title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2008/99 υποβολή: Rosa Miguélez Ramos (PSE) προς την Επιτροπή. Η αλιεία στον Γύρο της Χιλιετίας.

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
common fisheries policy
conference proceedings
control of State aid
tariff negotiations

text: 18. 7. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 203 E/113 Poia· ei·nai h a·poch toy Symboyli·oy o·son afora· thn anakoi·nvsh tvn anvte·rv kybernh·sevn sxetika· me tiw epidoth·seiw gia thn aliei·a; Pv·w skopey·ei to Symboy·lio na prostatey·sei ton koinotiko· tome·a thw aliei·aw eno·cei thw 3hw Ypoyrgikh·w Dia·skechw toy Sh·atl; Skopey·ei na proba·lei ta koinvnika·, periballontika· kai ygeionomika· ue·mata e·nanti tvn apokleistika· biomhxani- kv·n uema·tvn; Apa·nthsh (24 Ianoyari·oy 2000) Ta armo·dia o·rgana toy Symboyli·oy enhmerv·uhkan sxetika· me thn anakoi·nvsh gia tiw alieytike·w 1. epidoth·seiw poy ype·balan h Aystrali·a, h Islandi·a, h Ne·a Zhlandi·a, h Norbhgi·a, to Peroy·, oi Filippi·new kai oi Hnvme·new Politei·ew sto Geniko· Symboy·lio toy POE sto plai·sio thw proparaskeyh·w gia thn Tri·th Ypoyrgikh· Sy·nodo toy POE poy ua pragmatopoihuei· sto Sha·tl apo· tiw 30 Noembri·oy me·xri tiw 3 Dekembri·oy. Sta sympera·smata· toy thw 26hw Oktvbri·oy 1999 sxetika· me thn proetoimasi·a thw Dia·skechw toy Sha·tl, 2. to Symboy·lio kate·sthse safe·w o·ti gia oiadh·pote apo·fash gia eleyue·rvsh toy empori·oy ua lhfuoy·n deo·ntvw ypo·ch h Dieunh·w Sy·mbash tvn Hnvme·nvn Eunv·n gia to Di·kaio thw ua·lassaw, oi sto·xoi tvn Dieunv·n Symfvniv·n gia thn prostasi·a toy periba·llontow kai th diaxei·rish tvn fysikv·n po·rvn kai oi Dieunei·w Alieytike·w Symfvni·ew. Epiple·on, to Symboy·lio to·nise, stoyw genikoy·w skopoy·w tvn diapragmatey·sevn, thn ana·gkh na ejasfalistei· h kata·llhlh isorropi·a metajy· thw peraite·rv eleyue·rvshw toy empori·oy kai thw eni·sxyshw tvn polymerv·n kano·nvn ua pre·pei na symba·lei sthn epi·teyjh biv·simhw ana·ptyjhw, prostasi·aw kai periba·llontow, koinvnikh·w proo·doy kai sth mei·vsh thw ftv·xeiaw kai thn ejasfa·lish thw ygei·aw tvn katanalvtv·n. To Symboy·lio ua parakoloyuei· ek toy sy·neggyw tiw ejeli·jeiw thw proparaskeyastikh·w diadikasi·aw gia th 3. sy·nodo toy Sha·tl kai ua synedria·zei eja·lloy se eidikh· sy·nodo sto Sha·tl kau(cid:146) o·lh th dia·rkeia thw Dia·skechw. (2000/C 203 E/144) GRAPTH ERVTHSH E-2008/99 ypobolh·: Rosa Miguélez Ramos (PSE) prow thn Epitroph· (9 Noembri·oy 1999) Ue·ma: H aliei·a ston Gy·ro thw Xilieti·aw H anakoi·nvsh thw Epitroph·w prow to Symboy·lio kai to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio vw prow th sta·sh thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw ston Gy·ro thw Xilieti·aw toy Pagko·smioy Organismoy· Empori·oy (COM 1999 331 teliko·) den perie·xei kami·a rhth· anafora· sthn aliei·a oy·te sthn Koinh· Politikh· Aliei·aw. Antiue·tvw, oi kybernh·seiw thw Aystrali·aw, tvn Hnvme·nvn Politeiv·n, tvn Filipi·nvn, thw Islandi·aw, thw Norbhgi·aw, thw Ne·aw Zhlandi·aw kai toy Peroy· ype·balan anakoi·nvsh ston Pagko·smio Organismo· Empori·oy sxetikh· me epidoth·seiw thw aliei·aw, h opoi·a, pe·ran toy periexome·noy toy i·dioy toy eggra·foy, synista· sobarh· apeilh· gia thn Koinh· Alieytikh· Politikh· kai ton koinotiko· tome·a thw aliei·aw. Oi anvte·rv kybernh·seiw, epi· th ba·sei orisme·nvn anedafikv·n aitiologikv·n ske·cevn kai episthmonikv·n stoixei·vn sxetika· me perioxe·w kai sto·loyw, protei·noyn «sto plai·sio tvn prosexv·n diapragmatey·sevn toy POE, ta Me·lh na apofasi·soyn thn kata·rghsh tvn epidoth·sevn oi opoi·ew provuoy·n mi·a yperbolikh· ikano·thta toy tome·a thw aliei·aw, dedome·noy o·ti streblv·noyn to empo·rio, bla·ptoyn sobara· thn biv·simh ekmeta·lleysh tvn plhuysmv·n tvn ixuy·vn kai parempodi·zoyn thn biv·simh ana·ptyjh». Ektimv·ntaw ton episfalh· xarakth·ra toy koinotikoy· alieytikoy· tome·a kai tvn zvnv·n poy ejartv·ntai apo· thn aliei·a, o Gy·row thw Xilieti·aw ende·xetai na e·xei sobare·w epiptv·seiw ep(cid:146) aytoy·, se peri·ptvsh poy h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh den anala·bei apofasistika· thn prostasi·a thw aliei·aw maw. Poia· ei·nai h ue·sh toy Symboyli·oy vw prow thn aliei·a eno·cei toy Gy·roy thw Xilieti·aw; Poia· ei·nai h a·poch toy Symboyli·oy o·son afora· thn anakoi·nvsh tvn anvte·rv kybernh·sevn sxetika· me tiw epidoth·seiw gia thn aliei·a; C 203 E/114 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 18. 7. 2000 Pv·w skopey·ei to Symboy·lio na prostatey·sei ton koinotiko· tome·a thw aliei·aw eno·cei thw 3hw Ypoyrgikh·w Dia·skechw toy Sh·atl; Skopey·ei na proba·lei ta koinvnika·, periballontika· kai ygeionomika· ue·mata e·nanti tvn apokleistika· biomhxani- kv·n uema·tvn; Ej(cid:146) a·lloy, o Epi·tropow k. Fischler anekoi·nvse sthn Gevrgikh· kuesh thw Bero·naw th dhmioyrgi·a eno·w «Fo·roym POE» gia thn prostasi·a toy eyrvpai¤koy· monte·loy gevrgi·aw, me ekprosv·poyw gevrgikv·n omospondiv·n, metapoihtv·n, katanalvtv·n, periballontolo·gvn, klp. Proti·uetai o Epi·tropow k. Fischler na anakoinv·sei th dhmioyrgi·a kai a·lloy ana·logoy fo·roym gia thn aliei·a; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (30 Noembri·oy 1999) Sthn anakoi·nvsh· thw gia thn prose·ggish thw (cid:201)nvshw eno·cei toy ky·kloy thw Xilieti·aw toy Pagko·smioy Organismoy· Empori·oy (POE) thw 8hw Ioyli·oy 1999, h Epitroph· kauo·rise to koinotiko· pro·gramma gia ton ky·klo ayto·. To pro·gramma ayto· kaly·ptei mia seira· tome·vn, o·pvw ei·nai h gevrgi·a kai oi yphresi·ew, oi telvneiakoi· dasmoi· gia ta mh gevrgika· proi¤o·nta, oi ependy·seiw, o antagvnismo·w, h dieyko·lynsh toy empori·oy kai oi sxe·seiw metajy· toy empori·oy kai toy periba·llontow. Sy·mfvna me thn Epitroph·, ta dasmologika· ue·mata toy tome·a thw aliei·aw ua e·prepe na syzhthuoy·n sto plai·sio dasmologikv·n diapragmatey·sevn gia ta mh gevrgika· proi¤o·nta. (cid:211)son afora· toyw dasmoy·w, h Epitroph· ei·nai ype·r miaw synolikh·w dasmologikh·w diapragma·teyshw me sto·xo th mei·vsh tvn dasmv·n, thn eja·leich tvn «pics» kai thn enarmo·nish tvn dasmologikv·n diarurv·sevn. O kauorismo·w dasmologikv·n ektimh·sevn (xamhla·, me·sa kai ychla· pososta·) stiw opoi·ew ua e·prepe na emfani·zontai o·loi oi dasmoi· ua prose·feran e·nan orisme·no baumo· eyeliji·aw poy ua epe·trepe th diath·rhsh eno·w eylo·goy epipe·doy prostasi·aw gia ta proi¤o·nta poy symba·lloyn perisso·tero sth diath·rhsh toy eisodh·matow tvn paragvgv·n maw kai ta opoi·a synexi·zoyn na apoteloy·n th ba·sh thw oikonomikh·w drasthrio·thtaw orisme·nvn para·ktivn perioxv·n thw Koino·thtaw. (cid:211)son afora· tiw epidoth·seiw toy tome·a thw aliei·aw kai tiw epiptv·seiw toyw sto empo·rio, sthn kata·stash tvn alieytikv·n po·rvn kai sto periba·llon, den ei·nai kauo·loy be·baio o·ti to ue·ma ayto· ua emfanistei· sto pro·gramma ergasi·aw toy ky·kloy thw Xilieti·aw toy POE. H Epitroph· eje·frase pro·sfata, sto plai·sio syzhth·sevn thw Epitroph·w gia to Empo·rio kai to Periba·llon toy POE, thn yposth·rijh· thw stiw ergasi·ew toy Organismoy· Trofi·mvn kai Gevrgi·aw tvn Hnvme·nvn Eunv·n (FAO) kai idiai·tera toy dieunoy·w sxedi·oy dra·shw gia th diaxei·rish thw alieytikh·w ikano·thtaw. Pra·gmati, h ana·lysh apo· ton organismo· ayto· tvn parago·ntvn poy mporoy·n na e·xoyn epiptv·seiw sthn alieytikh· ikano·thta (e·lleich ele·gxoy epi· toy sto·loy, mh biv·simh diaxei·rish thw aliei·aw) apotelei· aparai·thth proy¤ po·uesh gia ka·ue syzh·thsh sto plai·sio toy POE sxetika· me thn endexo·menh sxe·sh metajy· epidoth·sevn, pleona·zoysaw alieytikh·w ikano·thtaw kai yperekmeta·lleyshw tvn po·rvn. (cid:211)son afora· thn ypera·spish tvn koinotikv·n symfero·ntvn ston tome·a thw aliei·aw, h Epitroph· ua merimnh·sei v·ste ta apotele·smata thw diapragma·teyshw na ei·nai isorrophme·na to·so o·son afora· toyw dasmoy·w o·so kai toyw a·lloyw tomei·w diapragma·teyshw. Ua energh·sei sto plai·sio thw entolh·w diapragma·teyshw poy ua thw douei· apo· to Symboy·lio. (cid:211)son afora· thn pro·tash toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy na dhmioyrghuei· e·na «Fo·roym POE» gia thn aliei·a kauv·w kai gia thn gevrgi·a, h Epitroph· ua thn ejeta·sei ana·loga me to pedi·o tvn diapragmatey·sevn toy POE o·son afora· ton tome·a thw aliei·aw, to opoi·o ua apofasistei· kata· thn Ypoyrgikh· Dia·skech toy Seattle. (2000/C 203 E/145) GRAPTH ERVTHSH E-2009/99 ypobolh·: Ulpu Iivari (PSE) prow thn Epitroph· (9 Noembri·oy 1999) Ue·ma: O ro·low tvn bibliouhkv·n sth sy·gxronh koinvni·a Kato·pin epiuymi·aw thw Dia·skechw tvn Proe·drvn, o Pro·edrow toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy anakoi·nvse stiw 15 Mai(cid:138)oy 1998 o·ti h Epitroph· Politismoy·, Neo·thtaw, Paidei·aw kai Me·svn Enhme·rvshw ejoysiodoth·uhke na synta·jei e·kuesh gia to ro·lo tvn bibliouhkv·n sth sy·gxronh koinvni·a. H epitroph· o·rise vw eishghth· to boyleyth· Mirja Ryyndnen. H e·kuesh prvtoboyli·aw egkri·uhke apo· thn olome·leia ton Oktv·brio toy 1998 (1). Fai·netai o·ti h syzh·thsh sxetika· me thn e·kuesh e·xei fua·sei sto sta·dio thw Pra·sinhw Bi·bloy


