title: WRITTEN QUESTION E-2073/99 by Agnes Schierhuber (PPE-DE) to the Commission. Cartels and WTO compatibility.

eurovoc_concepts:
GATT
OPEC
Uruguay Round
World Trade Organisation
agricultural product
export credit
international trade
restriction on competition

text: C 219 E/84 Official Journal of the European Communities EN 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/100) WRITTEN QUESTION E-2072/99 by Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) to the Commission Subject: Ban on tobacco advertising, freedom of the press (12 November 1999) Is it true that, in connection with the transposition of the directive concerning the prohibition of tobacco advertising, the two Member States Britain and France intend, once this directive has been transposed in their countries, to prohibit the distribution of magazines originating from countries in which there is no ban on tobacco advertising or where the directive has not yet been transposed if these publications carry tobacco advertising? How does the Commission view this against the background of the guarantee of the freedom of the press? Answer given by Mr Byrne on behalf of the Commission (13 December 1999) The Commission is not aware of the intentions of two Member States to restrict circulation of press carrying tobacco advertising. If such cases were brought to its attention, they would be considered in the framework of Directive 98/43/ EC of the Parliament and of the Council of 6 July 1998 on the approximation of the laws, regulations and administrative provisions of the Member States relating to the advertising and sponsorship of tobacco products (1). However, concerning the press, this Directive has only to be transposed into national law until 30 July 2002. (1) OJ L 213, 30. 7. 1998. (2000/C 219 E/101) WRITTEN QUESTION E-2073/99 by Agnes Schierhuber (PPE-DE) to the Commission (12 November 1999) Subject: Cartels and WTO compatibility 1. Is the OPEC oil cartel compatible with the WTO rules? If so, what positions will the EU adopt at the WTO Millennium Round in opposing the market- 2. distorting measures taken by the OPEC countries? 3. What view should be taken of the impact that government export organisations in New Zealand, Australia and Canada to which or through which products must be sold (dairy boards, wheat boards, etc. ) have on world trade, and how are they compatible with the WTO? 4. What view should be taken of the impact on world trade of such measures as export credits, internal transport subsidies and the fact that US states have different licensing procedures, and how are they compatible with the WTO? Answer given by Mr Lamy on behalf of the Commission (22 December 1999) 1. and 2. The problem of the compatibility of the Organisation of petroleum exporting countries (OPEC) with World trade organisation (WTO) rules has never arisen in practice. While the Community considers that future negotiations on competition should include commitments by governments to treat 1. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 219 E/85 cartels as a serious breach of competition law, it should be noted that government mandated restrictions do not normally fall within the scope of such competition law disciplines. Of course, any such government mandated restriction has to be in conformity with the existing framework of WTO rules. 3. In order to be compatible with WTO rules, state trading enterprises (STEs), such as those operated by New Zealand, Australia and Canada for certain agricultural commodities, have to respect the provisions laid down in General agreement on tariffs and trade (GATT) Article XVII. In defining its approach to the new round in relation to agriculture, the Community has indicated that the operation of STEs should be examined, and in particular when the various forms of export support are addressed. 4. The rules for export credits (cid:145)Arrangement on guidelines for officially supported export credits(cid:146) have been fixed in a forum which has almost all Organisation for economic cooperation and development (OECD) countries as members (e. g. Turkey and Mexico are not members). The point of view has always been that those most interested in a strong discipline in this field, are probably those countries that give export credits and export credit guarantees on insurance rather than those that primarily receive the credits. The rules cover sales of capital goods on credit terms of two years or more. In September 1994 it was, however, agreed that negotiations on credit terms for agricultural products would start as soon as the Uruguay round was in place. Article 10§2 of the Uruguay round agreement on agriculture foresaw the development of internationally agreed disciplines to govern the provision of export credits, export credit guarantees or insurance programmes, as part of the Marrakech deal on export competition commitments. Despite this provision, it has proved impossible to reach, during the implementation period of the Uruguay round, an agreement on such disciplines for agricultural products at the OECD, due to resistance from the United States. Therefore, the Community has indicated in its mandate for Seattle that the issue of export credits to agriculture also needs to be taken up in the framework of WTO as an example of non-implementation, when addressing export competition measures for agricultural products. As far as internal transport subsidies are concerned, to the extent that these relate to agriculture, they would need to respect, and be notified under the relevant provisions of the agreement on agriculture. However, it should be recalled that one of the more important schemes in this respect, the so-called (cid:145)Crow Rate(cid:146) operated by Canada, which was a form of export subsidy, has now been withdrawn. (2000/C 219 E/102) WRITTEN QUESTION E-2076/99 by Antonios Trakatellis (PPE-DE) to the Commission (12 November 1999) Subject: Public health hazard in Greece posed by high concentrations of arsenic in drinking water (cid:129) breach of Community legislation Recent measurements of drinking water quality carried out in the Chalastra area of Thessaloniki by the Aristotle University of Thessaloniki have revealed extremely high concentrations of arsenic, 64 micro- grammes per litre (µgr/l), which represents a direct risk to public health. Such a concentration is far beyond the maximum acceptable EU limit of 50 µgr/l laid down by Directive 80/778/EEC (1) on water quality, while the risk to public health is even greater if the new 1998 directive is taken into account (Directive 98/83/EC (2) on the quality of water intended for human consumption, replacing the previous directive) which lays down the maximum parametric value for arsenic at 10 µgr/l


