt lys for, at Phare kunne anvendes til samfinansiering af infrastrukturprojekter. Tilsyn og evaluering 88. De f(cid:230)lles planl(cid:230)gnings- og tilsynsudvalg har spillet en vigtig rolle ved projektudv(cid:230)lgelsen, men generelt kun en mindre rolle ved tilsynet med projektgennemfłrelsen, idet de sj(cid:230)ldent har truf- fet korrigerende foranstaltninger, s(cid:229) det sikredes, at program- merne opfyldte m(cid:229)lene. 89. Kommissionen anvender formelt metoden med logiske ram- mer (1) til tilsyn med og evaluering af projekter, men de indika- torer, der anvendes til m(cid:229)ling af projektgennemfłrelsen, er kun sj(cid:230)ldent pr(cid:230)cise, og det er aldrig defineret, hvem der har ansvaret for at indsamle oplysninger om tilsynet. 90. De (cid:229)rlige tilsyns- og evalueringsrapporter, som konsulenter udarbejder for Kommissionen for alle Phare-programmerne inklu- sive programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde, er nyttige, men de fokuserer mere p(cid:229) output end p(cid:229) effekt. Kommissionen har ikke indfłrt noget system til vurdering af effekten af afslut- tede projekter, og i den samlede evaluering af programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde fra november 1998 er dette spłrgsm(cid:229)l ikke behandlet grundigt nok (jf. punkt 7). Kommissio- nen har ikke hvert (cid:229)r udarbejdet en rapport om gennemfłrelsen af programmet, som den skulle i henhold til forordningens artikel 11. Nye Phare-procedurer I 1998 tog Kommissionen adskillige initiativer, som indvirker 91. p(cid:229) programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde under Phare. Retningslinjerne for den nye strategi, der d(cid:230)kker Phare- programmet som helhed (2), indeholdt et krav om, at Phare- projekter skulle have en minimumsstłrrelse p(cid:229) 2 mio. ECU. En s(cid:229)dan strategi passer udm(cid:230)rket til nationale Phare-projekter, men harmonerer ikke s(cid:230)rlig godt med m(cid:229)let for programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde, som er at stłtte relativt sm(cid:229) lokale projekter forvaltet af lokale og regionale myndigheder. 86. I de fleste tilf(cid:230)lde begynder projektgennemfłrelsen fłrst fra Øt til to (cid:229)r efter, at projektet er godkendt, fordi modtagerne ikke har udarbejdet udbudsmaterialet, n(cid:229)r godkendelsen gives. For eksempel begyndte gennemfłrelsen af infrastrukturprojekterne i (1) Et projektforvaltningsredskab, der skal głre det muligt at integrere planl(cid:230)gning, tilsyn og evaluering. (2) Kommissionens afgłrelse om retningslinjer for Phare-programmets gennemfłrelse i ansłgerlandene 1998-1999, SEK(1998) 1012 endelig udg. , Bruxelles, 15. juni 1998. C 48/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 2. 2000 Indtil en tredjedel af det samlede budget for programmet for 92. 1999 skal for fłrste gang tildeles gr(cid:230)nseoverskridende samar- bejde mellem Phare-lande. Dette skridt er taget i erkendelse af, hvor v(cid:230)sentligt det er at tildele midler til de relativt fattigere gr(cid:230)n- seomr(cid:229)der, der ikke stłder op til Den Europ(cid:230)iske Union (jf. punkt 59). Der er behov for flere undersłgelser, fłr der kan rettes op p(cid:229) de regionale sk(cid:230)vheder i de enkelte Phare-lande, og fłr det kan afgłres, om andre instrumenter er nłdvendige. 93. En ny forordning om programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde blev vedtaget ved udgangen af 1998 (1). Den skulle głre det nemmere at programmere projekter for gr(cid:230)nseoverskri- dende samarbejde, der gennemfłres i kombination med Interreg, men kan ikke lłse det stłrste problem, som er, at gennemfłrel- sesprocedurerne er forskellige. Eftersom der i perioden 1995-1999 er iv(cid:230)rksat fler(cid:229)rige vejledende programmer, ville det have v(cid:230)ret bedre fłrst at indfłre s(cid:229) v(cid:230)sentlige (cid:230)ndringer som b(cid:229)de den nye forordning og bevillingerne til gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde mellem Phare-landene indbyrdes efter 1999, s(cid:229) man undgik en afbrydelse af de igangv(cid:230)rende programmer. KONKLUSION 94. Retten mener, at Phare-programmet for gr(cid:230)nseoverskri- dende samarbejde allerede i de fłrste fem (cid:229)r har haft en positiv effekt p(cid:229) institutionelt plan, som skyldes det samarbejde, der er udviklet inden for rammerne af de f(cid:230)lles planl(cid:230)gnings- og tilsyns- udvalg og det bredere samarbejde mellem regionale og lokale myndigheder, der er opst(cid:229)et i forbindelse med planl(cid:230)gningen og gennemfłrelsen af projekterne. I perioden 1994-1998 har effek- ten af selve projekterne dog v(cid:230)ret mindre tilfredsstillende. 95. De v(cid:230)sentligste positive aspekter ved programmet er fłl- gende: d) De oprettede fonde for mindre projekter har v(cid:230)ret vellykkede nyskabelser til stłtte for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde p(cid:229) gr(cid:230)srodsniveau. Men i Albanien, Bulgarien og FYROM blev programmet gennem- fłrt, uden at de lokale og regionale myndigheder blev inddraget i n(cid:230)vnev(cid:230)rdig grad, kravet om national samfinansiering blev ikke opfyldt, og der blev n(cid:230)sten ikke oprettet fonde for mindre pro- jekter. 96. P(cid:229) den anden side har programmet v(cid:230)ret h(cid:230)mmet af fłl- gende vanskeligheder: a) Gennemfłrelsen er blevet forsinket, s(cid:229) programmet hidtil kun har haft beskeden effekt p(cid:229) projektplan. Hoved(cid:229)rsagerne her- til er: i) det alt for store budget, Europa-Parlamentet oprindelig bevilgede programmet, og Kommissionens strategi med at słge at indg(cid:229) forpligtelser for alle disponible bevillinger ii) den begr(cid:230)nsede erfaring i modtagerlandenes forvaltnin- ger, som Kommissionen ikke kompenserede for ved at udsende tilstr(cid:230)kkelige retningslinjer for gennemfłrelsen af programmet, navnlig for indg(cid:229)else af bygge- og anl(cid:230)gs- kontrakter. b) Nogle af projekterne har kun begr(cid:230)nset gr(cid:230)nseoverskridende effekt. c) Nogle af projekterne tilgodeser nationale prioriteter og er ikke specielt til gavn for lokalbefolkningen i gr(cid:230)nseomr(cid:229)det. d) Der er kun gennemfłrt f(cid:229) f(cid:230)lles projekter med Interreg, til dels fordi gennemfłrelsesprocedurerne for de to programmer ikke er kompatible. a) Programmet har bidraget til at styrke samarbejdet mellem Phare-landene og de tilstłdende EU-medlemsstater p(cid:229) natio- nalt og (cid:151) generelt (cid:151) regionalt og lokalt plan. e) Medlemsstaterne og Phare-landene udarbejdede ikke ved pro- grammets start f(cid:230)lles planer, der d(cid:230)kkede begge sider af gr(cid:230)nsen. b) I hovedparten af landene har de regionale og lokale myndig- heder i stigende grad deltaget i planl(cid:230)gningen og gennemfł- relsen af programmet. Dette er med til at forberede dem til senere at forvalte EU(cid:146)s strukturfonde. c) De fleste lande har tilvejebragt mindst det minimumsbidrag til samfinansiering p(cid:229) 25 %, som er fastsat i programmet. (1) Kommissionens forordning (EF) nr. 2760/98 af 18. december 1998 om gennemfłrelse af et program for gr(cid:230)nseoverskridende samar- bejde inden for rammerne af Phare-programmet, EFT L 345 af 19. 