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2014/99 di Maria Martens (PPE-DE) alla Commissione. Aggiunta nelle sigarette, da parte dell'industria del tabacco, di sostanze che inducono dipendenza.

eurovoc_concepts:
European social policy
adjuvant
tobacco
toxic substance

formats: html pdf print

text: C 280 E/4 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 10. 2000 Risposta data dal sig. Patten in nome della Commissione (28 gennaio 2000) L(cid:146)autorit(cid:224) competente in materia di bilancio ha concesso per l(cid:146)esercizio 1999 137 M€ sul capitolo di 1. bilancio B7-54 per i progetti di ricostruzione in Kosovo. La Commissione ha fatto notevoli sforzi a tal fine. Queste somme non comprendono altri finanziamenti comunitari relativi alla crisi nel Kosovo, quali gli aiuti umanitari forniti dall(cid:146)Ufficio della Comunit(cid:224) europea per gli aiuti umanitari (ECHO) (378 M€ nel 1999) o il sostegno di bilancio straordinario di 100 M€ offerto nel 1999 sul capitolo B7-54 alla ex Repubblica jugoslava di Macedonia (FYROM) e al Montenegro e sul capitolo 7-50 all(cid:146)Albania, al fine di permettere a tali paesi di far fronte al carico di bilancio supplementare, causato dal flusso massiccio di rifugiati kosovari. Un(cid:146)ulteriore assistenza macro-finanziaria Ł stata altres(cid:236) concessa alla ex Repubblica jugoslava di Macedonia e alla Bosnia-Herzegovina, le cui economie hanno sofferto a causa della crisi nella regione. Nel novembre 1999 la Commissione ha annunciato che avrebbe proposto un programma di assistenza e di rilancio nei Balcani occidentali, compresa la regione del Kosovo, per gli anni 2000-2006. La Commissione ha proposto un finanziamento di 5500 M€, ma una valutazione dettagliata del fabbisogno dovr(cid:224) essere completata nella primavera del 2000 per essere presa in considerazione nella procedura di bilancio del 2001 e sar(cid:224) disponibile in tempo per la presentazione del nuovo programma. Il volume dell(cid:146)assistenza che gli Stati membri hanno impegnato per la ricostruzione del Kosovo Ł indicato nelle tabelle redatte in seguito alla conferenza dei donatori per il Kosovo del luglio e del novembre 1999, che possono essere consultate sul sito internet per la ricostruzione dell(cid:146)Europa sud-orientale, gestito congiuntamente dalla Commissione e dalla Banca Mondiale (http://www. seerecon. org/Calendar/pledgeeu- ro. pdf e http://www. seerecon. org/Calendar/SDC/sdc-pledges-euro. pdf). 2. -4. Inizialmente, a met(cid:224) del 1999, la Commissione aveva stanziato 500 M€ per la ricostruzione del Kosovo nel 2000, cioŁ 440 M€ in piø rispetto a quanto previsto nel progetto di bilancio preliminare della Commissione dell(cid:146)aprile 1999. La valutazione finale del fabbisogno doveva essere realizzata nel 2000, durante la procedura di bilancio. La Commissione ha presentato il proprio punto di vista sull(cid:146)incidenza del finanziamento in Kosovo sul bilancio tramite la proposta della lettera rettificativa no4/2000 a fine ottobre 1999. La Commissione proponeva di procedere almeno in due tappe: prima di tutto beneficiando soltanto del bilancio del 2000, in seguito, durante la preparazione del progetto di bilancio preliminare del 2001 e dopo avere compiuto un(cid:146)esatta valutazione del finanziamenti provenienti da altri donatori, per il rimanente periodo coperto da Agenda 2000. Un programma di sviluppo economico piø cooperativo verr(cid:224) a sostituire gradualmente la ricostruzione urgente. fabbisogno e dei La Commissione ha proprosto una combinazione di tre fonti di finanziamento per i fondi supplementari necessari: riallocazione, nella misura del possibile, utilizzo parziale dello strumento della flessibilit(cid:224) e revisione delle prospettive finanziarie. L(cid:146)autorit(cid:224) competente in materia di bilancio ha concesso 240 M€ per gli aiuti diretti alla ricostruzione nel Kosovo nel dicembre 1999, prevedendo ulteriori finanziamenti dagli aiuti umanitari e dai riporti per un ammontare totale destinato al Kosovo nel 2000 di 360 M€. Tale autorit(cid:224) ha deciso altres(cid:236) di attingere alla riserva di flessibilit(cid:224) e di riassegnare i fondi nel contesto del capitolo 4 per raggiungere il proprio obiettivo. (2000/C 280 E/004) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2014/99 di Maria Martens (PPE-DE) alla Commissione (9 novembre 1999) Oggetto: Aggiunta nelle sigarette, da parte dell(cid:146)industria del tabacco, di sostanze che inducono dipendenza Da un rapporto di tre organizzazioni scientifiche (ASH, Action on Smoking and Health Imperial Cancer Research Fund e Massachusetts Tobacco Control Program) risulta che l(cid:146)industria del tabacco aggiunge sostanze chimiche alle sigarette per aumentare la dipendenza da queste indotta. Il rapporto Ł reperibile al seguente indirizzo Internet: http://www. ash. org. uk/papers/additives. html. E(cid:146) al corrente la Commissione europea di tali scoperte? 3. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 280 E/5 Cosa pensa la Commissione di queste pratiche dell(cid:146)industria del tabacco? Viste le iniziative della Commissione europea nel settore della sanit(cid:224) pubblica e della tutela dei consumatori, non Ł tempo che essa avvii un(cid:146)indagine in merito a tali pratiche nell(cid:146)industria del tabacco europea? Risposta data dal commissario Byrne a nome della Commissione (16 dicembre 1999) La Commissione Ł certamente a conoscenza del rapporto menzionato dall(cid:146)onorevole parlamentare. Si Ł del resto espressa sulla questione nella recente relazione sui progressi compiuti nella protezione della salute pubblica contro gli effetti nocivi del consumo di tabacco (1). Nel 1997 la Commissione aveva infatti chiesto a tutti gli Stati membri di fornire informazioni sulle rispettive disposizioni riguardanti gli additivi contenuti nelle sigarette. L(cid:146)analisi delle risposte ha evidenziato una notevole disparit(cid:224) tra le normative vigenti nei vari paesi e fornisce un quadro della situazione giuridica esistente a livello nazionale in materia di additivi per tabacchi. Tale analisi ha inoltre consentito di elaborare un(cid:146)adeguata risposta comunitaria, che intende eliminare gli ostacoli alla libera circolazione nel mercato interno, pur garantendo un elevato livello di tutela della salute pubblica. La proposta che ne deriva Ł stata adottata dalla Commissione il 16 novembre 1999 (2) e trasmessa al Parlamento e al Consiglio. L(cid:146)articolo 7 della proposta stipula che: «gli Stati membri chiederanno a tutti i fabbricanti e agli importatori di prodotti del tabacco di presentare un elenco di tutti gli ingredienti diversi dal tabacco, ivi compresi i vari tipi e quantit(cid:224) di additivi utilizzati nella fabbricazione del loro prodotto di tabacco, suddivisi per singole marche. Gli Stati membri esigeranno anche dai produttori e dagli importatori di fornire dati completi sui suddetti ingredienti diversi dal tabacco, sotto forma combusta o incombusta e di dimostrare che tali ingredienti sono sicuri per la salute dei consumatori quando utilizzati nel modo previsto nel loro prodotto del tabacco». (1) COM(1999) 407 def. (2) COM(1999) 594 def. (2000/C 280 E/005) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2017/99 di Mihail Papayannakis (GUE/NGL) alla Commissione (28 ottobre 1999) Oggetto: Relazione sui controlli di qualit(cid:224) delle opere di cui al secondo QCS Nel rispondere, il 13 ottobre 1998, alla nostra interrogazione E-2176/98 (1), l(cid:146)allora in carica Commissario, sig. ra Wulf-Mathies, aveva dichiarato che la prima relazione trimestrale ESPEL aveva constatato l(cid:146)esistenza di problemi di qualit(cid:224) in diverse opere e che ESPEL avrebbe quindi eseguito controlli sistematici e approfonditi delle opere iscritte nel secondo QCS. Dati i molti incidenti verificatisi sulle autostrade greche a causa di lavori malfatti e di carenze nei sistemi di controllo, pu(cid:242) far conoscere la Commissione i risultati dei controlli finora eseguiti da ESPEL, precisando in lavori malfatti o carenze, se gli appaltatori hanno quali opere sono state effettivamente constatati provveduto a porvi rimedio e con i soldi di chi, e quali provvedimenti finanziari, disciplinari, penali di tipo amministrativo (ad esempio, iscrizione nella lista nera) devono essere presi nei confronti dei responsabili di omissioni e irregolarit(cid:224)? (1) GU C 96 dell(cid:146)8. 4. 1999, pag. 51 e GU C 135 del 14. 5. 1999, pag. 16


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2375/1999 af 9. november 1999 om indstilling af fiskeri efter jomfruhummer fra fartøjer, som fører dansk flag

eurovoc_concepts:
Denmark
authorised catch
catch quota
crustacean
fishing area
ship's flag

text: 10. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 287/3 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2375/1999 af 9. november 1999 om indstilling af fiskeri efter jomfruhummer fra fartøjer, som fører dansk flag KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2846/98 (2), særlig artikel 21, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) I Rådets forordning (EF) nr. 48/1999 af 18. december 1998 om fastsættelse for 1999 af de samlede tilladte fangstmængder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande samt af visse betingelser for fiskeri af disse fangstmængder (3), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1619/1999 (4), fastsættes jomfru- hummerkvoterne for 1999; for at overholde bestemmelserne om de kvantitative begrænsninger af fangsterne af en kvoteret bestand er det nødvendigt, at Kommissionen fastsætter den dato, på hvilken de fangster, der er taget af fiskerfartøjer, som fører en medlemsstats flag, må anses for at have opbrugt den tildelte kvote; ifølge de oplysninger, der er meddelt Kommissionen, har jomfruhummerfiskeriet fra fartøjer, som fører dansk flag ICES- eller er registreret farvandene i i Danmark, i område IIa (EF-område) og IV (EF-område) medført, at Danmarks jomfruhummerkvote for 1999 er opbrugt; Danmark har forbudt fiskeri efter denne bestand med virkning fra den 25. september 1999; det er derfor nødvendigt at opretholde denne dato — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Jomfruhummerfiskeriet fra fartøjer, der fører dansk flag eller er i ICES-område IIa (EF-område) og IV registreret i Danmark, (EF-område) har medført, at Danmarks jomfruhummerkvote for 1999 må anses for at være opbrugt. Fiskeri efter jomfruhummer i farvandene i ICES-område IIa (EF-område) og IV (EF-område) fra fartøjer, der fører dansk flag eller er registreret i Danmark, er forbudt ligesom opbevaring om bord, omladning og landing af den ovenfor nævnte bestand, fanget i disse farvande af de nævnte fartøjer efter denne forordnings anvendelsesdato. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra den 25. september 1999. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 9. november 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 261 af 20. 10. 1993, s. 1. (2) EFT L 358 af 31. 12. 1998, s. 5. (3) EFT L 13 af 18. 1. 1999, s. 1. (4) EFT L 192 af 24. 7. 1999, s. 14


title: PERGUNTA ESCRITA E-1997/99 apresentada por Andre Brie (GUE/NGL) ao Conselho. Posição do Conselho relativamente à guerra na Tchetchénia.