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2083/99 från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen. Bevarande av Mulino Luiselli i Cisterna di Latina.

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
heritage protection
historic site
shopping centre

formats: html pdf print

text: C 219 E/86 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 Vilka omedelbara (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)mnar kommissionen vidta f(cid:246)r att skydda folkh(cid:228)lsan och se till att 1. gemenskapsdirektiven om kvaliteten p(cid:229) dricksvatten f(cid:246)ljs i Grekland? 2. Vad vet kommissionen om denna fr(cid:229)ga och vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har Grekland vidtagit f(cid:246)r att r(cid:228)tta till situationen f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla skydd av folkh(cid:228)lsan och konsumtionen av h(cid:228)lsosamt och rent vatten i omr(cid:229)det ifr(cid:229)ga? 3. Hur ser situationen ut i Grekland n(cid:228)r det g(cid:228)ller genomf(cid:246)randet av direktiv 80/778/EEG och vilka uppgifter f(cid:246)rfogar kommissionen (cid:246)ver betr(cid:228)ffande Grekland och skyldigheten att, i enlighet med artikel 8 i ovann(cid:228)mnda direktiv, utf(cid:246)ra regelbundna kontroller av kvaliteten p(cid:229) dricksvatten? 4. (1) (2) I vilket skede befinner sig inf(cid:246)rlivandet av direktiv 98/83/EG i den grekiska nationella r(cid:228)ttsordningen? EGT L 229, 30. 8. 1980, s. 11. EGT L 330, 5. 12. 1998, s. 32. Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (13 december 1999) Kommissionen (cid:228)r tacksam (cid:246)ver att parlamentsledamoten tar upp problemet med h(cid:246)g arsenikhalt dricksvatten i omr(cid:229)det Halastra i Thessaloniki. i Kommissionen har redan informellt kontaktat de grekiska myndigheterna f(cid:246)r att f(cid:229) deras kommentar till h(cid:228)ndelsen. Om myndigheterna inte kan avge n(cid:229)got tillfredsst(cid:228)llande svar, som garanterar att folkh(cid:228)lsan inte (cid:228)ventyras, kommer kommissionen inte att tveka att inleda ett f(cid:246)rfarande i enlighet med artikel 226 (f. d. artikel 169) i EG-f(cid:246)rdraget. Om parlamentsledamoten f(cid:246)rfogar (cid:246)ver ytterligare information i fallet, (cid:228)r han v(cid:228)lkommen att (cid:246)verl(cid:228)mna den till kommissionen. De grekiska myndigheterna har l(cid:228)mnat in en rapport om kvaliteten p(cid:229) dricksvatten i enlighet med r(cid:229)dets direktiv 91/692/EEG av den 23 december 1991 om att standardisera och rationalisera rapporteringen om genomf(cid:246)randet av vissa direktiv om milj(cid:246)n (1). Kommissionen har uppdragit (cid:229)t privata konsulter att unders(cid:246)ka genomf(cid:246)randet i Grekland av r(cid:229)dets direktiv 80/778/EEG av den 15 juli 1980 om kvaliteten p(cid:229) vatten avsett