12. 1998, s. 49. f) Programmet er ikke med til lłse problemet med regionale sk(cid:230)vheder i Phare-landene, eftersom de regioner, program- met stłtter, i forvejen generelt er de mest udviklede i de p(cid:229)g(cid:230)ldende lande. I fremtiden vil indtil en tredjedel af pro- grammet blive tildelt andre gr(cid:230)nseomr(cid:229)der, hvilket skulle bidrage til at reducere s(cid:229)danne sk(cid:230)vheder, men der vil stadig v(cid:230)re behov for s(cid:230)rlige regionalpolitiske instrumenter. g) B(cid:229)de modtagerlandenes og Kommissionens programforvalt- ningsprocedurer har v(cid:230)ret for centraliserede. h) I de nye Phare-retningslinjer tages der ikke tilstr(cid:230)kkeligt hen- syn til programmets s(cid:230)rlige karakteristika. 21. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 48/15 97. Generelt er det Rettens opfattelse, at programmet for gr(cid:230)n- seoverskridende samarbejde kan blive en effektiv del af Den Euro- p(cid:230)iske Unions stłtte til Central- og (cid:216)steuropa, hvis Kommissio- nen tager skridt til at afhj(cid:230)lpe ovenn(cid:230)vnte mangler. Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg den 11. november 1999. P(cid:229) Revisionsrettens vegne Jan O. KARLSSON Formand C 48/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 2. 2000 GENNEMF(cid:216)RELSEN AF PROGRAMMET FOR GR˘NSEOVERSKRIDENDE SAMARBEJDE FORDELT P¯ LANDE OG INTERVENTIONSOMR¯DER (1994-1998) BILAG I PROGRAM Albanien-Gr(cid:230)kenland Albanien-Italien Bulgarien-Gr(cid:230)kenland Tjekkiet-(cid:216)strig Tjekkiet-Tyskland Estland-(cid:216)stersłen FYROM-Gr(cid:230)kenland Ungarn-(cid:216)strig Letland-(cid:216)stersłen Litauen-(cid:216)stersłen Polen-(cid:216)stersłen Polen-Tyskland Slovakiet-(cid:216)strig Slovenien-(cid:216)strig Slovenien-Italien Internationalt/Flere Lande Kilde: DesirØe pr. 31. 12. 1998. , t r o p s n a r T - m o k e l e t n o i t a k i n u m 36,35 8,74 3,12 35,40 16,83 1,55 91,19 11,44 2,29 4,35 1,70 0,00 28,30 20,09 11,18 3,01 1,26 0,52 24,20 13,86 2,82 12,71 3,53 1,99 6,41 1,82 1,81 12,23 10,52 8,70 1,42 1,02 0,71 Indg(cid:229)ede forpligtelser Indg(cid:229)ede kontrakter Udbetalt Indg(cid:229)ede forpligtelser Indg(cid:229)ede kontrakter Udbetalt Indg(cid:229)ede forpligtelser Indg(cid:229)ede kontrakter Udbetalt Indg(cid:229)ede forpligtelser Indg(cid:229)ede kontrakter Udbetalt Indg(cid:229)ede forpligtelser Indg(cid:229)ede kontrakter Udbetalt Indg(cid:229)ede forpligtelser Indg(cid:229)ede kontrakter Udbetalt Indg(cid:229)ede forpligtelser Indg(cid:229)ede kontrakter Udbetalt Indg(cid:229)ede forpligtelser Indg(cid:229)ede kontrakter Udbetalt Indg(cid:229)ede forpligtelser Indg(cid:229)ede kontrakter Udbetalt Indg(cid:229)ede forpligtelser Indg(cid:229)ede kontrakter Udbetalt Indg(cid:229)ede forpligtelser Indg(cid:229)ede kontrakter Udbetalt Indg(cid:229)ede forpligtelser Indg(cid:229)ede kontrakter Udbetalt 140,16 98,94 74,21 Indg(cid:229)ede forpligtelser Indg(cid:229)ede kontrakter Udbetalt Indg(cid:229)ede forpligtelser Indg(cid:229)ede kontrakter Udbetalt Indg(cid:229)ede forpligtelser Indg(cid:229)ede kontrakter Udbetalt Indg(cid:229)ede forpligtelser Indg(cid:229)ede kontrakter Udbetalt 0,91 0,40 0,09 1,32 0,50 0,00 2,83 2,23 0,88 0,00 0,00 0,00 , e s l e t t y k s e b ł j l i M r a e l k u n , i g r e n e d e h r e k k i s 5,45 0,00 0,00 5,75 0,00 0,00 5,65 5,62 3,51 10,10 3,16 1,39 50,32 24,54 21,42 7,25 2,82 2,17 1,60 0,00 0,00 4,32 0,60 0,50 8,64 4,16 3,45 8,81 1,36 0,05 13,84 5,37 4,37 61,12 25,96 14,94 2,99 1,74 0,96 2,34 0,40 0,31 3,22 2,30 1,32 2,70 2,47 2,23 - s e r e g i l e k s e n n e m g o e k s i m o n o k ł f a g n i l k i v d U r e c r u o s 0,30 0,00 0,00 0,15 0,05 0,03 0,00 0,00 0,00 4,76 0,12 0,08 15,50 3,71 1,29 5,46 4,19 2,11 2,40 1,00 0,11 12,74 1,95 1,38 0,66 0,10 0,04 1,13 0,04 0,00 2,83 2,76 2,74 31,56 17,91 7,37 4,28 1,02 0,40 7,27 1,88 1,63 2,14 1,23 0,57 28,74 3,07 1,35 Forpligtelser i alt 400,79 194,09 119,91 Kontrakter i alt 192,88 Udbetalt i alt 109,86 80,49 56,63 39,03 19,08 e r d n m i r o f e d n o F r e t k e j o r p 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,00 1,00 0,48 4,17 2,17 0,97 0,00 0,00 0,00 0,50 0,00 0,00 0,95 0,46 0,32 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,18 0,18 0,16 7,15 5,07 2,35 0,22 0,22 0,01 0,13 0,13 0,04 0,14 0,00 0,00 19,75 19,37 6,17 35,17 28,59 10,50 SEKTOR t e d n A 1,00 0,65 0,00 1,90 1,11 0,00 0,00 0,00 0,00 4,31 2,08 0,87 2,55 2,55 1,17 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,06 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,67 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,30 0,00 0,00 0,99 0,70 0,67 10,45 3,44 0,77 23,22 10,53 (mio. ECU) - s e s l e r ł f m e n n e G d a r g 23,45 % 8,37 % 42,36 % 4,94 % 19,28 % 7,20 % 31,54 % 11,67 % 53,97 % 36,00 % 54,57 % 33,17 % 50,74 % 10,67 % 22,63 % 15,29 % 41,52 % 35,41 % 54,37 % 38,89 % 50,21 % 42,33 % 61,26 % 40,92 % 40,65 % 17,35 % 26,50 % 18,24 % 69,26 % 37,81 % 53,35 % 24,19 % i g n n t l a v r o f t k e j o r p g o - m a r g o r P 1,90 1,16 0,65 1,80 1,07 0,64 2,77 2,15 1,38 1,48 0,46 0,33 6,54 4,89 2,64 0,90 0,80 0,71 1,30 0,37 0,27 1,23 0,70 0,70 0,99 0,85 0,62 1,14 0,75 0,30 1,00 0,36 0,17 t l a I 45,00 10,55 3,77 45,00 19,06 2,22 99,61 19,21 7,17 27,00 8,52 3,15 107,38 57,95 38,66 16,61 9,07 5,51 30,00 15,22 3,20 32,00 7,24 4,89 16,70 6,93 5,91 23,30 12,67 9,06 19,27 9,68 8,16 10,77 6,76 4,44 252,44 154,64 103,30 0,60 0,28 0,11 0,66 0,28 0,22 0,67 0,45 0,33 13,49 11,73 7,65 47,25 9,00 3,66 1,56 12,00 3,18 2,19 10,00 6,93 3,78 75,12 40,08 18,17 820,44 33,06 384,58 46,88 % 3,48 21,15 220,71 26,90 % 21. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 48/17 LISTE OVER BILATERALE PHARE-PROGRAMMER FOR GR˘NSEOVERSKRIDENDE SAMARBEJDE BILAG II 1. (cid:216)stersłregionen 2. Polen/(cid:216)stersłregionen 3. Polen/Tyskland 4. Tjekkiet/Tyskland 5. Tjekkiet/(cid:216)strig 6. Slovakiet/(cid:216)strig 7. Ungarn/(cid:216)strig 8. Slovenien/(cid:216)strig 9. Slovenien/Italien 10. Bulgarien/Gr(cid:230)kenland 11. FYROM/Gr(cid:230)kenland 12. Albanien/Gr(cid:230)kenland 13. Albanien/Italien C 48/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 2. 2000 BILAG III LISTE OVER PROJEKTER, DER ER REVIDERET P¯ STEDET (31. december 1998) Land Projekt Program Indg(cid:229)ede forpligtelser (mio. ECU) Udbetalt (mio. ECU) Tjekkiet Estland Letland Litauen Polen Bela nad Radbuzou (cid:151) Vej og bro 1 Cheb (cid:151) Jernbanestation 2 3 Zelezna Ruda (cid:151) Vej 4 Lipno (cid:151) Cykelsti 5 Kynzvart (cid:151) Genopbygning af slot 6 Vresova Nejdek (cid:151) Dampfłrende rłrledning 7 Usti nad Labem (cid:151) Rłrledning 8 Rumburk (cid:151) Rłrledning 9 10 Znojmo (cid:151) Kloaknet Fond for mindre projekter Forvaltning af farligt affald 1 2 (cid:216)konomisk udvikling Bortskaffelse af farligt affald 1 2 Jurmala pipeline-rensningsanl(cid:230)g 3 Genopbygning af havnen i Riga 1 Klaipeda (cid:151) Optisk fiber-kabel 2 Klaipeda (cid:151) Ro-ro-f(cid:230)rgeterminal 3 Palanga (cid:151) Spildevandsbehandling 4 Klaipeda (cid:151) Deponering af farligt affald 1 Gubinek (cid:151) Omfartsvej og gr(cid:230)nseovergang 2 Olszyna (cid:151) Gr(cid:230)nseovergang Swiecko (cid:151) Godsterminal 3 4 Kolbaskowo (cid:151) Gr(cid:230)nseovergang 5 Osinow Dolny (cid:151) Tilkłrsel til gr(cid:230)nseovergang 6 Rosow-Rosowko (cid:151) Gr(cid:230)nseovergang og tilkłrsel 7 Kostrzyn-Gorzow Wielkopolski (cid:151) Vejfornyelse 8 Gubin-Zielona Gora (cid:151) Veje 9 Rzepin (cid:151) Modernisering af jernbanegr(cid:230)nseovergang 10 Gdansk-Rebiechowo (cid:151) Forbedring af lufthavn 11 12 (cid:216)stersł (cid:151) Miljłprojekt Leba lystb(cid:229)dehavn 13 14 Turismeprojekter 15 Viadrina (cid:151) Universitet 16 Keszyca (cid:151) Udvikling af tidligere sovjetisk base Polen-Tyskland (cid:151) Miljłprojekter Slovenien 1 Robic (cid:151) Gr(cid:230)nseovergang Solarji-Volce (cid:151) Vej 2 Solarji-Livek (cid:151) Vej 3 Eco Adria 4 Timav 5 Flere lande 1 (cid:216)stersłfond for mindre projekter 2 (cid:216)stersłprojektfacilitet I alt 42 Kilde: Den Europ(cid:230)iske Revisionsret. CZ 9403, 9502, 9604 CZ 9403 CZ 9502 CZ 9508 CZ 9502 CZ 9403 CZ 9403 CZ 9403 CZ 9604, 9605 CZ 9508 ES 9407 ES 9619 LE 9404, 9506 LE 9404 LE 9506 LI 9507 LI 9407 LI 9507 LI 9617 PL 9402 PL 9402 PL 9402 PL 9402 PL 9402 PL 9502, 9604 PL 9502, 9701 PL 9502 PL 9502 PL 9503 PL 9502 PL 9409, 9503 PL 9409 PL 9502 PL 9402, 9604 PL 9502 SL 9403 SL 9403 SL 9506 SL 9506 SL 9403 ZZ 9524 ZZ 9631 14,8 1,0 0,5 1,7 0,9 6,8 5,8 1,0 1,1 1,2 2,4 1,2 1,3 1,9 1,5 2,7 5,0 1,2 2,0 20,8 10,4 5,5 10,0 1,2 3,2 6,4 9,7 6,0 0,6 5,6 1,2 1,9 0,9 16,0 1,4 0,2 0,8 0,4 0,7 1,2 2,0 14,0 174,0 7,9 0,9 0,4 0,0 0,2 6,8 5,8 1,0 0,9 1,1 2,0 0,4 0,9 1,9 1,5 2,4 4,0 0,1 0,0 20,8 10,4 5,5 10,0 1,2 1,5 4,7 7,2 2,0 0,5 3,5 1,1 1,7 0,5 5,1 1,2 0,2 0,4 0,0 0,0 1,1 1,5 5,2 123,5 21. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 48/19 KOMMISSIONENS SVAR Kommissionen ser med tilfredshed p(cid:229) Revisionsrettens generelt positive samlede konklusion vedrłrende Phares CBC-program (Phare-programmet for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde) mellem 1994 og 1998. Dog har Kommissionen p(cid:229) baggrund af program- gennemfłrelsen i n(cid:230)vnte periode allerede taget skridt til en reform af programmet, s(cid:230)rlig med hensyn til (cid:230)ndring af CBC- forordningen. Kommissionens svar falder i to dele: (cid:151) i fłrste del kommenteres Revisionsrettens bem(cid:230)rkninger (cid:151) i anden del omtales det, hvilke foranstaltninger der er truffet i forbindelse med den nye forordning og de nye Phare- retningslinjer, der tager hłjde for stłrstedelen af Revisionsret- tens henstillinger. Kommentarer til Revisionsrettens bem(cid:230)rkninger a) Forsinkelser med gennemfłrelsen (punkt 10, 67, 71, 72, 75 og konklusionens punkt 96, litra a)) Kommissionen er enig med Revisionsretten i, at budgetmyndig- heden p(cid:229) Europa-Parlamentets initiativ bevilgede en alt for stor del af Phare-midlerne til den nye CBC-budgetpost (1) (punkt 10 og 67). Men vi mener tillige, at det p(cid:229) grund af CBC-programmets inno- verende karakter og modtagerlandenes forvaltningers begr(cid:230)nsede erfaringer uundg(cid:229)eligt ville kr(cid:230)ve tid at f(cid:229) programmet p(cid:229) plads, hvilket medfłrte forsinkelser med gennemfłrelsen: (cid:151) Kommissionen skulle have tid til at udarbejde en ny forord- ning med definition af stłtteberettigede gr(cid:230)nser, stłtteberet- tigede aktioner, institutioner og mekanismer for programme- ring og implementering osv. (cid:151) Phare-landene skulle oprette nye strukturer, der skulle have ansvaret for CBC-programmet p(cid:229) nationalt plan og somme tider p(cid:229) regionalt plan (cid:151) der skulle oprettes bilaterale strukturer mellem de stłtteberet- tigede Phare-lande og EU-nabolandene (1) Kommissionen foreslog kun 100 mio. EUR til CBC i det forelłbige budgetforslag for 1999. I samr(cid:229)d med Europa-Parlamentet blev der i sidste ende vedtaget et belłb p(cid:229) 180 mio. EUR med en fordeling af to tredjedele til gr(cid:230)nserne mellem ansłgerlandene og EU og en tredjedel til andre gr(cid:230)nser (herunder gr(cid:230)nserne mellem ansłgerlandene). (cid:151) Phare-landene skulle give sig i kast med projektidentifikation om konsultationer herom med medlemsstaterne og Kommis- sionen osv. Det skal bem(cid:230)rkes, at Kommissionen vedtog CBC-forordningen den 4. juli 1994 og fastlagde uformelle retningslinjer for den fler- (cid:229)rige programmering for 1995-1999 i august 1994. Desuden dis- ponerede Kommissionen kun over det fulde belłb af landetilde- lingerne i tilf(cid:230)lde, hvor der blev forelagt projekter af en acceptabel