eurovoc_concepts:
Chechen question
Eastern Bloc countries
OSCE
Russia
military intervention
war

text: C 219 E/64 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/075) PERGUNTA ESCRITA E-1997/99 apresentada por Andre Brie (GUE/NGL) ao Conselho (9 de Novembro de 1999) Objecto: Posi(cid:231)ªo do Conselho relativamente (cid:224) guerra na TchetchØnia Na sua Resolu(cid:231)ªo de 7 de Outubro de 1999 (B5-0142, 0149, 0158, 0168 e 0177/1999), o Parlamento condenou veementemente a interven(cid:231)ªo militar russa na TchetchØnia. Poderia o Conselho comunicar de que modo tenciona ter em considera(cid:231)ªo esta posi(cid:231)ªo do Parlamento Europeu na pol(cid:237)tica conduzida relativamente (cid:224) Rœssia e, em particular, no respeitante ao conflito na TchetchØnia? EstarÆ o Conselho disposto a associar-se a esta posi(cid:231)ªo do Parlamento? Resposta (31 de Janeiro de 2000) A posi(cid:231)ªo do Parlamento Europeu, expressa na sua resolu(cid:231)ªo de 7 de Outubro, reflecte-se bem nas conclusıes aprovadas pelo Conselho em 15 de Novembro. Nelas, o Conselho manifestou a sua profunda preocupa(cid:231)ªo, que partilha com o Parlamento Europeu, com a continua(cid:231)ªo da campanha militar no Norte do CÆucaso. O Conselho condenou o uso desproporcionado e indiscriminado da for(cid:231)a na TchetchØnia, que tem causado grave sofrimento (cid:224) popula(cid:231)ªo civil e aos deslocados internos. O Conselho instou o governo russo a respeitar os compromissos assumidos ao abrigo do direito humanitÆrio internacional no sentido de evitar perdas civis e de manter aberta a fronteira entre a TchetchØnia e a Ingœchia, garantindo assim aos deslocados internos o acesso a uma situa(cid:231)ªo de seguran(cid:231)a. O Conselho sublinhou ainda a necessidade de um diÆlogo entre o governo russo e os l(cid:237)deres eleitos do Norte do CÆucaso, incluindo a TchetchØnia, no sentido de encontrar uma solu(cid:231)ªo pol(cid:237)tica para o conflito. Neste contexto, o Conselho encorajou o governo russo a apelar para os bons of(cid:237)cios da OSCE. O Conselho acordou tambØm em que a UE apresentaria a questªo (cid:224) Cimeira da OSCE em Istambul. De facto, a declara(cid:231)ªo da Cimeira de Istambul de 18/19 de Novembro de 1999, embora reafirmando que reconhece a integridade territorial da Federa(cid:231)ªo da Rœssia e que condena todas as formas de terrorismo, sublinhou a necessidade de respeitar as normas da OSCE. O no 23 desta declara(cid:231)ªo refere-se precisamente a esta questªo: «Concordamos que (cid:224) luz da situa(cid:231)ªo humanitÆria na regiªo, Ø importante aliviar o sofrimento da popula(cid:231)ªo civil, designadamente atravØs da cria(cid:231)ªo de condi(cid:231)ıes adequadas que permitam (cid:224)s organiza(cid:231)ıes internacionais prestar ajuda humanitÆria. Concordamos que Ø essencial encontrar uma solu(cid:231)ªo pol(cid:237)tica e que a assistŒncia da OSCE contribuirÆ para esse objectivo. Saudamos a vontade da OSCE em prestar assistŒncia ao reatamento do diÆlogo pol(cid:237)tico. Saudamos o acordo da Federa(cid:231)ªo da Rœssia em aceitar uma visita do Presidente em exerc(cid:237)cio da OSCE (cid:224) regiªo. Confirmamos o actual mandato do Grupo de AssistŒncia da OSCE na TchetchØnia. A este respeito, saudamos tambØm a vontade da Federa(cid:231)ªo da Rœssia de facilitar estas medidas que contribuirªo para a cria(cid:231)ªo de condi(cid:231)ıes de estabilidade, seguran(cid:231)a e prosperidade econ(cid:243)mica na regiªo. ». (2000/C 219 E/076) PERGUNTA ESCRITA E-1998/99 apresentada por Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) ao Conselho (9 de Novembro de 1999) Objecto: Progressos no processo de adesªo de Chipre (cid:224) UE Chipre faz parte do grupo dos pa(cid:237)ses candidatos (cid:224) adesªo (cid:224) UE, tendo registado progressos econ(cid:243)micos invejÆveis, com um PNB per capita comparÆvel ao dos Estados-membros mais desenvolvidos da Uniªo Europeia. Em 31 de Mar(cid:231)o de 1998, a UE deu in(cid:237)cio (cid:224)s negocia(cid:231)ıes para a adesªo de Chipre. Passados


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2378/1999 av den 9 november 1999 om rättelse av förordning (EG) nr 1282/1999 om beviljande av bidrag till producentorganisationer för tonfisk som levererades till bearbetningsindustrin under perioden 1 oktober till 31 december 1998

eurovoc_concepts:
agro-industry
monetary compensatory amount
producer organisation
sea fish

text: L 287/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 11. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2378/1999 av den 9 november 1999 om rättelse av förordning (EG) nr 1282/1999 om beviljande av bidrag till producentorganisationer för tonfisk som levererades till bearbetningsindustrin under perioden 1 oktober till 31 december 1998 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3759/92 av den 17 december 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 3318/94 (2), särskilt artikel 18. 6 i denna, och av följande skäl: 1. 2. Genom kommissionens förordning (EG) nr 1282/ 1999 (3) beviljades den kompensation som avses i artikel 18 i förordning (EEG) nr 3759/92 för perioden 1 oktober–31 december 1998 till vissa producentorgani- sationer för tonfisk av arterna Thunnus alalunga och Thynnus pelamys. I den spanska versionen av förord- ningen som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning är uppgiften om arten ”Patudo” felaktig och bör ersättas med ”Atún blanco”. Eftersom detta fel inte omedelbart kan uppmärksammas av de berörda ekonomiska aktörerna bör förordningen i fråga rättas. I enlighet med artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 142/98 av den 21 januari 1998 om närmare bestämmelser för beviljande av kompensation avseende tonfisk för beredningsindustrin (4) skall ansökan om ersättning lämnas in av berörda producentorganisationer till de behöriga nationella myndigheterna senast 45 dagar efter det att förordningen i fråga trätt i kraft, dvs. den 6 augusti 1999. På grund av detta icke uppenbara fel i den spanska versionen av förordning (EG) nr 1282/ 1999 är det tänkbart att vissa aktörer inte har lämnat in en ansökan om ersättning. För de producentorganisa- tioner som ännu inte lämnat in ansökan om ersättning bör tidsfristen på 45 dagar därför löpa från och med den dag då den här förordningen träder i kraft. 3. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för fiske- produkter. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Gäller endast den spanska språkversionen. Artikel 1 Artikel 2 I de fall då de berörda producentorganisationerna inte ännu har lämnat in ansökan om ersättning skall den tidsfrist på fyrtiofem dagar som avses i artikel 6. 1 i förordning (EG) nr 142/98 löpa från och med den dag då denna förordning träder i kraft. Artikel 3 Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 9 november 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 388, 31. 12. 1992, s. 1. (2) EGT L 350, 31. 12. 1994, s. 15. (3) EGT L 153, 19. 6. 1999, s. 40. (4) EGT L 17, 22. 1. 1998, s. 8


title: PERGUNTA ESCRITA E-1963/99 apresentada por Gerhard Hager (NI) ao Conselho. Vistos Schengen: influência sobre a concorrência.

eurovoc_concepts:
Austria
Central and Eastern European Countries
Schengen Agreement
admission of aliens
carrier
job access
restriction on competition
road transport

text: C 170 E/132 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 6. 2000 Em que ponto se encontram os planos da Comissªo a este respeito? Que repercussıes teria a reforma mencionada sobre a forma de funcionamento da Comissªo? Quanto tempo duraria este procedimento desde a suspeita da existŒncia de uma fusªo ilegal atØ (cid:224) decisªo definitiva? A proposta da Comissªo prevŒ tambØm um direito de indemniza(cid:231)ªo para as pessoas que tenham sido prejudicadas directa ou indirectamente por um cons(cid:243)rcio que entretanto come(cid:231)ou a actuar e foi depois declarado ilegal? Resposta dada por M. Monti em nome da Comissªo (19 de Novembro de 1999) O Livro Branco adoptado pela Comissªo em 28 de Abril de 1999 (1) diz respeito (cid:224) altera(cid:231)ªo das regras processuais aplicÆveis aos acordos e abusos de posi(cid:231)ıes dominantes, nªo se ocupando das opera(cid:231)ıes de concentra(cid:231)ªo cuja aplica(cid:231)ªo continua sujeita (cid:224) obriga(cid:231)ªo de notifica(cid:231)ªo e de autoriza(cid:231)ªo prØvia. Foram transmitidas (cid:224) Comissªo numerosas observa(cid:231)ıes por parte dos Estados-membros e terceiros interessados. Este processo foi transmitido ao Parlamento e ao ComitØ Econ(cid:243)mico e Social para parecer. Com base nas observa(cid:231)ıes recebidas, a Comissªo prosseguirÆ os seus trabalhos a fim de elaborar uma proposta de regulamento do Conselho que deverÆ substituir o regulamento em vigor, ou seja, o Regulamento no 17/62, primeiro regulamento de execu(cid:231)ªo dos artigos 85o e 86o do Tratado CE (2). Tal proposta deverÆ, em princ(cid:237)pio, poder ser adoptada pela Comissªo e ser transmitida ao Conselho no segundo semestre de 2000. Esta reforma, em especial o abandono do sistema de notifica(cid:231)ªo dos acordos, decisıes e prÆticas concertadas, alterarÆ profundamente o trabalho da Comissªo, uma vez que eliminarÆ a burocracia a n(cid:237)vel do tratamento das notifica(cid:231)ıes e permitirÆ assim (cid:224) Comissªo concentrar a sua ac(cid:231)ªo na repressªo das infrac(cid:231)ıes mais graves (cid:224)s regras da concorrŒncia. Relativamente aos casos de proibi(cid:231)ªo, a dura(cid:231)ªo dos processos Ø muito variÆvel. O Livro Branco propıe a introdu(cid:231)ªo de um prazo de quatro meses, no termo do qual a Comissªo informarÆ o autor da denœncia do seguimento que tenciona dar ao seu pedido. O seguimento do processo s(cid:243) pode ser efectuado no quadro do respeito de um prazo razoÆvel, cujo cumprimento Ø assegurado pelas jurisdi(cid:231)ıes comunitÆrias. No sistema proposto pelo Livro Branco, os acordos, decisıes e prÆticas concertadas que tenham por objectivo restringir a concorrŒncia e nªo preencham as condi(cid:231)ıes previstas no no 3 do artigo 81o sªo proibidos e portanto nulos nªo produzindo efeitos desde o in(cid:237)cio, nªo sendo, por isso, necessÆria qualquer decisªo da Comissªo. As pessoas lesadas por estes acordos podem recorrer (cid:224)s jurisdi(cid:231)ıes nacionais para pedirem indemniza(cid:231)ªo por danos para compensar o preju(cid:237)zo de que foram v(cid:237)timas. A reforma proposta pela Comissªo nªo afecta os direitos das v(cid:237)timas no que diz respeito (cid:224) obten(cid:231)ªo de uma indemniza(cid:231)ªo. (1) COM(1999) 101 final. (2) JO 13 de 21. 2. 1962. (2000/C 170 E/160) PERGUNTA ESCRITA E-1963/99 apresentada por Gerhard Hager (NI) ao Conselho (9 de Novembro de 1999) Objecto: Vistos «Schengen»: influŒncia sobre a concorrŒncia Nos œltimos anos, por considera(cid:231)ıes econ(cid:243)micas, passou a ser prÆtica corrente entre os transportadores austr(cid:237)acos contratar como condutores, gra(cid:231)as ao visto «Schengen» de seis meses, pessoas procedentes dos PECO para realizar transportes intra-europeus, sem que essas pessoas disponham de autoriza(cid:231)ªo de trabalho. Esta prÆtica generalizada levou a que o acesso a este mercado de trabalho seja cada vez mais dif(cid:237)cil para os cidadªos da Uniªo. 20. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 170 E/133 Por este motivo solicita-se ao Conselho que responda (cid:224)s seguintes perguntas: 1. A prÆtica descrita foi alvo de debate no Conselho de Ministros da UE? 2. De que ordem de magnitude Ø o nœmero de pessoas procedentes dos PECO que gozam deste visto «Schengen» de seis meses, na `ustria em particular e na UE em geral? 3. Que medidas considera o Conselho oportunas para p(cid:244)r fim a esta prÆtica prejudicial para o mercado de trabalho e a concorrŒncia na Uniªo? 4. O Conselho jÆ recolheu dados sobre esta matØria? 5. O Conselho entende que esta prÆtica Ø conforme com as disposi(cid:231)ıes legais da Uniªo em matØria de concorrŒncia? 6. 7. Em caso negativo, que medidas pensa o Conselho adoptar para a combater? Em caso afirmativo, como justifica o Conselho a sua posi(cid:231)ªo? Resposta (9 de Dezembro de 1999) O Conselho nªo estÆ ao corrente das prÆticas mencionadas pelo Senhor Deputado. O Conselho chama a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para o facto que o visto para uma estada superior a trŒs meses Ø, para efeitos da Conven(cid:231)ªo de Schengen, um visto nacional emitido por cada Parte Contratante em conformidade com a sua pr(cid:243)pria legisla(cid:231)ªo. (2000/C 170 E/161) PERGUNTA ESCRITA P-1971/99 apresentada por Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo Objecto: Viola(cid:231)ªo das Directivas 91/0628/CEE e 95/0029/CE (19 de Outubro de 1999) Em Junho de 1998, a Associa(cid:231)ªo Neerlandesa para a Protec(cid:231)ªo dos Animais realizou um inquØrito exaustivo sobre o cumprimento das Directivas 91/0628/CEE (1) e 95/0029/CE (2) nos postos fronteiri(cid:231)os de Gorizia, Fernetti e Prosecco. Deste inquØrito documentado concluiu-se que as directivas sªo seriamente violadas e que os animais em questªo sªo brutalmente maltratados. O facto de nªo se tratar de um incidente isolado Ø demonstrado por filmagens de v(cid:237)deo, igualmente comprometedoras, obtidas entre 1994 e 1996. Nªo entende a Comissªo que nos postos fronteiri(cid:231)os italianos o cumprimento das Directivas 1. 91/0628/CEE e 95/0029/CE Ø absolutamente insatisfat(cid:243)rio? 2. Que medidas sªo tomadas pelas autoridades italianas para p(cid:244)r fim a esta situa(cid:231)ªo escandalosa? Recorre-se de modo satisfat(cid:243)rio (cid:224)s modalidades previstas pelas directivas no que respeita (cid:224) retirada da 3. aprova(cid:231)ªo e (cid:224)s possibilidades de ac(cid:231)ªo penal? Qual Ø a san(cid:231)ªo mais grave que poderÆ ser imposta (cid:224)s autoridades italianas caso nªo adoptem 4. medidas satisfat(cid:243)rias para verificar o cumprimento das directivas? 5. (1) (2) Que medidas pretende tomar a Comissªo como guardiª dos Tratados? JO L 340 de 11. 12. 1991, p. 17. JO L 148 de 30. 6. 1995, p. 52