att anv(cid:228)ndas som dricksvatten (2). En rapport fr(cid:229)n unders(cid:246)kningen har l(cid:228)mnats till kommissionen, som nu skall bed(cid:246)ma informationen f(cid:246)r att kunna best(cid:228)mma vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r l(cid:228)mpliga att vidta. Bed(cid:246)mningen (cid:228)r (cid:228)nnu inte klar och d(cid:228)rf(cid:246)r kan kommissionen (cid:228)nnu inte ange sin st(cid:229)ndpunkt. R(cid:229)dets direktiv 98/83/EG av den 3 november 1998 om kvaliteten p(cid:229) dricksvatten (3), b(cid:246)r inf(cid:246)rlivas i den nationella lagstiftningen senast den 25 december 2000. Vad kommissionen vet s(cid:229) har ingen medlemsstat (cid:228)nnu genomf(cid:246)rt direktivet. (1) (2) (3) EGT L 377, 31. 12. 1991. EGT L 229, 30. 8. 1980. EGT L 330, 5. 12. 1998. (2000/C 219 E/103) SKRIFTLIG FR¯GA E-2083/99 fr(cid:229)n Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (12 november 1999) ˜mne: Bevarande av (cid:148)Mulino Luiselli(cid:148) i Cisterna di Latina Byggnaden (cid:148)Mulino Luiselli(cid:148), f(cid:246)re detta klostret S. Antonio Abate, i Cisterna di Latina omfattas av lag 1089/37 eftersom den har ett stort historiskt, symboliskt, religi(cid:246)st och industriarkitektoniskt v(cid:228)rde samt dessutom inneh(cid:229)ller n(cid:229)gra fresker. Denna byggnad har emellertid inf(cid:246)rlivats i de s(cid:229) kallade (cid:148)omr(cid:229)des- planerna(cid:148) i enlighet med kommunfullm(cid:228)ktiges beslut nr 8 av den 10 februari 1997 i syfte att uppf(cid:246)ra ett shoppingcentrum. 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/87 Om dessa planer genomf(cid:246)rs skulle de allvarligt (cid:228)ventyra, f(cid:246)rvanska och radikalt f(cid:246)r(cid:228)ndra denna byggnad, utan n(cid:229)gon som helst respekt f(cid:246)r dess historia och dess bland annat symboliska betydelse f(cid:246)r lokalinv(cid:229)- narna. Anser inte kommissionen att: 1. 2. det vore l(cid:228)mpligt att unders(cid:246)ka om detta projekt (cid:228)r f(cid:246)renligt med inf(cid:246)rlivandet av Mulino Luiselli i omr(cid:229)desplanerna? kommissionen att projektet eventuellt strider mot de gemenskapsdirektiv som f(cid:246)reskriver skydd och upprustning av det nationella konstn(cid:228)rliga och historiska arvet? 3. Kan kommissionen ange om det finns m(cid:246)jlighet att uppbringa st(cid:246)d och finansiering f(cid:246)r att byggnaden f(cid:246)rv(cid:228)rvas av den offentliga f(cid:246)rvaltningen och f(cid:246)r att bygga om den p(cid:229) ett s(cid:228)tt som b(cid:228)ttre (cid:246)verens- st(cid:228)mmer med dess art och historia? Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (1 december 1999) Kommissionen skulle vilja meddela parlamentsledamoten att den inte har beh(cid:246)righet att avg(cid:246)ra om projektet (cid:148)Mulino Luiselli(cid:148) b(cid:246)r inf(cid:246)rlivas i kommunfullm(cid:228)ktiges s. k. omr(cid:229)desplaner, eftersom det inte finns n(cid:229)got gemenskapsdirektiv f(cid:246)r skydd och upprustning av det nationella konstn(cid:228)rliga och historiska arvet. Insatser f(cid:246)r skydd och bevarande av det kulturella och arkitektoniska arvet h(cid:246)r uteslutande till de nationella myndigheternas ansvarsomr(cid:229)de. Om programmet Kultur 2000 antas, kommer finansieringen inom det inte att anv(cid:228)ndas f(cid:246)r k(cid:246)p av historiska monument, utan endast vara avsedd f(cid:246)r fr(cid:228)mjande av europeiskt samarbete p(cid:229) omr(cid:229)det kultur och kulturarv, vilket klart framg(cid:229)r av artikel 151 (f. d. artikel 128) i EG-f(cid:246)rdraget. (2000/C 219 E/104) SKRIFTLIG FR¯GA E-2084/99 fr(cid:229)n Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (12 november 1999) ˜mne: Parkeringen p(cid:229) Via Sacchi i Rom och underl(cid:229)tenhet att inf(cid:246)rliva best(cid:228)mmelserna om milj(cid:246)nkon- sekvensbeskrivningar i regionen Latium Regionen Latium har nyligen st(cid:228)llt in arbetena med att bygga ett stort underjordiskt parkeringsgarage p(cid:229) via Sacchi i Rom, i ett omr(cid:229)de som (cid:228)r s(cid:228)rskilt k(cid:228)nsligt dels ur hydrogeologisk synvinkel dels p(cid:229) grund av f(cid:246)rekomsten av ett stort antal arkeologiska l(cid:228)mningar. Trots att arbetena med det stora parkeringsgaraget, som enligt planerna skall omfatta tio v(cid:229)ningar, redan p(cid:229)b(cid:246)rjats st(cid:228)lldes de in av landstingsr(cid:229)det f(cid:246)r milj(cid:246) p(cid:229) grund av att det saknades en l(cid:228)mplig milj(cid:246)konsekvensbeskrivning och till f(cid:246)ljd av protester fr(cid:229)n de boende som p(cid:229)pekade att stabiliteten och s(cid:228)kerheten f(cid:246)r befintliga byggnader (cid:228)ventyrades. 1. Anser inte kommissionen att det som har intr(cid:228)ffat (cid:228)r det femtioelfte beviset f(cid:246)r att regionen Latium snarast m(cid:229)ste inf(cid:246)rliva de nationella italienska lagar som i sin tur har inf(cid:246)rlivat direktiv 85/337/EEG (1) och (cid:228)ndringar till detta? 2. Anser inte kommissionen att regionen Latiums underl(cid:229)tenhet att inf(cid:246)rliva och konkret till(cid:228)mpa detta direktiv b(cid:246)r betraktas som att de italienska myndigheterna inte har fullgjort sina skyldigheter vad g(cid:228)ller inf(cid:246)rlivande av gemenskapslagstiftning? 3. Anser inte kommissionen att det vore l(cid:228)mpligt att kontrollera att projektet i fr(cid:229)ga inte omfattas av de f(cid:246)reskriver en obligatorisk kategorier som listas i direktiv 85/337/EEG och f(cid:246)r vilka direktivet milj(cid:246)konsekvensbeskrivning? 4. Kan kommissionen ge sin (cid:246)vergripande syn p(cid:229) fallet? (1) EGT L 175, 5. 7. 1985, s. 40