standard. Tildelingerne pr. land blev fra starten af beregnet p(cid:229) basis af objektive kriterier som f. eks. befolkning og gr(cid:230)nsens l(cid:230)ngde. Dog fik nogle lande, som ikke var i stand til at foresl(cid:229) gode projekter i tide, i flere tilf(cid:230)lde nedsat deres tildeling (f. eks. tildelingerne til Bulgarien og Slovakiet i 1996 og 1997). Fra og med CBC- programmets tredje (cid:229)r har Kommissionen faktisk taget hensyn til absorptionskapaciteten. Da Kommissionens forordning (EF) juli 1994 havde R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 1628/94 af 4. nr. 3906/89 om Phare som retsgrundlag, gjaldt de generelle Phare- retningslinjer, der var baseret p(cid:229) denne r(cid:229)dsforordning, ogs(cid:229) for CBC, og der var ingen retlig pligt til at udarbejde nye retningslin- jer. CBC-forordningen var i sig selv specifik nok. Med hensyn til implementeringen af CBC-programmerne anvendtes desuden som i tilf(cid:230)lde med alle andre Phare-programmer DIS-manualen (om det decentrale implementeringssystem). En r(cid:230)kke yderligere admi- nistrative retningslinjer, som forel(cid:229) i august 1994, var tilstr(cid:230)kke- lige, da der dermed kunne skaffes detaljeret information om, hvordan de vejledende fler(cid:229)rige programmer for perioden 1995- 1999 skulle udarbejdes tillige med rammeaftaler om vedtagne m(cid:229)l og prioriteter for samarbejdet mellem partnere og neds(cid:230)ttelse af blandede programmerings- og tilsynsudvalg. Kommissionen fast- lagde desuden detaljerede retningslinjer for oprettelsen af en fond for sm(cid:229) projekter til, n(cid:229)r Phare-landene i tilstr(cid:230)kkelig grad havde udviklet deres evne til at p(cid:229)tage sig et s(cid:229)dant decentralt ansvar, dvs. i begyndelsen af 1997. Men p(cid:229) grund af selve arten af gr(cid:230)n- seoverskridende samarbejde bliver s(cid:229)danne programmer vanske- ligere og langsommere at gennemfłre. Trods en konsekvent ind- sats for at łge tempoet i kontraktindg(cid:229)elsen, er satsen mindre god end for andre Phare-programmer (ved udgangen af 1998 47 % mod 67 % for nationale Phare-programmer). Det skyldes i fłrste r(cid:230)kke, at gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde er vanskeligt. Mange programmer ved s(cid:229)vel de ydre som de indre gr(cid:230)nser er blevet for- sinket. Et andet problem er, at der involveres parter med meget f(cid:229) eller ingen samarbejds- og managementerfaringer. P(cid:229) Phare- Interreg-gr(cid:230)nser kan det ogs(cid:229) tilskrives retlige krav om, at der skal fłlges to s(cid:230)t procedurer, som det erkendes i punkt 68, 69 og 70 i beretningen. C 48/20 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 2. 2000 For at błde p(cid:229) modtagerlandenes begr(cid:230)nsede erfaringer afsatte Kommissionen p(cid:229) et tidligt stadium i programmet stłrre belłb til faglig bistand i hvert af programmerne og i de horisontale pro- grammer til at hj(cid:230)lpe landene med at forberede programmer for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde. overfłre flere operationer fra mindre effektive faciliteter andet- steds i regionen, og m(cid:229)ske ogs(cid:229) fra Dresden. Det forlyder, at elek- trificeringen p(cid:229) den tyske side vil ske, men p(cid:229) et senere tidspunkt. b) Begr(cid:230)nsede gr(cid:230)nseoverskridende virkninger af nogle projek- ter (punkt 9, 11, 12, 13, 19, 21, 23, 24, 27, 28, 54, 60, 61, 74, 91 og konklusionens punkt 96, litra b)) Kommissionen v(cid:230)rds(cid:230)tter Revisionsrettens synspunkt, at »der kunne p(cid:229)vises en form for gr(cid:230)nseoverskridende effekt af langt hovedparten af projekterne, men den var ikke altid nem at m(cid:229)le« (punkt 60). Med hensyn til transportprojekter (jernbane/vej) p(cid:229) gr(cid:230)nsen mel- lem Bulgarien og Gr(cid:230)kenland, hvis gennemfłrelse er blevet st(cid:230)rkt forsinket (punkt 28 og 29), er der nu indg(cid:229)et kontrakter, og arbej- det kan g(cid:229) i gang. Kommissionen skłnner, at det vil f(cid:229) betydelige virkninger p(cid:229) tv(cid:230)rnationalt, nationalt og lokalt plan. S(cid:230)rlig pro- jektet for modernisering af jernbanerne vil komme til at spille en vigtig rolle til fordel for lokalbefolkningen. Vejprojekterne er ogs(cid:229) af stor strategisk betydning for den łkonomiske udvikling i regio- nen som helhed. det vurderer drłfter og Kommissionen erkender, at virkningerne har v(cid:230)ret vidt forskel- lige. Inden forslagene forel(cid:230)gges med henblik p(cid:229) Phare-CBC-stłtte for Kommissionen, blandede programmerings- og tilsynsudvalg ofte sammen med deres blan- dede sektorarbejdsgrupper de gr(cid:230)nseoverskridende virkninger af et givet projekt, og de retter i f(cid:230)llesskab en henstilling til de rele- vante myndigheder i Phare-landet. Det er derefter op til Kommis- sionen af anerkende og vurdere CBC-effekten, som den beskrives i projektdokumentationen og de logiske rammer. Kommissionen erkender, at partnerlandenes evne til at udarbejde den fornłdne dokumentation i nogle tilf(cid:230)lde vil skulle forbedres, som det ogs(cid:229) er tilf(cid:230)ldet med Phares hovedprogram, og den vil om fornłdent yde faglig bistand hertil. Det hedder endvidere i beretningen (punkt 9), at »det polsk-tyske program er l(cid:230)ngst fremme. Sigtet med det var imidlertid navnlig at afhj(cid:230)lpe den lange ventetid ved gr(cid:230)nseovergangene, og dette problem er stadig ikke lłst. Det albansk-gr(cid:230)ske, det albansk- italienske, det bulgarsk-gr(cid:230)ske og det slovakisk-łstrigske program har alle haft store vanskeligheder«. Kommissionen er enig i, at det polsk-tyske CBC-program har haft den stłrste succes, omend igangs(cid:230)ttelsen af programmet i 1994 skete under vanskelige omst(cid:230)ndigheder, og der var forsinkelser i de fłrste (cid:229)r. Den lange ventetid, der stadig forekommer ved gr(cid:230)nseposterne, błr vurde- res p(cid:229) baggrund af den meget kraftige stigning i trafikken ved EU(cid:146)s gr(cid:230)nser. P(cid:229) gr(cid:230)nsen mellem Tyskland og Polen er gr(cid:230)nsetrafik- ken syvdoblet for personbilers vedkommende og tredoblet for lastbilers vedkommende. Det kan ikke forventes, at de begr(cid:230)n- sede Phare-midler skulle kunne lłse dette problem. Desuden m(cid:229) i visse tilf(cid:230)lde