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2023/99 från Christoph Konrad (PPE-DE) till kommissionen. Snedvriden konkurrens genom tillämpad stödpraxis i stålsektorn.

eurovoc_concepts:
EU law
control of State aid
interpretation of the law
iron and steel industry

text: C 203 E/118 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 7. 2000 i dess helhet, s(cid:228)gs det inget om f(cid:246)rdelningen mellan kommissionen och de nationella konkurrensmyndig- heterna av s(cid:229)dana fall d(cid:228)r artikel 86 till(cid:228)mpas. I ett system med lagstadgat undantag som i det aktuella systemet framst(cid:229)r kommissionen i princip som b(cid:228)ttre l(cid:228)mpad (cid:228)n de nationella konkurrensmyndigheterna att bed(cid:246)ma dessa (cid:228)renden. N(cid:228)r det g(cid:228)ller de nationella domstolarna (cid:228)r dessa med st(cid:246)d av EG-domstolens fasta r(cid:228)ttspraxis beh(cid:246)riga att till(cid:228)mpa artikel 86. (1) EGT C 313, 15. 10. 1997. (2000/C 203 E/149) SKRIFTLIG FR¯GA E-2023/99 fr(cid:229)n Christoph Konrad (PPE-DE) till kommissionen (9 november 1999) ˜mne: Snedvriden konkurrens genom till(cid:228)mpad st(cid:246)dpraxis i st(cid:229)lsektorn Vad betyder formuleringen (cid:148)st(cid:246)d(cid:148) i artikel 1. 1 i gemenskapsreglerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin (1) med h(cid:228)nsyn till kommissionens och r(cid:229)dets praxis att allt oftare besluta om 1. (beslut nr 2496/96/EKSG) undantagsbest(cid:228)mmelser n(cid:228)r det g(cid:228)ller det str(cid:228)nga f(cid:246)rbudet mot statligt st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin? Kommer kommissionen i framtiden att tolka formuleringen (cid:148)st(cid:246)d(cid:148) bokstavligt och endast godk(cid:228)nna 2. st(cid:246)d som den har f(cid:246)rklarat till(cid:229)tet enligt gemenskapsreglerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d? (1) EGT L 338, 28. 12. 1996, s. 42. Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (6 december 1999) 1. Begreppet (cid:148)st(cid:246)d(cid:148) i artikel 1. 1 i kommissionens beslut nr 2496/96/EKSG av den 18 december 1996 om gemenskapsregler f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin (cid:228)r avsett att t(cid:228)cka allt st(cid:246)d. Detta beslut, vanligen kallat gemenskapsreglerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin, godk(cid:228)ndes i enlighet med f(cid:246)rfarandet i artikel 95 i EKSG-f(cid:246)rdraget som ett undantag fr(cid:229)n den allm(cid:228)nna principen i artikel 4 i EKSG-f(cid:246)rdraget d(cid:228)r det s(cid:228)gs att allt st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin (cid:228)r of(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden. Fr(cid:229)gest(cid:228)llarens kommentarer syftar f(cid:246)rmodligen p(cid:229) beslut som kommissionen har fattat om att godk(cid:228)nna omstruktureringst(cid:246)d till vissa st(cid:229)lf(cid:246)retag. Dessa beslut godk(cid:228)ndes liksom gemenskapsreglerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d i enlighet med artikel 95 i EKSG-f(cid:246)rdraget. N(cid:228)r st(cid:246)den godk(cid:228)ndes ans(cid:229)gs de motsvara gemenskapens intressen och j(cid:228)mst(cid:228)lldes d(cid:228)rmed med gemenskapsst(cid:246)d. Dessa beslut (cid:228)r inga undantag fr(cid:229)n gemenskaps- reglerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d utan liksom de sistn(cid:228)mnda undantag fr(cid:229)n EKSG-f(cid:246)rdraget. 2. Redan n(cid:228)r r(cid:229)det 1993 gav sitt enh(cid:228)lliga medgivande till de sista i raden av s(cid:229)dana beslut gjorde man klart att detta inte skulle ske fler g(cid:229)nger och ingen medlemsstat har sedan dess ans(cid:246)kt om undantag i enlighet med artikel 95. (2000/C 203 E/150) SKRIFTLIG FR¯GA E-2025/99 fr(cid:229)n Glyn Ford (PSE) till kommissionen (3 november 1999) ˜mne: Sanktioner mot Burma Mot bakgrund av att milit(cid:228)rregimen i Burma fortfarande ut(cid:246)var f(cid:246)rtryck och diskriminering, vilka (cid:229)tg(cid:228)rder tar kommissionen f(cid:246)r att garantera att sanktioner mot Burma verkligen till(cid:228)mpas?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2008/99 van Rosa Miguélez Ramos (PSE) aan de Commissie. Visserij en de Millenniumronde.

text: 18. 7. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 203 E/113 Welke betekenis hecht de Raad aan de mededeling van genoemde regeringen over visserijsubsidies? Hoe denkt de Raad onze visserijsector te verdedigen tijdens de derde ministeriºle conferentie in Seattle? Is hij voornemens de aandacht te vestigen op de sociale, milieu- en gezondheidsaspecten van de visserij naast de zuiver industriºle aspecten? Antwoord (24 januari 2000) 1. De bevoegde Raadsinstanties zijn in kennis gesteld van de mededeling over visserijsubsidies die door IJsland, Nieuw-Zeeland, Noorwegen, Peru, de Filippijnen en de Verenigde Staten aan de Australiº, Algemene Raad van de WTO is voorgelegd, in het kader van de voorbereiding van de van 30 november tot en met 3 december in Seattle te houden derde Ministeriºle Conferentie van de WTO. In zijn conclusies van 26 oktober 1999 betreffende de voorbereiding van de Conferentie van Seattle 2. heeft de Raad duidelijk gemaakt dat in elk besluit over liberalisering van de handel naar behoren rekening moet worden gehouden met de naleving van het internationaal Verdrag inzake het recht van de zee van de Verenigde Naties en de doelstellingen van internationale overeenkomsten over milieubehoud en beheer van natuurlijke hulpbronnen en van internationale visserijovereenkomsten. Voorts heeft de Raad er, onder de algemene onderhandelingsdoelstellingen, op gewezen dat het noodzakelijk is ervoor te zorgen dat een passend evenwicht tussen de verdere liberalisering van de handel en de versterking van de multilaterale regels bijdraagt tot duurzame ontwikkeling, milieubescherming, sociale vooruitgang, terugdringing van de armoede en gezondheid van de consument. 3. De Raad zal de ontwikkelingen bij het voorbereidingsproces voor de bijeenkomst van Seattle nauwlettend blijven volgen en zal met name tijdens de gehele duur van de Conferentie in bijzondere zitting in Seattle bijeenkomen. (2000/C 203 E/144) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2008/99 van Rosa MiguØlez Ramos (PSE) aan de Commissie (9 november 1999) Betreft: Visserij en de Millenniumronde In de mededeling van de Commissie aan de Raad en het Europees Parlement inzake de benadering van de WTO-millenniumronde door de EU wordt niet expliciet ingegaan op de visserij noch op het Gemeen- schappelijk Visserijbeleid. De regeringen van Australiº, Verenigde Staten, de Filippijnen, IJsland, Noor- wegen, Nieuw-Zeeland en Peru hebben echter een mededeling ingediend bij de WTO over visserijsubsidies, die afgezien van de inhoud van het document, een ernstige bedreiging vormt voor het Gemeenschappelijk Visserijbeleid en de communautaire visserijsector. Genoemde regeringen, die zich baseren op vage en wetenschappelijk niet onderbouwde overwegingen over visgebieden en vloten, stellen voor om (cid:132)in het kader van de volgende WTO-onderhandelingen overeen- stemming te bereiken over afschaffing van subsidies die leiden tot een excessieve vangstcapaciteit in de visserijsector, omdat zij de handel verstoren en met name de duurzame exploitatie van visbestanden en een duurzame ontwikkeling belemmeren. (cid:148) De Millenniumronde kan, gezien het precaire karakter van de communautaire visserijsector en de gebieden die afhankelijk zijn van de visserij, ernstige gevolgen hebben voor deze sector als de Europese Unie niets onderneemt ter verdediging van onze visserijsector. Welk standpunt neemt de Commissie in ten aanzien van de Millenniumronde? Welke betekenis hecht de Commissie aan de mededeling van genoemde regeringen over visserijsubsidies? C 203 E/114 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 18. 7. 2000 Hoe denkt de Commissie onze visserijsector te verdedigen tijdens de derde ministeriºle conferentie in Seattle? Is zij voornemens de aandacht te vestigen op de sociale, milieu- en gezondheidsaspecten van de visserij naast de zuiver industriºle aspecten? Bovendien heeft Commissaris Fischler tijdens de Landbouwbeurs van Verona de oprichting aangekondigd van een (cid:132)WTO-forum(cid:148) ter verdediging van het Europese landbouwmodel, bestaande uit vertegenwoordigers van boerenorganisaties, verwerkende industrie, consumenten-, werknemers- en milieuorganisaties enz. Is Commissaris Fischler ook van plan een dergelijk forum op te richten voor de visserijsector? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (30 november 1999) De Commissie heeft in haar mededeling van 8 juli 1999 over de benadering van de Unie met het oog op de millennium-ronde van de Wereldhandelsorganisatie (WTO) aangegeven wat het communautaire programma voor deze ronde zou kunnen zijn. Dit programma heeft betrekking op een aantal terreinen zoals landbouw en dienstverlening, douanerechten op niet-landbouwproducten, investeringen, mededin- ging, het vergemakkelijken van de handel en de relaties tussen handel en milieu. De douanetarieven in de visserijsector dienen naar het oordeel van de Commissie te worden behandeld in het kader van de onderhandelingen over de tarieven voor niet-landbouwproducten. Met betrekking tot de douanerechten is de Commissie voorstander van alomvattende tariefonderhandelin- gen over een verlaging van de rechten, het wegwerken van de piektarieven en een harmonisatie van de tariefstructuren. De vaststelling van tariefmarges (lage, middelhoge en hoge tarieven) waarbinnen alle douanetarieven zich moeten bevinden, zou enige flexibiliteit tot gevolg hebben die het mogelijk zou maken een redelijk beschermingsniveau te handhaven voor de producten die het meest tot het behoud van de inkomens van onze producenten bijdragen en die de basis blijven leggen voor de economische bedrijvigheid in sommige kustgebieden van de Gemeenschap. Wat de subsidies aan de visserijsector en de effecten daarvan op de handel, de toestand van de visbestanden en het milieu betreft, staat het helemaal niet vast dat dit onderwerp in het werkprogramma voor de millennium-ronde van de WTO zal worden opgenomen. Onlangs heeft de Commissie tijdens besprekingen in de Commissie voor handel en milieu van de WTO haar steun gegeven aan de werkzaam- heden van de Voedsel- en landbouworganisatie van de Verenigde Naties (FAO), en meer in het bijzonder aan de werkzaamheden in het kader van het internationale actieplan voor het beheer van de vangstcapa- citeit. Het onderzoek dat deze organisatie instelt naar de factoren die van invloed kunnen zijn op de vangstcapaciteit (gebrekkige controle op de vloot, niet-duurzaam beheer van de visbestanden, subsidies), moet immers zijn afgerond voordat in de WTO welke besprekingen ook kunnen worden gevoerd over een eventuele samenhang tussen subsidies, overcapaciteit en overbevissing. Wat het verdedigen van de communautaire belangen in de visserijsector betreft, zal de Commissie er zorg voor dragen dat de onderhandelingen over douanerechten en over de andere onderwerpen evenwichtige resultaten opleveren. De Commissie zal handelen binnen het onderhandelingsmandaat dat de Raad haar zal geven. Of het wenselijk is om voor de visserij een soortgelijk (cid:132)WTO-forum(cid:148) in het leven te roepen als voor de landbouw, zoals door het geachte parlementslid wordt voorgesteld, zal de Commissie onderzoeken in het licht van het besluit dat tijdens de ministeriºle vergadering in Seattle zal worden genomen over de reikwijdte van de WTO-onderhandelingen voor de visserijsector. (2000/C 203 E/145) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2009/99 van Ulpu Iivari (PSE) aan de Commissie (9 november 1999) Betreft: De rol van bibliotheken in de moderne maatschappij Op verzoek van de Conferentie voor voorzitters deelde de Voorzitter van het Europees Parlement op 15 mei 1998 mee dat de Commissie cultuur, jeugd, onderwijs en media toestemming was verleend verslag uit te brengen over de rol van bibliotheken in de moderne samenleving. De commissie benoemde Mirja Ryyn(cid:228)nen tot rapporteur. Het initiatiefverslag werd tijdens de vergaderperiode van oktober 1998 aange- nomen (1). Vastgesteld werd dat het debat naar aanleiding van het verslag overeen kwam met een groenboek-fase