title: Komisijas Regula (EK) Nr. 2419/1999 (1999. gada 12. novembris), ar ko papildina pielikumu Regulai (EK) Nr. 2301/97 par konkrētu nosaukumu iekļaušanu “Īpaša rakstura sertifikātu reģistrā”, kurš paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2082/92 par īpaša rakstura sertifikātiem lauksaimniecības produktiem un pārtikai

eurovoc_concepts:
agricultural product
designation of origin
foodstuff
product designation

text: 20 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/27. sēj. 31999R2419 13. 11. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 291/25 KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2419/1999 (1999. gada 12. novembris), ar ko papildina pielikumu Regulai (EK) Nr. 2301/97 par konkrētu nosaukumu iekļaušanu “Īpaša rakstura sertifikātu reģistrā”, kurš paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2082/92 par īpaša rakstura sertifikātiem lauksaimniecības produktiem un pārtikai EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, (4) ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jūlija Regulu (EEK) ņemot vērā Padomes 1992. gada 14. Nr. 2082/92 par īpaša rakstura sertifikātiem lauksaimniecības produktiem un pārtikai (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. punktu, Tādēļ nosaukums, kas minēts pielikumā, ir jāieraksta “Īpaša rakstura sertifikātu reģistrā” un tādējādi jāaizsargā Kopienā kā garantēta tradicionālā īpatnība, ievērojot Regulas (EEK) Nr. 2082/92 13. panta 2. punktu. Tas nozīmē, ka nosaukumu var izmantot tikai tad, ja ir ievē- rotas jānosaka trīs mēnešu pārejas posms, lai izlietotu to produktu krājumus, kas neatbilst specifikācijai. specifikācijas. Tomēr ir tā kā: (1) (2) (3) Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2082/92 7. pantu Spānija ir nosūtījusi Komisijai pieteikumu par to, lai nosaukumu ierakstītu “Īpaša rakstura sertifikātu reģistrā”. Raksturojumu “garantētas tradicionālās īpatnības” var izmantot tikai ar reģistrā ierakstītiem nosaukumiem. Pēc šīs regulas pielikumā norādītā nosaukuma publi- cēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī (2) Komisijai saskaņā ar minētās regulas 8. pantu ir nosūtīts iebildums, bet pēc attiecīgas izskaidrošanas tas atsaukts. Terminu “Serrano” pašu par sevi uzskata par specifisku saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2082/92 5. panta 1. punkta pirmo ievilkumu, t. i. , tas nav tulkojams. Tādēļ tas jāizmanto kā tāds. Turklāt termins “Serrano” ir reģistrēts, neierobežojot termina “kalns” izmantošanu. Starp šiem diviem termi- niem nav pretrunu. (5) Ar šīs regulas pielikumu papildina pielikumu Komisijas (EK) Nr. 2301/97 (3), kurā jaunākie grozījumi Regulai izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2527/98 (4), IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Šīs regulas pielikumā paredzēto nosaukumu ar šo iekļauj Regulas (EK) Nr. 2301/97 pielikumā un ieraksta “Īpaša rakstura sertifikātu reģistrā”, kurš paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2082/ 92 9. panta 1. punktā. 2. pants Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2000. gada 1. marta. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1999. gada 12. novembrī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz FISCHLER (1) OV L 208, 24. 7. 1992. , 1. lpp. (2) OV C 371, 1. 12. 1998. , 3. lpp. (3) OV L 319, 21. 11. 1997. , 8. lpp. (4) OV L 317, 26. 11. 1998. , 14. lpp. 03/27. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 21 “Jamón Serrano” (Regulas (EEK) Nr. 2082/92 13. panta 2. punkts (1)). PIELIKUMS (1) Specifikācijas galvenie punkti uzskaitīti OV C 371, 1. 12. 1998. , 3. lpp


title: Regulamentul (CE) nr. 2419/1999 al Comisiei din 12 noiembrie 1999 de completare a anexei la Regulamentul (CE) nr. 2301/97 privind introducerea anumitor denumiri în „Registrul atestatelor de specificitate” prevăzut de Regulamentul (CEE) nr. 2082/92 al Consiliului privind atestatele de specificitate pentru produse agricole și alimentare