som n(cid:230)vnt i punkt 21 (om Osinow-Dolny-projektet) og 24 (om Cheb-jerbanestationen) medlemsstaterne holdes ansvar- lige for de begr(cid:230)nsede gr(cid:230)nseoverskridende virkninger af CBC- projekterne. Med hensyn til Cheb-projektet satser de tjekkiske jernbaner nu efter en (cid:230)ndring af den tyske elektrificeringsplan- l(cid:230)gning p(cid:229) fuldt ud at udnytte den łgede kapacitet i Cheb ved at Kommissionen tilslutter sig Revisionsrettens konstatering af, at cykelstierne ikke har haft nogen indvirkning p(cid:229) transportsektoren i programmerne mellem (cid:216)strig og dets Phare-naboer (punkt 23). I fremtiden vil s(cid:229)danne projekter, der kan bidrage til łget turisme, blive stłttet alene med midler fra fonden for sm(cid:229) projekter. Under henvisning til de gode resultater af CBC-programmet p(cid:229) gr(cid:230)nsen mellem Polen og Tyskland i forhold til andre gr(cid:230)nser, hvor partnerne indtil 1998 var vant til at udv(cid:230)lge et stort antal relativ sm(cid:229) projekter, kan Kommissionen kun til dels tilslutte sig Revisionsrettens synspunkt (punkt 12), at »CBC-programmet błr rettes mod relativt sm(cid:229) projekter med en st(cid:230)rk lokal/regional og gr(cid:230)nseoverskridende effekt«. Set p(cid:229) baggrund af tidligere erfarin- ger er det i endnu hłjere grad end for Phares hovedprogram ble- vet klart, at disse lande ikke havde kapacitet til at forvalte et stort antal sm(cid:229) projekter, s(cid:230)rlig p(cid:229) regionalt og lokalt plan, hvilket har for(cid:229)rsaget en arbejdspukkel. P(cid:229) den anden side g(cid:229)r Kommissionen ogs(cid:229) ind for, at der oprettes en fond for sm(cid:229) projekter, som s(cid:230)tter lokale aktłrer i stand til p(cid:229) stedet at tage stilling til sm(cid:229) projekter og skaffe sig forvaltnings- f(cid:230)rdigheder. Som foresl(cid:229)et af Revisionsretten (punkt 13) skabes der efterh(cid:229)nden stłrre muligheder for s(cid:229)danne fonde: op til 20 % af landetildelingerne kan anvendes hertil (Europa-Parlamentet n(cid:230)vner i sin budgetanm(cid:230)rkning 10 %), og projektloftet forhłjes fra 50 000 EUR til 300 000 EUR. I flere tilf(cid:230)lde har Euroregio- nerne ydet en v(cid:230)rdifuld stłtte til forvaltning af disse fonde for sm(cid:229) projekter, og Kommissionen er positivt indstillet over for at udvide deres rolle p(cid:229) alle andre gr(cid:230)nser (som foresl(cid:229)et i punkt 13). 21. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 48/21 Kommissionen stłtter ogs(cid:229) en udvidelse af Lace-nettet for bl. a. at forbedre managementkapaciteten p(cid:229) lokalt plan. Kommissionen erkender, at słgr(cid:230)nserne, som ogs(cid:229) kan komme i betragtning under CBC-programmet, p(cid:229) en m(cid:229)de har udvandet den gr(cid:230)nse- overskridende effekt. Der skal i den forbindelse tages hensyn til, at Sverige ikke har noget Interreg-program. I CBC-programmet for de baltiske stater har der dog siden 1995 v(cid:230)ret fulgt en »trans- national« tilgang, efter hvilken de fire medlemsstater og de fire Phare-lande, der gr(cid:230)nser op til (cid:216)stersłen (og Rusland som obser- vatłr) i f(cid:230)llesskab har drłftet en fler(cid:229)rig strategi for regionen og drłftet og godkendt projektforslag, fłr de blev forelagt Kommis- sionen. Det har v(cid:230)ret en stłtte af investeringsprojekter, navnlig inden for transport og miljł, til fordel for (cid:216)stersłregionen som helhed. Det har desuden med oprettelsen af Phare-faciliteten for (cid:216)stersłprojekter i 1996 v(cid:230)ret muligt at udv(cid:230)lge et stort antal »blłde« mindre projekter p(cid:229) basis af »bottom up«-tilgangen. En typisk sektor, hvor der kun kan fłlges en »transnational« til- gang ved słgr(cid:230)nserne, er telesektoren (f. eks. optiske fiberkabelnet i Litauen som n(cid:230)vnt i punkt 36). Men ogs(cid:229) ved landegr(cid:230)nserne er der i ekstraordin(cid:230)re tilf(cid:230)lde fulgt en »transnational« tilgang, f. eks. med det undersłiske optiske kabel inden for rammerne af Adria I-projektet, der gennemfłres af et internationalt konsor- tium, og i forbindelse med hvilket Albaniens andel i 1995 blev samfinansieret via CBC-programmet mellem Albanien og Gr(cid:230)- kenland; Kommissionen accepterede at stłtte dette projekt p(cid:229) grund af dets store virkninger p(cid:229) internationalt, nationalt og lokalt plan (i form af bedre telekommunikationsforbindelser mellem regionerne p(cid:229) begge sider af gr(cid:230)nsen); projektet var foresl(cid:229)et i f(cid:230)l- lesskab af Albanien og Gr(cid:230)kenland. Belłbet p(cid:229) 1,7 mio. ECU er blevet anvendt til at finansiere det albanske telekommunikations- selskabs andel af det samlede inernationale bidrag til Adria 1-projektet (500 km). Denne CBC-tildeling for 1995 har finansie- ret 8 % af afsnit 2, Dubrovnik-Durres, og 14,2 % af afsnit 3. Det er s(cid:229)ledes kun denne del af det optiske fiberkabel, der er belig- gende i albansk territorialfarvand, som er blevet finansieret via ovenn(cid:230)vnte andel. Kommissionen anerkender, at det i de fleste tilf(cid:230)lde har v(cid:230)ret vanskeligt at fastl(cid:230)gge f(cid:230)lles strategier for gr(cid:230)n- seregionen som helhed (punkt 62). Men da det fler(cid:229)rige vejle- dende CBC-program og de operative Interreg-programmer blev forberedt med henblik p(cid:229) perioden 1995-1999, blev der afholdt intensive konsultationer om gr(cid:230)nserne mellem partnere fra Phare- lande og nabolande blandt medlemsstaterne, hvor der bl. a. kunne indkredses prioriteter, selvom den afvigende v(cid:230)gtning af disse prioriteter afspejlede forskelle i łkonomisk udvikling. omr(cid:229)der og sektorprioriteter for CBC i perioden 1995-1999; det leverede faglig bistand til de berłrte nationale og regionale myn- digheder med henblik p(cid:229) udarbejdelsen af det fler(cid:229)rige vejledende CBC-program. c) Tilgodeseelse af nationale prioriteter snarere end lokalbe- folkningens interesser (konklusionens punkt 96, litra c)) Revisionsretten n(cid:230)vner i sin beretning, at »nogle af projekterne tilgodeser nationale prioriteter og ikke er specielt til gavn for lokalbefolkningen i gr(cid:230)nseomr(cid:229)det« (punkt 96, litra c)), og at »projekter, der prim(cid:230)rt er til gavn for befolkningerne i