title: QUESTION ÉCRITE E-2022/99 posée par Christoph Konrad (PPE-DE) à la Commission. Traitement défavorable imposé aux entreprises allemandes de dépannage et de remorquage.

eurovoc_concepts:
EU law
Germany
motorway
national law
restriction on competition
services company
transport company

text: 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/69 RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (22 dØcembre 1999) L(cid:146)action dans ce secteur a ØtØ jusqu(cid:146)ici entreprise dans le cadre du dØveloppement de la politique commune des transports dans le secteur de l(cid:146)aviation (article 80, paragraphe 2, du traitØ CE (ex-article 84)). Les dispositions modifiØes sur la protection des consommateurs incluses dans le nouveau traitØ (article 153 (ex-article 129 A)) motivent la prise de mesures en faveur de la protection des droits des passagers. La Commission a publiØ cette annØe un appel d(cid:146)offres en vue d(cid:146)attribuer un contrat portant sur l(cid:146)Øvaluation de l(cid:146)application du rŁglement (CEE) no 295/91 du Conseil du 4 fØvrier 1991 Øtablissant des rŁgles communes relatives (cid:224) un systŁme de compensation pour refus d(cid:146)embarquement dans les transports aØriens rØguliers. L(cid:146)examen des diffØrentes offres re(cid:231)ues est en cours et le marchØ sera bient(cid:244)t passØ. Les rØsultats, attendus pour le premier semestre de l(cid:146)an 2000, faciliteront la dØfinition d(cid:146)initiatives de la Commission visant (cid:224) assurer la pleine application du rŁglement. Il n(cid:146)existe pas de rØglementation communautaire spØcifique couvrant la responsabilitØ des transporteurs aØriens en ce qui concerne les bagages. En la matiŁre, le transport aØrien au sein de chaque (cid:201)tat membre est rØgi par la lØgislation nationale, et le transport entre (cid:201)tats membres est couvert par la Convention de Varsovie de 1929 et ses rØvisions ultØrieures. La Convention de MontrØal conclue en mai 1999 qui, (cid:224) terme, remplacera la Convention de Varsovie dans son intØgralitØ, instaure de nouvelles rŁgles pour le transport international susceptibles d(cid:146)Œtre Øtendues par une rØglementation communautaire pour couvrir le trafic aØrien intracommunautaire intØrieur au sein des (cid:201)tats membres. Cela crØerait un systŁme uniforme pour tous les vols des compagnies aØriennes communautaires. En rØdigeant ses propositions pour la ratification et la mise en (cid:156)uvre de la Convention de MontrØal par la CommunautØ, la Commission fera attention (cid:224) ce point et tiendra compte de l(cid:146)avis du Parlement exprimØ lors du dØbat concernant le rŁglement (CE) no 2027/97 du Conseil du 9 octobre 1997 relatif (cid:224) la responsabilitØ des transporteurs aØriens en cas d(cid:146)accident (1), selon lequel des rŁgles communes pour les bagages devraient Œtre incluses dans tout systŁme communautaire de responsabilitØ. En ce qui concerne la responsabilitØ en cas d(cid:146)annulation, le projet de position commune arrŒtØe pour la modification du rŁglement (CEE) no 295/91 (2), prØvoit d(cid:146)Øtendre le systŁme de compensation pour refus d(cid:146)embarquement de fa(cid:231)on (cid:224) couvrir les passagers retardØs du fait de l(cid:146)annulation de leur vol par la compagnie aØrienne. La question du confort et de l(cid:146)espace (cid:224) bord des avions sera abordØe avec toute une gamme de questions relatives au consommateur dans un prochain document de consultation de la Commission sur les droits des passagers. Le document de consultation sera envoyØ (cid:224) toutes les parties concernØes et, Øvidemment, au Parlement. Les rØsultats de la consultation seront utilisØs pour Ølaborer la politique future dans ce secteur. (1) (2) JO L 285 du 17. 10. 1997, p. 1. JO C 120 du 18. 4. 1998, p. 18. (2000/C 219 E/082) QUESTION (cid:201)CRITE E-2022/99 posØe par Christoph Konrad (PPE-DE) (cid:224) la Commission (9 novembre 1999) Objet: Traitement dØfavorable imposØ aux entreprises allemandes de dØpannage et de remorquage 1. La Commission sait-elle que les entreprises allemandes de dØpannage et de remorquage ne peuvent dØpanner des vØhicules sur les autoroutes allemandes que jusqu(cid:146)(cid:224) la prochaine sortie d(cid:146)autoroute, conformØment au droit en vigueur (article 15a du code de la route) et que les opØrations de remorquage doivent en outre Œtre terminØes (cid:224) une distance maximale de 100 km du lieu oø elles ont ØtØ effectuØes? 2. Sait-elle Øgalement que des entreprises ØtrangŁres remorquent sur les autoroutes allemandes des vØhicules accidentØs ou immobilisØs en raison d(cid:146)autres dØg(cid:226)ts sans limitation de distance? (Par exemple l(cid:146)entreprise van der Zandt (Hollande) achemine des poids lourds prŒts (cid:224) rouler ØquipØs de voitures de remorquage jusqu(cid:146)(cid:224) Irschenberg en BaviŁre, d(cid:146)oø elle rapatrie vers la Hollande le vØhicule accidentØ)? La Commission sait-elle que des entreprises de l(cid:146)UE bØnØficient, gr(cid:226)ce aux consulats ou aux jamais accordØes aux 3. ambassades, d(cid:146)autorisations spØciales durables, alors que ces faveurs ne sont entreprises allemandes? C 219 E/70 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 La Commission a-t-elle connaissance de l(cid:146)expertise de l(cid:146)association de contr(cid:244)le technique transports et 4. vØhicules du mois d(cid:146)avril 1998 qui confirme expressØment aux entreprises allemandes qu(cid:146)un remorquage sans risque et fiable peut tout (cid:224) fait Œtre effectuØ mŒme en cas de circulation dense gr(cid:226)ce aux vØhicules de remorquage de la nouvelle gØnØration (appareils hydrauliques) tout en respectant les critŁres contenus dans l(cid:146)expertise? Quelles dØmarches la Commission a-t-elle l(cid:146)intention d(cid:146)effectuer afin d(cid:146)enrayer cette vØritable distor- 5. sion de concurrence? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (8 dØcembre 1999) La Commission n(cid:146)ignore pas que la lØgislation allemande limite la distance sur laquelle les vØhicules de remorquage peuvent remorquer les vØhicules en panne ou accidentØs sur les autoroutes allemandes. La Commission n(cid:146)a cependant pas connaissance du traitement rØservØ (cid:224) certaines entreprises de dØpannage et de remorquage non allemandes, ni du fait que les ambassades allemandes accordent (cid:224) des entreprises non allemandes des licences exceptionnelles leur permettant de dØpanner des vØhicules sur les autoroutes allemandes sur des distances supØrieures (cid:224) celles qui sont gØnØralement prØvues par les rŁgles nationales applicables. En outre, la Commission n(cid:146)a pas connaissance de l(cid:146)expertise mentionnØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire. La Commission estime nØanmoins que si les pratiques dØcrites sont effectivement en vigueur, la dØcision des autoritØs allemandes d(cid:146)accorder des conditions plus favorables (cid:224) des entreprises Øtablies dans des (cid:201)tats membres autres que l(cid:146)Allemagne ne serait pas contraire aux rŁgles et principes du droit communautaire. Ce dernier autorise les (cid:201)tats membres (cid:224) appliquer des rŁgles plus strictes (cid:224) leurs nationaux ou (cid:224) des entreprises Øtablies sur leur territoire. (2000/C 219 E/083) QUESTION (cid:201)CRITE E-2027/99 posØe par Alonso Puerta (GUE/NGL) et Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: TracØ de la ligne ferroviaire (cid:224) grande vitesse entre Madrid et Valladolid (3 novembre 1999) Les autoritØs espagnoles vont bient(cid:244)t arrŒter le tracØ dØfinitif de la voie ferrØe (cid:224) grande vitesse entre Madrid et Valladolid, qui fait partie du projet Train (cid:224) grande vitesse Sud, un des 14 projets prioritaires soutenus par l(cid:146)Union europØenne dans le cadre des rØseaux transeuropØens de transport. ConcrŁtement, sur l(cid:146)un des tron(cid:231)ons, (cid:224) la sortie de Madrid, le ministŁre espagnol des travaux publics devra choisir l(cid:146)une des deux options suivantes: soit le corridor qui traverse les communes de Tres Cantos et de Soto del Real, ce qui implique la construction d(cid:146)un grand tunnel (cid:224) travers la sierra de Guadarrama, soit le corridor de Villalba, moins coßteux et moins dommageable pour l(cid:146)environnement puisqu(cid:146)il emprunte le tracØ existant de la ligne Madrid-SØgovie, selon ce qui ressort de l(cid:146)Øtude d(cid:146)impact environnemental actuellement mise (cid:224) la disposition du public. D(cid:146)autre part, les ressources ainsi ØpargnØes gr(cid:226)ce (cid:224) cette deuxiŁme option, fondØe sur l(cid:146)amØlioration d(cid:146)une ligne existante, pourraient Œtre utilisØes par les autoritØs espagnoles pour accro(cid:238)tre l(cid:146)accessibilitØ du nord et du nord-est de la pØninsule ibØrique gr(cid:226)ce (cid:224) des investissements dans la modernisation d(cid:146)autres liaisons ferroviaires comme celle allant de Valladolid au Portugal ou les lignes Palencia(cid:129)La Corogne et Le(cid:243)n(cid:129)Gi- j(cid:243)n. De la sorte les critŁres et objectifs dØfinis dans les rŁglements relatifs aux Fonds structurels et au Fonds de cohØsion seraient mieux respectØs au bØnØfice d(cid:146)une rentabilitØ Øconomique, sociale et environnementale maximale du projet. Comment la Commission Øvalue-t-elle les diffØrentes variantes pour le tron(cid:231)on de voie ferrØe susmen- tionnØ? Pourrait-elle engager un dialogue avec les autoritØs espagnoles afin qu(cid:146)elles examinent avec le plus grand soin l(cid:146)option du corridor de Villalba?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2023/99 af Christoph Konrad (PPE-DE) til Kommissionen. Konkurrencefordrejning på grund af støttepraksis inden for stålsektoren.