gr(cid:230)nse- omr(cid:229)derne, ikke er blevet prioriteret hłjt nok« (punkt 12). Kommissionen erkender, at nationale interesser blev taget i betragt- ning ved udformningen af projektforslag, navnlig i den indle- dende fase og ogs(cid:229) i varierende omfang fra land til land. Dette er som s(cid:229)dant ikke i strid med Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/94, hvori det i artikel 4, punkt 1, nr. ii), hedder, at »pro- jekter. kan tage form af. projekter godkendt af de p(cid:229)g(cid:230)ldende lande, som har gr(cid:230)nseoverskridende virkning, bidrager til udvik- lingen af strukturer i gr(cid:230)nseomr(cid:229)der og letter samarbejdet mel- lem landene i Central- og (cid:216)steuropa og F(cid:230)llesskabet som helhed. «. Den omst(cid:230)ndighed, at store investeringsprojekter p(cid:229) trans- portomr(cid:229)det, som supplerer udviklingen af transeurop(cid:230)iske net (p(cid:229) linje med artikel 5, punkt 1, syvende led, i forordning (EF) nr. 1628/94), vedtages p(cid:229) nationalt plan, betyder ikke, at disse projekter ikke kan f(cid:229) positive lokale virkninger; begge aspekter er faktisk komplement(cid:230)re, fordi disse projekter (f. eks. p(cid:229) gr(cid:230)nsen mellem Bulgarien og Gr(cid:230)kenland eller Polen og Tyskland) bidra- ger til łkonomisk udvikling i de berłrte gr(cid:230)nseregioner. De regionale og lokale myndigheder er i stigende grad blevet involveret i udformningen og gennemfłrelsen af gr(cid:230)nseoverskri- dende projekter i de fleste lande, og Kommissionen mener, at den fremtidige udvikling af integrerede regionale udviklingsstrategier vil bidrage til at bef(cid:230)ste denne tendens. d) Der er kun gennemfłrt f(cid:229) f(cid:230)lles projekter med Interreg (punkt 11 og konklusionens punkt 96, litra d)) Det n(cid:230)vnes ogs(cid:229) i beretningens punkt 74 som en faktor, der havde p(cid:229)virket CBC-programmet, at »Kommissionen i udstrakt grad anvendte en konsulentvirksomhed til at udarbejde fler(cid:229)rige vejle- dende programmer for gennemfłrelsen af CBC-programmet«. P(cid:229) linje med betingelserne i den p(cid:229)g(cid:230)ldende kontrakt (kontrakt nr. 940856 og till(cid:230)g 950726) med LRDP hjalp dette firma de p(cid:229) dav(cid:230)rende tidspunkt berettigede C(cid:216)EL med at indkredse nłgle- Kommissionen erkender, at der kun i meget f(cid:229) tilf(cid:230)lde er opstillet virkeligt f(cid:230)lles projekter. Hoved(cid:229)rsagen hertil har v(cid:230)ret de for- skellige prioriteter p(cid:229) hver side af gr(cid:230)nsen som fłlge af v(cid:230)sentlige forskelle i łkonomisk udvikling. I tilf(cid:230)lde, hvor der har kunnet identificeres f(cid:230)lles projekter, har procedureforskelle som fłlge af forskelligt retsgrundlag for Phare-Interreg og finansforordningen gjort det umuligt at udforme virkeligt f(cid:230)lles projekter, som kunne głres til genstand for en enkelt udbudsprocedure, en enkelt C 48/22 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 2. 2000 kontrakt og f(cid:230)lles gennemfłrelse. Forskellen berłrer f. eks. kravet om forudg(cid:229)ende projektgodkendelse i Kommissionen i Phares til- f(cid:230)lde (men ikke for Interreg), (cid:229)rlige budgetter i Phares tilf(cid:230)lde mod fler(cid:229)rige for Interreg og anvendelse af specifikke regler for kontrakttildeling i afsnit IX i finansforordningen for Phares ved- kommende. Kommissionen har ikke kunnet błde p(cid:229) disse pro- blemer i forbindelse med den nye CBC-forordning af december 1998, som er en kommissionsforordning. Det kan kun ske ved en (cid:230)ndring af finansforordningen. Kommissionen er endvidere enig med beretningen (punkt 96, litra f)) i, at der foruden CBC-programmet fortsat er behov for speci- fikke regionalpolitiske instrumenter, og den har opfordret ansł- gerlandene til at udarbejde nationale udviklingsprogrammer, inden for hvilke Phare vil samfinansiere investeringer i łkonomisk og social samhłrighed fra og med 2000. e) Mangel p(cid:229) f(cid:230)lles planl(cid:230)gning p(cid:229) begge sider af gr(cid:230)nsen (punkt 55, 62, 94 og konklusionens punkt 96, litra e)) Kommissionen accepterer, at der ved programmets start ikke var fastlagt virkeligt f(cid:230)lles planer for begge sider af gr(cid:230)nsen. Som tid- ligere n(cid:230)vnt blev der i n(cid:230)r konsulation mellem partnerne i Phare- landene og nabolandene blandt medlemsstaterne udarbejdet fler- (cid:229)rige programmeringsdokumenter for perioden 1995-1999 (fler(cid:229)rige vejledende programmer for Phare, CBC, operative pro- grammer for Interreg). Begge dokumenter indeholdt s(cid:229)ledes kryds- referencer vedrłrende gr(cid:230)nseregionens kendetegn, styrke og svag- heder, best(cid:229)ende CBC-aktiviteter, m(cid:229)l og f(cid:230)lles prioriteter (om end med forskellig v(cid:230)gtning). At der nu udarbejdes virkeligt f(cid:230)l- les regionaludviklingsplaner for begge sider af gr(cid:230)nsen er en af nyskabelserne i den nye CBC-forordning. f) Programmet er ikke med til lłse problemet med regionale sk(cid:230)vheder i Phare-landene (punkt 59 og konklusionens punkt 96, litra a)) Det hedder i beretningen, at »programmet ikke er med til lłse problemet med regionale sk(cid:230)vheder i Phare-landene, eftersom de regioner, programmet stłtter, generelt i forvejen er de mest udvik- lede i de p(cid:229)g(cid:230)ldende lande«. Kommissionen erkender, at CBC-programmet i 1994-1998 ikke blev set som v(cid:230)rende en del af en bredere regionaludviklingspo- litik, og at programmet burde integreres bedre i en overordnet fłrtiltr(cid:230)delsesstrategi. Det blev desuden nłdvendigt at afhj(cid:230)lpe sk(cid:230)vhederne mellem de budgetressourcer, der var afsat til CBC inden for rammerne af Phare, og de andre fłrtiltr(cid:230)delsespriorite- ter, og mellem de forskellige regioner i ansłgerlandene. Kommis- sionen har derfor udvidet programmets geografiske anvendelses- omr(cid:229)de. CBC-programmet d(cid:230)kker nu ikke blot gr(cid:230)nserne mellem Phare-landene og EU, men ogs(cid:229) de (cid:151) ofte velst(cid:229)ende (cid:151) gr(cid:230)nse- omr(cid:229)der mellem ansłgerlandene indbyrdes. Det har givet disse omr(cid:229)der mulighed for at forberede sig p(cid:229) deres fremtidige deltag- else i Interreg og for at inddrage Rum(cid:230)nien i programmet. g) B(cid:229)de modtagerlandenes