text: C 203 E/118 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 fordelingen mellem Kommissionen og de nationale konkurrencemyndigheder af sager, der involverer anvendelse af artikel 86. I et system med retlige undtagelser som det nuv(cid:230)rende er Kommissionen principielt bedre placeret end de nationale konkurrencemyndigheder til at behandle s(cid:229)danne sager. De nationale domstole har i medfłr af Domstolens faste retspraksis kompetence til at anvende artikel 86. (1) EFT C 313 af 15. 10. 1997. (2000/C 203 E/149) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2023/99 af Christoph Konrad (PPE-DE) til Kommissionen (9. november 1999) Om: Konkurrencefordrejning p(cid:229) grund af stłttepraksis inden for st(cid:229)lsektoren Hvad betyder formuleringen »stłtte« i artikel 1, stk. 1, 1. jern- og st(cid:229)lindustrien (beslutning nr. 2496/96/EKSF) (1) p(cid:229) baggrund af Kommissionens og R(cid:229)dets praksis med stadig oftere at vedtage undtagelsesbestemmelser fra det strenge subventionsforbud i st(cid:229)lindustrien? i f(cid:230)llesskabsregler for stłtte til Vil Kommissionen fremover tage formuleringen »stłtte« bogstaveligt og udelukkende godkende stłtte, 2. som den har erkl(cid:230)ret tilladeligt i henhold til reglerne for stłtte? (1) EFT L 338 af 28. 12. 1996, s. 42. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (6. december 1999) 1. Udtrykket »stłtte« i artikel 1, stk. 1, i Kommissionens beslutning nr. 2496/96/EKSF af 18. december 1996 om f(cid:230)llesskabsregler for statsstłtte til jern- og st(cid:229)lindustrien omfatter enhver form for stłtte. Denne beslutning, der hyppigt omtales som st(cid:229)lstłttereglerne, blev godkendt i forbindelse med proceduren i EKSF- traktatens artikel 95 som en undtagelse fra hovedprincippet i EKSF-traktatens artikel 4, i henhold til hvilken enhver form for stłtte til jern- og st(cid:229)lindustrien er uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet. Det (cid:230)rede medlems bem(cid:230)rkninger vedrłrer tilsyneladende Kommissionens beslutninger om at godkende omstruktureringsstłtte til en r(cid:230)kke st(cid:229)lvirksomheder. Disse beslutninger blev, som det var tilf(cid:230)ldet med st(cid:229)lstłttereglerne, godkendt under proceduren i EKSF-traktatens artikel 95. Ved godkendelsen blev de betragtet som v(cid:230)rende i F(cid:230)llesskabets interesse, og de blev derfor sidestillet med f(cid:230)llesskabsstłtte. Beslutningerne er ikke en undtagelse fra st(cid:229)lstłttereglerne, men en undtagelse fra EKSF-traktaten. Da R(cid:229)det med enstemmighed vedtog det sidste s(cid:230)t beslutninger i 1993, blev det understreget, at det 2. var sidste gang, og der er ikke siden fremsat anmodning om at udnytte undtagelsen under artikel 95. (2000/C 203 E/150) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2025/99 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (3. november 1999) Om: Sanktioner mod Burma Hvad głr Kommissionen for p(cid:229) baggrund af det burmesiske milit(cid:230)rregimes fortsatte praksis med under- trykkelse og diskriminering at sikre, at de sanktioner, man har vedtaget at indfłre mod regimet, ogs(cid:229) h(cid:229)ndh(cid:230)ves?


title: Decisión del Comité Mixto del EEE nº 66/1999 de 28 de mayo de 1999 por la que se modifica el anexo II (Reglamentaciones técnicas, normas, ensayos y certificación) del Acuerdo EEE

eurovoc_concepts:
building materials
building regulations
producer's liability
product safety
production control
quality label

text: 9. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 284/51 DECISIO´ N DEL COMITE´ MIXTO DEL EEE no 66/1999 de 28 de mayo de 1999 por la que se modifica el anexo II (Reglamentaciones técnicas, normas, ensayos y certificacio´ n) del Acuerdo EEE EL COMITE´ MIXTO DEL EEE, Visto el Acuerdo sobre el Espacio Econo´ mico Europeo, adaptado por el Protocolo por el que se adapta el Acuerdo sobre el Espacio Econo´ mico Europeo, en adelante denominado «el Acuerdo», y, en particular, su artı´culo 98, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) (4) (5) El anexo II del Acuerdo fue modificado por la Decisio´ n del Comité Mixto del EEE no 52/1999, de 30 de abril de 1999 (1). Debe incorporarse al Acuerdo la Decisio´ n 98/598/CE de la Comisio´ n, de 9 de octubre de 1998, relativa al procedimiento de certificacio´ n de la conformidad de productos de construccio´ n con arreglo al apartado 2 del artı´culo 20 de la Directiva 89/106/CEE del Consejo en lo que concierne a los a´ridos (2). Debe incorporarse al Acuerdo la Decisio´ n 98/599/CE de la Comisio´ n, de 12 de octubre de 1998, relativa al procedimiento de certificacio´ n de la conformidad de productos de construccio´ n con arreglo al apartado 2 del artı´culo 20 de la Directiva 89/106/CEE del Consejo en lo que concierne a los sistemas de impermeabilizacio´ n de cubiertas aplicados en forma lı´quida (3). Debe incorporarse al Acuerdo la Decisio´ n 98/600/CE de la Comisio´ n, de 12 de octubre de 1998, relativa al procedimiento de certificacio´ n de la conformidad de productos de construccio´ n con arreglo al apartado 2 del artı´culo 20 de la Directiva 89/106/CEE del Consejo en lo que concierne a los sistemas de cubierta translu´ cida autoportante (excepto los de cristal) (4). Debe incorporarse al Acuerdo la Decisio´ n 98/601/CE de la Comisio´ n, de 13 de octubre de 1998, relativa al procedimiento de certificacio´ n de la conformidad de productos de construccio´ n con arreglo al apartado 2 del artı´culo 20 de la Directiva 89/106/CEE del Consejo en lo que concierne a los productos de construccio´ n de carreteras(5). DECIDE: Artı´culo 1 En el punto 1 (Directiva 89/106/CEE del Consejo) del capı´tulo XXI del anexo II del Acuerdo se an˜ adira´n los guiones siguientes: «— 398 D 0598: Decisio´ n 98/598/CE de la Comisio´ n, de 9 de octubre de 1998 (DO L 287 de 24. 10. 1998, p. 25). — 398 D 0599: Decisio´ n 98/599/CE de la Comisio´ n, de 12 de octubre de 1998 (DO L 287 de 24. 10. 1998, p. 30). (1) Véase la pa´gina 10 del presente Diario Oficial. (2) DO L 287 de 24. 10. 1998, p. 25. (3) DO L 287 de 24. 10. 1998, p. 30. (4) DO L 287 de 24. 10. 1998, p. 35. (5) DO L 287 de 24. 10. 1998, p. 41. L 284/52 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 11. 2000 — 398 D 0600: Decisio´ n 98/600/CE de la Comisio´ n, de 12 de octubre de 1998 (DO L 287 de 24. 10. 1998, p. 35). — 398 D 0601: Decisio´ n 98/601/CE de la Comisio´ n, de 13 de octubre de 1998 (DO L 287 de 24. 10. 1998, p. 41). ». Los textos de las Decisiones 98/598/CE, 98/599/CE, 98/600/CE y 98/601/CE en lenguas islandesa y noruega, anejos a las respectivas versiones lingüı´sticas de la presente Decisio´ n, son auténticos. Artı´culo 2 La presente Decisio´ n entrara´ en vigor el 29 de mayo de 1999, siempre que se hayan efectuado al Comité Mixto del EEE todas las notificaciones establecidas por el apartado 1 del artı´culo 103 del Acuerdo. Artı´culo 3 La presente Decisio´ n se publicara´ en la seccio´ n EEE y en el Suplemento EEE del Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Artı´culo 4 Hecho en Bruselas, el 28 de mayo de 1999. Por el Comité Mixto del EEE El Presidente F. BARBASO


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2005/99 från Rosa Miguélez Ramos (PSE) och Rosa Díez González (PSE) till kommissionen. Utbyte av drivgarn.

eurovoc_concepts:
fishing net
fishing regulations
sea fish

text: C 219 E/66 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 I punkt 14 i utkastet anges (cid:228)ven att (cid:148)f(cid:246)rslag till transnationellt samarbete skall bygga p(cid:229) erfarenheter fr(cid:229)n Interreg II C(cid:148). Kommissionen kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att be medlemsstaterna att i f(cid:246)rsta hand forts(cid:228)tta samarbetet p(cid:229) de omr(cid:229)den inom vilka det visat sig framg(cid:229)ngsrikt inom ramen f(cid:246)r Interreg IIC och inleda samarbete p(cid:229) de omr(cid:229)den inom vilka den inledande utredningsfasen avslutats. Det (cid:228)r n(cid:228)mligen (cid:246)nskv(cid:228)rt att de rekommendationer som gjorts inom ramen f(cid:246)r Interreg IIC kan (cid:246)verf(cid:246)ras och genomf(cid:246)ras inom ramen f(cid:246)r Interreg III. Med st(cid:246)d av de samlade erfarenheterna av bl. a. Interreg IIC har kommissionen f(cid:246)reslagit geografiska grupperingar i riktlinjerna. Det ankommer p(cid:229) medlemsstaterna att l(cid:228)mna konkreta f(cid:246)rslag med utg(cid:229)ngs- fr(cid:229)n dessa och enligt sina egna prioriteringar vilka skall vara vederb(cid:246)rligen motiverade och punkt v(cid:228)lgrundade. (1) KOM(1999) 479 slutlig. (2000/C 219 E/078) SKRIFTLIG FR¯GA E-2005/99 fr(cid:229)n Rosa MiguØlez Ramos (PSE) och Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE) till kommissionen ˜mne: Utbyte av drivgarn (9 november 1999) I enlighet med r(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 1239/98 (1), som inf(cid:246)r f(cid:246)rbud mot anv(cid:228)ndningen av drivgarn fr(cid:229)n och med 2002, skall ber(cid:246)rda flottor gradvis minska anv(cid:228)ndningen av drivgarn. F(cid:246)r 1998 fastsl(cid:229)r man i f(cid:246)rordningen en minskning p(cid:229) upp till 60 % av de fiskefartyg som anv(cid:228)nt ett eller flera drivgarn under perioden 1995 till 1997. Enligt f(cid:246)rordningen (cid:228)r medlemsstaterna dessutom skyldiga att f(cid:246)re den 31 juli 1998 f(cid:246)rel(cid:228)gga kommis- sionen en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver de fartyg som har tillst(cid:229)nd att fiska med drivgarn. Anv(cid:228)ndningen av drivgarn har traditionellt haft tendens att skapa konflikter i de flottor som fiskar i Biscayabukten, och enligt olika fiskeorganisationer skall den gradvisa minskning inte p(cid:229) l(cid:229)nga v(cid:228)gar ha genomf(cid:246)rts. Kan kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r svara p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor i enlighet med ordf(cid:246)rande Prodis uttalanden och kommissionsledamot Fischlers (cid:229)tagande till fiskeriutskottet att l(cid:228)mna tillf(cid:246)rlitlig och (cid:246)ppen information till parlamentet: Vilka uppgifter har kommissionen f(cid:229)tt fr(cid:229)n medlemsstaterna i enlighet med best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rordning 1239/98 eller fr(cid:229)n sina egna avdelningar om de fartyg som fiskar i omr(cid:229)det och som har anv(cid:228)nt drivgarn sedan 1995? Vilka uppgifter har kommissionen f(cid:246)r 1998 och 1999 om utvecklingen av tonfisket l(cid:228)ngs kusterna betr(cid:228)ffande f(cid:229)ngst, arter och best(cid:229)ndets tillst(cid:229)nd i ICES (Internationella havsforskningsr(cid:229)det) zoner 5b, 6a, 7a, 8a, 9a och 10a? Kan kommissionen ange vilka fiskefartyg som har fiskat i dessa zoner under de tv(cid:229) n(cid:228)mnda (cid:229)ren och fr(cid:229)n vilka l(cid:228)nder de kommer? I hur stor utstr(cid:228)ckning har rekommendationen om fiskeanstr(cid:228)ngningen f(cid:246)r tonfisk fr(cid:229)n Internationella konventionen f(cid:246)r bevarande av tonfisk i Atlanten respekterats? (1) EGT L 171, 17. 6. 1998, s. 1. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 december 1999) Parlamentsledam(cid:246)terna ombeds ta del av de svar som l(cid:228)mnats p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna P-1537/99 (1) och P-2067/99 fr(cid:229)n Carmen Fraga Estevez (2) respektive E-1945/99 Daniel Varela Suanzes-Carpegna (3). 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/67 Kommissionen betonar att den deltar aktivt i det arbete som utf(cid:246)rs av Internationella kommissionen f(cid:246)r bevarande av tonfiskbest(cid:229)nden i Atlanten (ICCAT) och dess st(cid:228)ndiga kommittØ f(cid:246)r forskning och statistik, vilken efter sitt m(cid:246)te den 11-15 oktober 1999 sammanst(cid:228)llde en rapport med en utv(cid:228)rdering av tillst(cid:229)ndet betr(cid:228)ffande de olika best(cid:229)nden, d(cid:228)ribland den art som f(cid:229)ngas med drivgarn, dvs. l(cid:229)ngfenad tonfisk. (1) (2) (3) EGT C 170 E, 20. 6. 2000. Se sida 82 EGT C 203 E, 18. 7. 2000, s. 94. (2000/C 219 E/079) SKRIFTLIG FR¯GA E-2011/99 fr(cid:229)n Gilles Savary (PSE) till kommissionen (9 november 1999) ˜mne: (cid:214)verg(cid:229)ngsperioden mellan de tv(cid:229) programplaneringsperioderna f(cid:246)r strukturfonderna Med tanke p(cid:229) dr(cid:246)jsm(cid:229)let f(cid:246)r de planerade (cid:246)verl(cid:228)ggningarna och skiljef(cid:246)rfarandet mellan medlemsstaterna och kommissionen betr(cid:228)ffande den nationella programplaneringen av strukturfonderna f(cid:246)r 2000-2006, hur skall (cid:246)verg(cid:229)ngsperioden mellan slutet av den f(cid:246)reg(cid:229)ende programplaneringsperioden 1994-1999 och b(cid:246)rjan av den f(cid:246)ljande se ut? ˜r det m(cid:246)jligt att de (cid:229)terst(cid:229)ende medlen kan (cid:246)verf(cid:246)ras och anv(cid:228)ndas enligt den gamla programplaner- ingsperioden tills den nya inf(cid:246)rs? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (16 december 1999) Den nu innevarande programplaneringsperioden 1994-1999 kommer som vanligt att avslutas genom fyra p(cid:229) varandra f(cid:246)ljande etapper. Den 31 december 1999 (cid:228)r sista datum f(cid:246)r start av st(cid:246)dber(cid:228)ttigande (cid:229)tg(cid:228)rder. Sista datum f(cid:246)r utbetalning av st(cid:246)d till (cid:229)tg(cid:228)rder som startas senast den 31 december 1999 kommer att vara den 31 december 2001. Den 30 juni 2002 kommer att vara sista datum f(cid:246)r inl(cid:228)mnande av deklarationer om de utbetalningar som medlemsstaterna gjort och d(cid:228)refter kommer kommissionen under loppet av 2002 och i b(cid:246)rjan av 2003 att betala ut beloppen till medlemsstaterna. Analogt kommer program inom den nya programplaneringsperioden 2000-2006 att godk(cid:228)nnas fr(cid:229)n och med den 1 januari 2000, men med tanke p(cid:229) vilket stadium f(cid:246)rberedelserna befinner sig i f(cid:246)r n(cid:228)rvarande kommer de f(cid:246)rsta samlade programplaneringsdokumenten (f(cid:246)r m(cid:229)l 1) inte att kunna antas f(cid:246)rr(cid:228)n i slutet av mars 2000. Emellertid b(cid:246)rjar programmens st(cid:246)dber(cid:228)ttigande att r(cid:228)knas fr(cid:229)n och med den dag d(cid:229) medlemsstaten l(cid:228)mnar in handlingarna till kommissionen och dessutom kan de utgifter f(cid:246)r vilka medlemsstaterna ans(cid:246)ker om (cid:229)terbetalning fr(cid:229)n kommissionen mellan den 1 januari och den 30 april 2000 betraktas som ber(cid:228)ttigande till st(cid:246)d fr(cid:229)n fonden fr(cid:229)n och med den 1 januari 2000 (artikel 52. 4 i f(cid:246)rordning 1260/ 1999). Medlemsstaterna kan d(cid:228)rf(cid:246)r redan nu p(cid:229)b(cid:246)rja de (cid:229)tg(cid:228)rder som skall omfattas av den nya program- planeringsperioden. Det finns s(cid:229)ledes, trots de angivna datumen f(cid:246)r beslut betr(cid:228)ffande nya program, reella m(cid:246)jligheter till (cid:246)verf(cid:246)ring mellan programplaneringsperioderna. (2000/C 219 E/080) SKRIFTLIG FR¯GA E-2012/99 fr(cid:229)n Renato Brunetta (PPE-DE) till kommissionen (9 november 1999) ˜mne: Skatteavdrag f(cid:246)r arvoden Kan kommissionen bekr(cid:228)fta och tillhandah(cid:229)lla information om huruvida skattemyndigheterna i medlems- staterna eventuellt kan bevilja skatteavdrag f(cid:246)r till(cid:228)ggsarvoden till icke n(cid:228)mnda tredje parter som inte (cid:228)r hemmah(cid:246)rande i samma land som det f(cid:246)retag som har utf(cid:246)rt betalningen?


title: QUESTION ÉCRITE E-2007/99 posée par Rosa Miguélez Ramos (PSE) au Conseil. La pêche et le cycle du millénaire de l'OMC.

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
common fisheries policy
control of State aid
tariff negotiations

text: C 203 E/112 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 7. 2000 L(cid:146)utilisation de ces filets suscite habituellement des tensions parmi les flottes qui pratiquent la pŒche dans le golfe de Gascogne, et, selon diverses associations de pŒcheurs qui exercent leurs activitØs dans cette zone, il semble que cette rØduction progressive soit loin d(cid:146)Œtre effective. De quelles informations, communiquØes par les (cid:201)tats membres, le Conseil dispose-t-il au sujet des navires qui pratiquent la pŒche dans cette zone et qui ont utilisØ des filets maillants dØrivants depuis 1995 jusqu(cid:146)(cid:224) aujourd(cid:146)hui? Les (cid:201)tats membres ont-ils rØalisØ les objectifs de rØduction de l(cid:146)utilisation de filets maillants dØrivants, qui Øtaient prØvus pour la pØriode transitoire dans la perspective d(cid:146)une interdiction totale en 2002? De quelles donnØes le Conseil dispose-t-il, pour 1998 et 1999, au sujet du dØroulement de la campagne de pŒche au thon blanc pour ce qui concerne, les captures, les engins utilisØs et l(cid:146)Øtat des ressources dans les zones CIEM 5b, 6a, 7a, 8a, 9a et 10a? Quels navires ont pŒchØ dans ces zones en 1998 et 1999 et de quels pays provenaient-ils? (1) JO L 171 du 17. 6. 1998, p. 1. RØponse (24 janvier 2000) Le Conseil souhaite attirer l(cid:146)attention sur le fait que c(cid:146)est aux (cid:201)tats membres qu(cid:146)il incombe en premier lieu de contr(cid:244)ler et de mettre en (cid:156)uvre la lØgislation communautaire sur la conservation des ressources halieutiques. La Commission veille (cid:224) coordonner et (cid:224) vØrifier le respect de cette obligation par les (cid:201)tats membres. Le Conseil suggŁre par consØquent aux Honorables Parlementaires de soumettre (cid:224) la Commission leurs questions sur la mise en (cid:156)uvre de la rØduction progressive des filets maillants dØrivants conformØment au rŁglement du Conseil no 1239/98. (2000/C 203 E/143) QUESTION (cid:201)CRITE E-2007/99 posØe par Rosa MiguØlez Ramos (PSE) au Conseil (9 novembre 1999) Objet: La pŒche et le cycle du millØnaire de l(cid:146)OMC La communication de la Commission au Conseil et au Parlement europØen sur l(cid:146)approche de l(cid:146)Union europØenne en vue du cycle du millØnaire de l(cid:146)Organisation mondiale du commerce (COM(1999) 331 final) ne fait pas expressØment mention de la pŒche, ni de la politique commune de la pŒche. Toutefois, les gouvernements de l(cid:146)Australie, des (cid:201)tats-Unis, des Philippines, de l(cid:146)Islande, de la NorvŁge, de la Nouvelle- ZØlande et du PØrou ont prØsentØ une communication (cid:224) l(cid:146)OMC sur l(cid:146)octroi de subventions au secteur de la pŒche qui, au-del(cid:224) des termes mŒmes de ce document, constitue une vØritable menace pour la politique commune de la pŒche et le secteur de la pŒche dans la CommunautØ. Ces gouvernements, se fondant sur des considØrations peu rigoureuses et non fondØes sur des donnØes scientifiques concernant les zones et les flottes, proposent que «dans le cadre des prochaines nØgociations de l(cid:146)OMC, les (cid:201)tats membres dØcident de supprimer les subventions, qui conduisent (cid:224) une surcapacitØ dans le secteur de la pŒche, compte tenu du fait qu(cid:146)elles faussent les Øchanges commerciaux, compromettent gravement une exploitation durable des ressources halieutiques et font obstacle (cid:224) un dØveloppement qui s(cid:146)inscrive dans la durØe». Eu Øgard (cid:224) la fragilitØ du secteur communautaire de la pŒche et des zones tributaires de cette activitØ, le cycle du millØnaire de l(cid:146)OMC pourrait avoir de graves rØpercussions sur ce secteur si l(cid:146)Union europØenne ne le dØfend pas avec la plus ferme Ønergie. Quelle est la position du Conseil au sujet de la pŒche dans le contexte du cycle du millØnaire de l(cid:146)OMC? 18. 7. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 203 E/113 Quelle est son opinion au sujet de la communication des gouvernements prØcitØs sur les subventions accordØes au secteur de la pŒche? Comment entend-il dØfendre le secteur communautaire de la pŒche lors de la troisiŁme confØrence ministØrielle qui se tiendra (cid:224) Seattle? Entend-il insister sur les aspects sociaux, Øcologiques et sanitaires de la pŒche par opposition aux aspects purement industriels? RØponse (24 janvier 2000) Les instances compØtentes du Conseil ont ØtØ informØes de la communication sur l(cid:146)octroi de 1. subventions (cid:224) la pŒche, qui a ØtØ prØsentØe au Conseil gØnØral de l(cid:146)OMC par l(cid:146)Australie, la Nouvelle-ZØlande, la NorvŁge, le PØrou, les Philippines et les (cid:201)tats-Unis dans le cadre de la prØparation de la TroisiŁme ConfØrence ministØrielle de l(cid:146)OMC devant se tenir (cid:224) Seattle du 30 novembre au 3 dØcembre. l(cid:146)Islande, Dans ses conclusions du 26 octobre 1999 concernant la prØparation de la ConfØrence de Seattle, le 2. Conseil a indiquØ clairement que toute dØcision relative (cid:224) la libØralisation du commerce tiendrait dßment compte du respect des engagements pris au titre de la Convention des Nations unies sur le droit de la mer et des objectifs des accords internationaux concernant la prØservation de l(cid:146)environnement et la gestion des ressources naturelles ainsi que des accords internationaux en matiŁre de pŒche. En outre, le Conseil a soulignØ, parmi la nØcessitØ de faire en sorte qu(cid:146)un Øquilibre appropriØ entre la poursuite de la libØralisation des Øchanges et le renforcement des rŁgles multilatØrales contribue au dØveloppement durable, (cid:224) la protection de l(cid:146)environnement, au progrŁs social, (cid:224) la diminution de la pauvretØ et (cid:224) la santØ des consommateurs. les objectifs gØnØraux des nØgociations, Le Conseil suivra attentivement l(cid:146)Øvolution des travaux prØparatoires de la rØunion de Seattle et, en 3. particulier, il se rØunira en session spØciale (cid:224) Seattle pendant toute la durØe de la ConfØrence. (2000/C 203 E/144) QUESTION (cid:201)CRITE E-2008/99 posØe par Rosa MiguØlez Ramos (PSE) (cid:224) la Commission Objet: La pŒche et le cycle du millØnaire de l(cid:146)OMC (9 novembre 1999) La communication de la Commission au Conseil et au Parlement europØen sur l(cid:146)approche de l(cid:146)Union europØenne en vue du cycle du millØnaire de l(cid:146)Organisation mondiale du commerce (COM(1999) 331 final) ne fait pas expressØment mention de la pŒche, ni de la politique commune de la pŒche. Toutefois, les gouvernements de l(cid:146)Australie, des (cid:201)tats-Unis, des Philippines, de l(cid:146)Islande, de la NorvŁge, de la Nouvelle- ZØlande et du PØrou ont prØsentØ une communication (cid:224) l(cid:146)OMC sur l(cid:146)octroi de subventions au secteur de la pŒche qui, au-del(cid:224) des termes mŒmes de ce document, constitue une vØritable menace pour la politique commune de la pŒche et le secteur de la pŒche dans la CommunautØ. Ces gouvernements, se fondant sur des considØrations peu rigoureuses et non fondØes sur des donnØes scientifiques concernant les zones et les flottes, proposent que «dans le cadre des prochaines nØgociations de l(cid:146)OMC, les (cid:201)tats membres dØcident de supprimer les subventions qui conduisent (cid:224) une surcapacitØ dans le secteur de la pŒche, compte tenu du fait qu(cid:146)elles faussent les Øchanges commerciaux, compromettent gravement l(cid:146)exploitation durable des ressources halieutiques et font obstacle (cid:224) un dØveloppement qui s(cid:146)inscrive dans la durØe». Eu Øgard (cid:224) la fragilitØ du secteur communautaire de la pŒche et des zones tributaires de cette activitØ, le cycle du millØnaire de l(cid:146)OMC pourrait avoir de graves rØpercussions sur ce secteur si l(cid:146)Union europØenne ne le dØfend pas avec la plus ferme Ønergie. Quelle est la position de la Commission au sujet de la pŒche dans le contexte du cycle du millØnaire de l(cid:146)OMC? Quelle est son opinion au sujet de la communication des gouvernements prØcitØs sur les subventions accordØes au secteur de la pŒche?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1994/99 af Paul Rübig (PPE-DE) til Kommissionen. Prismærkningspligt på Internettet.