og Kommissionens programforvalt- ningsprocedurer har v(cid:230)ret for centraliserede (punkt 14, 76, 77, 78 og konklusionens punkt 96, litra g)) CBC-programmet har faktisk underg(cid:229)et en proces for dekoncen- tration og decentralisering, som er blevet v(cid:230)sentligt styrket i 1999; desuden blev det decentrale implementeringssystem samtidig gjort g(cid:230)ldende for CBC i lighed med Phares hovedprogram, og delega- tionernes ansvar for f. eks. godkendelse af udbudsmateriale er det samme som for Phares hovedprogram. Som svar p(cid:229) Revisionsret- tens forslag (punkt 14 og 76 til 78) om, »at delegationerne skal have det fornłdne personale, navnlig ingeniłrer«, skal det bem(cid:230)r- kes, at styrkelsen af delegationerne gennem omfordeling af per- sonale fra hovedkvarteret som led i dekoncetrationen har n(cid:229)et sin yderste gr(cid:230)nse. Under henvisning til budgetmyndighedens tilba- geholdenhed med at bevilge ekstra personale til Kommissionen er det ikke sandsynligt, at delegationernes bemanding vil kunne udvides yderligere. Hvad ang(cid:229)r behovet for ingeniłrer, har dele- gationerne visse muligheder i forbindelse med STAP-faciliteten (stłtte til faglig bistand til programmer). I processen for en yderligere decentralisering af forvaltningsan- svaret fra Kommissionen til ansłgerlandene skal der tages hensyn til de juridiske krav i finansforordningens afsnit IX, s(cid:230)rlig hvad ang(cid:229)r Kommissionens ansvar. P(cid:229) linje med bestemmelserne i R(cid:229)dets forordning 1266/1999 om koordineringen af fłrtiltr(cid:230)del- sesbistanden, overdrages bistandsforvaltningen p(cid:229) et decentralt grundlag kun til ansłgerlandene selv, hvis de opfylder visse mini- mumskriterier (et veldefineret internt forvaltningssystem, effektiv intern kontrol, et p(cid:229)lideligt nationalt finanskontrolsystem, ind- kłbsregler, der er forenelige med finansforordningens afsnit IX, osv. ). Mulighederne for en yderligere decentralisering af forvaltningsan- svaret i ansłgerlandene afh(cid:230)nger af udviklingen af retsgrundlaget for regionalpolitikken i hvert land og de regionale og lokale for- valtningers organisation. Der er i almindelighed sket fremskridt, men reformtempoet varierer fra land til land. h) I de nye Phare-retningslinjer tages der ikke tilstr(cid:230)kkeligt hensyn til CBC-programmets s(cid:230)rlige karakteristika (punkt 91, 92, 93 og konklusionens punkt 96, litra h)) I punkt 91 kritiseres det, at Phare-projekters minimumsstłrrelse p(cid:229) 2 mio. EUR ifłlge Phare-retningslinjerne af 1998 ogs(cid:229) g(cid:230)lder 21. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 48/23 for CBC-projekter; som allerede n(cid:230)vnt ovenfor under litra b) vil Kommissionen opretholde denne minimumst(cid:230)rskel. I udkastet til nye retningslinjer for perioden 2000-2006 vil der v(cid:230)re en bestem- melse om en fleksibel anvendelse af denne gr(cid:230)nse for Phare- projekters stłrrelse, n(cid:229)r det g(cid:230)lder CBC-projekter. lingsstrategier og -prioriteter for regionen, der ses som en enkelt sociołkonomisk og geografisk enhed; de fastl(cid:230)gger desuden p(cid:229) basis af dette dokument et f(cid:230)lles s(cid:230)t projekter en gang om (cid:229)ret Det hedder endvidere i beretningen (punkt 93), at »s(cid:229) v(cid:230)sentlige (cid:230)ndringer som b(cid:229)de den nye forordning og bevillingerne til gr(cid:230)n- seoverskridende samarbejde mellem Phare-landene indbyrdes, i betragtning af de fler(cid:229)rige vejledende CBC-programmer for 1995- 1999, hellere skulle have v(cid:230)ret indfłrt efter 1999, idet en afbry- delse af de igangv(cid:230)rende programmer dermed ville v(cid:230)re und- g(cid:229)et. « Kommissionen var af den opfattelse, at det var vigtigt hurtigt at indfłre (cid:230)ndringerne fra den nye forordning set p(cid:229) baggrund af evalueringsrapporten om CBC-programmet, der blev offentlig- gjort i 1998, af de lange forberedende drłftelser med Phare- landene og med medlemsstaterne og udsigten til udvidelse. Den nye forordning er udarbejdet i samarbejde mellem de GD(cid:146)er, der har ansvaret for de eksterne forbindelser og strukturfondene for at sikre s(cid:229) stor koh(cid:230)rens med Interreg som muligt, og er blevet forelagt Kommissionen i f(cid:230)llesskab af de to ansvarlige kommis- sionsmedlemmer. Kommissionen skulle ogs(cid:229) fłlge Europa- Parlamentets budgetanm(cid:230)rkning for 1999. Der er desuden ikke forekommet afbrydelser i de igangv(cid:230)rende programmer ved EU-gr(cid:230)nserne, omend tildelingerne til disse gr(cid:230)nser er blevet en smule nedsat, under hensyn til, at det samlede belłb, som bud- getmyndigheden har bevilget til CBC-programmet, er forblevet u(cid:230)ndret, men fordelt p(cid:229) et stłrre antal stłtteberettigede gr(cid:230)nse- regioner. FORANSTALTNINGER TIL FORBEDRINGER P(cid:229) grundlag af eksterne evalueringer af CBC-programmet for 1994-1999, som Kommissionen har ladet foretage, og indg(cid:229)ende drłftelser med ansłgerlandene og medlemsstaterne i Phare- forvaltningsudvalget vedtog Kommissionen en ny CBC-forordning i december 1998. De vigtigste forbedringer i den nye forordning berłrer fłlgende omr(cid:229)der: (cid:151) CBC-programmet bliver en del af en bredere regionaludvik- lingspolitik som led i fłrtiltr(cid:230)delsesstrategien (cid:151) programmet kommer ogs(cid:229) til omfatte gr(cid:230)nser mellem ansł- gerlandene, s(cid:229) de kan forberede sig p(cid:229) deres fremtidige delta- gelse i Interreg, og Rum(cid:230)nien inddrages tillige i programmet (cid:151) det vil blive nedsat f(cid:230)lles samarbejdsudvalg (JCC(cid:146)er) ved hver gr(cid:230)nse, som skal best(cid:229) af repr(cid:230)sentanter fra begge nabolande p(cid:229) nationalt og lokalt plan og fra Kommissionen (cid:151) disse JCC(cid:146)er skal udarbejde et f(cid:230)lles programmeringsdoku- ment i et fler(cid:229)rigt perspektiv, som skal indeholde f(cid:230)lles udvik- (cid:151) der kan oprettes fonde for f(cid:230)lles sm(cid:229) projekter p(cid:229) hver gr(cid:230)nse, hvortil der kan anvendes en begr(cid:230)nset del af bevillingerne. Forbedringerne i de nye forordning og den nye tilgang i henhold til de nye Phare-retningslinjer og en yderligere decentralisering af programgennemfłrelsen vil hj(cid:230)lpe til at lłse nogle af de proble- mer, der er n(cid:230)vnt i beretningen: a) Tempoet for programgennemfłrelsen har bedret sig i de fleste tilf(cid:230)lde. Som i forbindelse med Phares hovedprogram, god- kender Kommissionen kun projekter, der foresl(cid:229)s med hen- blik p(cid:229) Phare-stłtte via CBC-programmet, hvis de er klar til gennemfłrelse. Best(cid:229)r der stadig problemer med hensyn til absorptionskapacitet, vil der blive taget hensyn hertil, n(cid:229)r der tr(cid:230)ffes beslutning om fremtidige tildelinger; budgettildelin- gerne pr. gr(cid:230)nse er ogs(cid:229) blevet mere afbalancerede, nu da gr(cid:230)nserne mellem Phare-lande indbyrdes ogs(cid:229) blev stłttebe- rettigede i 1999 og modtog (beskedne) tildelinger for fłrste gang. Da de nye Phare-retningslinjer ogs(cid:229) skal g(cid:230)lde for CBC- programmet, vil CBC-forordningen suppleret med vejledning i udarbejdelse af de f(cid:230)lles programmeringsdokumenter og ajourfłrte retningslinjer for fondene for sm(cid:229) projekter, som i łjeblikket er under udarbejdelse, v(cid:230)re tilstr(cid:230)kkelig vejledning fra Kommissionens side. Erfaringsniveauet hos administratio- nerne i modtagerlandene hłjnes ogs(cid:229), efterh(cid:229)nden som CBC- programmerne udvikler sig; der tages s(cid:230)rlig hensyn til nyligt stłtteberettigede gr(cid:230)nser i Credo- og Lace-programmerne. b) Projekternes gr(cid:230)nseoverskridende virkninger burde ogs(cid:229) blive forbedret, da de har rod i f(cid:230)lles fler(cid:229)rige strategier, der fastl(cid:230)g- ges for gr(cid:230)nseregionen set som en enkelt enhed, og da de f(cid:230)l- les samarbejdsudvalg fastl(cid:230)gger et f(cid:230)lles s(cid:230)t projekter en gang om (cid:229)ret. Kommissionen vil forts(cid:230)tte med at vurdere de gr(cid:230)n- seoverskridende virkninger af hvert projekt, som JCC(cid:146)erne indkredser, og som forel(cid:230)gges af Phare-landet med henblik p(cid:229) CBC-stłtte. Dog błr de gr(cid:230)nseoverskridende virkninger anskues i programsammenh(cid:230)ng snarere end p(cid:229) projektplan. c) Da programmerne for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde vil blive baseret p(cid:229) f(cid:230)lles programmeringsdokumenter, der udar- bejdes i et fler(cid:229)rigt perspektiv, som omfatter f(cid:230)lles udviklings- strategier og -prioriteter for gr(cid:230)nseregionen, og eftersom regionale og lokale repr(cid:230)sentanter skal deltage i de f(cid:230)lles samarbejdsudvalg, bliver de nationale prioriteter mindre rele- vante for det gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde. De regionale og lokale myndigheder bliver ogs(cid:229) i stigende grad involveret i udarbejdelsen af regionale udviklingsplaner, efterh(cid:229)nden som de regionale strukturer og kompetencen i ansłgerlandene udvikler sig. C 48/24 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 2. 2000 d) Der forudses ganske vist en virkelig f(cid:230)lles programmering i henhold til den nye CBC-forordning, som kan give mulighed for at łge antallet af virkeligt f(cid:230)lles projekter, der stłttes af CBC og Interreg, men de vil sandsynligvis stadig v(cid:230)re ekstra- ordin(cid:230)re tilf(cid:230)lde p(cid:229) grund af forskellen mellem to forordning- er. e) Der vil inden 2000 blive udarbejdet f(cid:230)lles programmerings- dokumenter for begge sider af gr(cid:230)nsen. De kommer til at indeholde en detaljeret beskrivelse af de aktuelle forhold, en strategi for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde p(cid:229) lang sigt, hovedprioriteterne og foranstaltningerne for det gr(cid:230)nseover- skridende samarbejde, en vejledende finansieringsplan for perioden 2000-2002 med en syv(cid:229)rig prognose, ordninger for f(cid:230)lles projektudv(cid:230)lgelse og bestemmelser om f(cid:230)lles projekt- fonde, gennemfłrelse og institutionelle aspekter. f) Da CBC-programmet ogs(cid:229) bliver en del af bredere regional- udviklingspolitikker (cid:151) samtidig med, at de specifikke CBC- krav overholdes (cid:151) og CBC-programmet er blevet udvidet til ogs(cid:229) at omfatte gr(cid:230)nserne mellem ansłgerlandene indbyrdes (udvidelse af den geografiske d(cid:230)kning med EU(cid:146)s fremtidige ydre gr(cid:230)nser vil ogs(cid:229) blive overvejet), bidrager programmet ogs(cid:229) i stigende grad til at lłse problemer med regionale sk(cid:230)v- heder inden for ansłgerlandene. g) Programforvaltningsprocedurerne decentraliseres i stigende grad, nu da DIS er blevet operationelt i alle ansłgerlandene. Yderligere skridt vil afh(cid:230)nge af fremskridt i disse lande med hensyn til forvaltningskapacitet, finanskontrolprocedurer og -strukturer med berłring til de offentlige finanser p(cid:229) nationalt og regionalt plan. Kommissionen har taget initiativ til en yder- ligere decentralisering, jf. artikel 12 i forordningen om koor- dination af fłrtiltr(cid:230)delsesbistanden. Den af R(cid:229)det vedtagne endelige tekst indeholder de dertil knyttede betingelser. Fon- dene for sm(cid:229) projekter, som er oprettet ved en r(cid:230)kke gr(cid:230)nser, og som giver de lokale aktłrer mulighed for at tr(cid:230)ffe beslut- ning om sm(cid:229) projekter uden forudg(cid:229)ende godkendelse fra Kommissionens side, vil blive yderligere udvidet og konsoli- deret, navnlig ved at forhłje projektloftet fra 50 000 til 300 000 EUR. h) De nye Phare-retningslinjer, som ogs(cid:229) skal g(cid:230)lde for CBC- programmet, indeholder en »fleksibilitetsklausul« vedrłrende projekternes stłrrelse, der skal give tilstr(cid:230)kkelig plads til en bedre afstemning med Interreg, navnlig med hensyn til pro- jektstłrrelse. Ifłlge retningslinjerne tillades der kun afvigelser fra den ellers kr(cid:230)vede projektstłrrelse (2 mio. EUR) efter en vurdering fra sag til sag og under alle omst(cid:230)ndigheder af vir- keligt gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde, som henhłrer under de prioriterede foranstaltninger, der er defineret i f(cid:230)lles Phare/Interreg-programmeringsdokumenter. Der vil dog kun blive gjort brug af fleksibilitet under ekstraordin(cid:230)re omst(cid:230)n- digheder, da det er nłdvendigt at ramme en balance mellem en fuldst(cid:230)ndig afstemning med Interreg og Kommissionens ansvar for gennemfłrelsen af CBC-programmet, herunder kon- trakttildeling