eurovoc_concepts:
Austria
electronic commerce
legal basis
publishing of prices

text: C 203 E/108 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 Vil Kommissionen słrge for, at kontrolmyndighederne kun tillader videretransport af heste, som 1. l(cid:230)sses af vognen, fodres og vandes og sikres en hvilepause p(cid:229) 24 timer? Er Kommissionen ikke enig i, at den ligegyldige og skłdeslłse holdning de italienske embedsm(cid:230)nd 2. ved gr(cid:230)nsen i Gorizien har er fuldst(cid:230)ndig uacceptabel? Hvorn(cid:229)r vil Kommissionen tage sig sit ansvar for at 3. fłre tilsyn med anvendelsen af allerede eksisterende direktiver alvorligt og forhłje antallet af inspektłrer i Levnedsmiddel- og Veterin(cid:230)rkontoret til tolv (der er for łjeblikket kun Øn), s(cid:229)ledes som det blev kr(cid:230)vet af R(cid:229)det (landbrug) i juni 1995? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1991/99 og P-2144/99 (22. december 1999) Kommissionen er bekendt med problematikken i forbindelse med dyrevelf(cid:230)rd, som blev afd(cid:230)kket i den tyske TV-udsendelse. Indberetninger fra Kommissionens veterin(cid:230)rtilsyn og klager fra forskellige dyrev(cid:230)rn- sorganisationer viser ligeledes, at der fortsat er problemer p(cid:229) dette omr(cid:229)de. N(cid:229)r dyrene ankommer til F(cid:230)llesskabets ydre gr(cid:230)nse i en tilstand, som głr dem klart uegnede til videre transport, er det tr(cid:230)ffe de nłdvendige foranstaltninger for at beskytte dyrenes velf(cid:230)rd ved at give dem den nłdvendige pleje og opm(cid:230)rksomhed og en tilstr(cid:230)kkelig lang hvileperiode. imidlertid den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat, der har pligt til at flere tjenesterejser til Gorizia og Hvad ang(cid:229)r Kommissionens arbejde, har veterin(cid:230)rtilsynet Prosecco, hvor hestene normalt indfłres p(cid:229) F(cid:230)llesskabets omr(cid:229)de. Efter tjenesterejserne er der sendt detaljerede henstillinger til de italienske myndigheder, og der er konstateret visse forbedringer. Desv(cid:230)rre viser nylige klager og billederne p(cid:229) tysk TV, at disse forbedringer muligvis ikke har v(cid:230)ret permanente. foretaget Kommissionen er stadig i f(cid:230)rd med at ans(cid:230)tte personale til tilsynet, og en r(cid:230)kke af de nye medarbejdere har som s(cid:230)rligt ansvarsomr(cid:229)de f(cid:229)et til opgave at overv(cid:229)ge gennemfłrelsen af de dyrevelf(cid:230)rdslove, der g(cid:230)lder i medlemsstaterne. Kommissionen er klar over, at forbrugerne till(cid:230)gger dyrevelf(cid:230)rd stadig stłrre betydning, og vil fortsat słrge for, at der blandt Kommissionens andre ansvarsomr(cid:229)der rettes tilsvarende stor opm(cid:230)rksomhed mod dyrevelf(cid:230)rd. Kommissionen er ved at gennemg(cid:229) sagen og vil ikke tłve med om nłdvendigt at indlede en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 226 (tidligere artikel 169). Kommissionen mener, at den mest effektive m(cid:229)de at skabe udbredte forbedringer i dyrevelf(cid:230)rdsnormerne p(cid:229) er at arbejde frem mod en international konsensus om emnet. Med henblik herp(cid:229) vil Kommissionen p(cid:229) forhandlingsrunden i WTO (Verdenshandelsorganisationen) forsłge at sikre, at spłrgsm(cid:229)let om dyrevelf(cid:230)rd tages op p(cid:229) multilateralt plan. (2000/C 203 E/137) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1994/99 af Paul R(cid:252)big (PPE-DE) til Kommissionen (9. november 1999) Om: Prism(cid:230)rkningspligt p(cid:229) Internettet Den interne handel i (cid:216)strig via Internettet er underlagt prism(cid:230)rkningsloven og prism(cid:230)rkningsdirektivet, som foreskriver bruttoprism(cid:230)rkning. I det łjeblik enkelte forhandlere via Internettet s(cid:230)lger deres varer i forskellige lande, opst(cid:229)r fłlgende to spłrgsm(cid:229)l: Skal prism(cid:230)rkningen ske ved angivelse af bruttoprisen (der skal i s(cid:229) fald tages hensyn til de forskellige momssatser) eller nettoprisen og i hvilken valuta? 18. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 203 E/109 I betragtning af Internettets s(cid:230)rlige karakter ville det dog uden tvivl v(cid:230)re p(cid:229) sin plads med en s(cid:230)rlig ordning, som f. eks. gjorde det muligt at angive nettoprisen, idet forbrugeren kan f(cid:229) oplyst samtlige yderligere gebyrer og omkostninger (f. eks. moms, forsendelsesudgifter, told). Ellers ville de europ(cid:230)iske internetudbydere formodentlig f(cid:229) ufordelagtige konkurrencevilk(cid:229)r i forhold til de amerikanske, og for- brugerne ville blive skr(cid:230)mt v(cid:230)k af en masse tal i forbindelse med online-forretninger (11 forskellige momssatser). Har Kommissionen planer om at indfłre en s(cid:230)rlig ordning for handel via Internettet for at fjerne de velbegrundede bet(cid:230)nkeligheder, der n(cid:230)res inden for handelen? Hvilke muligheder for at głre undtagelse fra bruttoprism(cid:230)rkningen kunne en s(cid:229)dan ordning indeb(cid:230)re? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (8. december 1999) Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 98/6/EF af 16. februar 1998 om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med angivelse af priser p(cid:229) forbrugsvarer (1) har til form(cid:229)l at fasts(cid:230)tte krav om angivelse af salgsprisen og prisen pr. m(cid:229)leenhed for varer, som udbydes af forhandlere til forbrugere. I direktivets artikel 2 defineres salgsprisen som »den endelige pris for en m(cid:229)leenhed af varen eller en given m(cid:230)ngde af varen, inklusive moms og alle łvrige afgifter«. I łvrigt fasts(cid:230)ttes det i artikel 4 i Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 97/7/EF af 20. maj 1997 om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med aftaler vedrłrende fjernsalg (2), at forbrugeren inden indg(cid:229)elsen af enhver aftale vedrłrende fjernsalg skal have oplysninger om varens eller tjenesteydelsens pris inkl. alle afgifter, eventuelle leveringsomkostninger, samt omkostningerne ved anvendelse af fjernkommunikations- teknikken, n(cid:229)r de beregnes efter anden tarif end grundtariffen. Hvad ang(cid:229)r valutaen, som prisen skal angives i, findes der ingen specifikke f(cid:230)llesskabsbestemmelser, men der skal tages hensyn til artikel 4 i direktiv 98/6/EF, hvori det bestemmes, at medlemsstaterne kan fasts(cid:230)tte en maksimal gr(cid:230)nse for, hvor mange priser der skal angives. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r handel via Internettet, er bestemmelserne i direktiv 98/6/EF g(cid:230)ldende. Der er dog grund til at oplyse, at det i artikel 5, stk. 2 i det (cid:230)ndrede forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv om visse retlige aspekter af elektronisk handel i det indre marked (3) bestemmes, at »medlemsstaterne fasts(cid:230)tter i deres lovgivning, at priser og andre v(cid:230)sentlige vilk(cid:229)r og betingelser for informationssamfundets tjenester skal angives pr(cid:230)cist og entydigt og skal indeholde alle yderligere omkostninger«. (1) (2) (3) EFT L 80 af 18. 3. 1998. EFT L 144 af 4. 6. 1997. KOM(1999) 427 endelig udg. (2000/C 203 E/138) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1999/99 af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen (9. november 1999) Om: Afskaffelse af afgiftsfrit salg Hvor mange arbejdspladser inden for de relevante sektorer mener Kommissionen er g(cid:229)et tabt (eller vundet) i hver medlemsstat siden afskaffelsen af afgiftsfrit salg? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (6. december 1999) I betragtning af, at det afgiftsfri salg ved rejser mellem F(cid:230)llesskabets medlemsstater fłrst blev oph(cid:230)vet den 1. juli 1999, er det ikke p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt muligt for Kommissionen at vurdere de besk(cid:230)ftigelses- m(cid:230)ssige konsekvenser af dette skridt. Som Kommissionen fremfłrte fłr afskaffelsen af det afgiftsfri salg, vil de handlendes initiativer for at holde p(cid:229) kunderne i stort omfang have opvejet eventuelle negative konsekvenser