formats: pdf print xhtml

text: 226 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 29 31999R2419 13. 11. 1999 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 291/25 REGULAMENTUL (CE) NR. 2419/1999 AL COMISIEI din 12 noiembrie 1999 de completare a anexei la Regulamentul (CE) nr. 2301/97 privind introducerea anumitor denumiri în „Registrul atestatelor de specificitate” prevăzut de Regulamentul (CEE) nr. 2082/92 al Consiliului privind atestatele de specificitate pentru produse agricole ș(cid:13)i alimentare COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2082/92 al Consiliului din 14 iulie 1992 privind atestatele de specificitate pentru pro- duse agricole ș(cid:13)i alimentare (1), în special articolul 9 alineatul (1), întrucât: (1) (2) (3) În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CEE) nr. 2082/92, Spania a înaintat Comisiei o cerere pentru înregistrarea unei denumiri în Registrul de atestate de spe- cificitate. Mențiunea „specialitate tradițională garantată” poate fi uti- lizată numai cu denumirile înregistrate în registrul respec- tiv. În temeiul articolului 8 din regulamentul menționat a fost trimisă Comisiei o declarație de opoziție după publicarea în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene (2) a denumirii pre- văzute în anexa la prezentul regulament, dar opoziția a fost retrasă după furnizarea explicațiilor corespunzătoare. Ter- menul „Serrano” este considerat specific prin el însuș(cid:13)i în concordanță cu prima liniuță din articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 2082/92, cu alte cuvinte este intraductibil. Prin urmare, el trebuie utilizat ca atare. În plus, termenul „Serrano” este înregistrat fără a se aduce atingere utilizării termenului „munte”. Nu există nici un conflict între cei doi termeni. (4) (5) În consecință, denumirea prevăzută în anexă ar trebui introdusă în Registrul de atestate de specificitate ș(cid:13)i, prin aceasta, protejată ca specialitate tradițională garantată în cadrul Comunității în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 2082/92. Aceasta înseamnă că denumirea poate fi folosită numai dacă se respectă caietul de sarcini. Cu toate acestea, trebuie permisă o perioadă de tranziție de trei luni pentru epuizarea stocurilor de produs care nu respectă caietul de sarcini. Anexa la prezentul regulament completează anexa la Regulamentul (CE) nr. 2301/97 al Comisiei (3), astfel cum (CE) a fost modificat ultima dată de Regulamentul nr. 2527/98 (4), ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 Anexa la Regulamentul (CE) nr. 2301/97 se completează cu denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament ș(cid:13)i se introduce în Registrul de atestate de specificitate prevăzut de articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 2082/92. Articolul 2 Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Se aplică de la 1 martie 2000. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 12 noiembrie 1999. Pentru Comisie Franz FISCHLER Membru al Comisiei (1) (2) JO L 208, 24. 7. 1992, p. 1. JO C 371, 1. 12. 1998, p. 3. (3) (4) JO L 319, 21. 11. 1997, p. 8. JO L 317, 26. 11. 1998, p. 14. 03/vol. 29 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 227 „Jamón Serrano” [Articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 2082/92] (1). ANEXA (1) Elementele principale ale caietului de sarcini sunt prezentate în JO C 371, 1. 12. 1998, p. 3


title: Verordening (EG) nr. 2410/1999 van de Commissie van 12 november 1999 tot vaststelling van de maximumsubsidie voor de verzending van langkorrelige gedopte rijst naar het eiland Réunion, in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2177/1999

eurovoc_concepts:
Réunion
award of contract
export subsidy
rice

formats: pdf print

text: L 291/6 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 13. 11. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 2410/1999 VAN DE COMMISSIE van 12 november 1999 tot vaststelling van de maximumsubsidie voor de verzending van langkorrelige gedopte rĳst naar het eiland Réunion, in het kader van de inschrĳving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2177/1999 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3072/95 van de Raad van 22 december 1995 houdende een gemeenschappelĳke ordening van de rĳstmarkt (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2072/98 (2), en met name op artikel 10, lid 1, Gelet op Verordening (EEG) nr. 2692/89 van de Commissie van 6 september 1989 houdende uitvoeringsbepalingen inzake de verzending van rĳst naar Réunion (3), gewĳzigd bĳ Verorde- ning (EG) nr. 1453/1999 (4), inzonderheid op artikel 9, lid 1, (1) (2) Overwegende dat bĳ Verordening (EG) nr. 2177/1999 van de Commissie (5) een inschrĳving voor de vaststel- ling van de subsidie voor de verzending van rĳst naar het eiland Réunion is opengesteld; Overwegende dat, overeenkomstig artikel 9 van Verorde- ning (EEG) nr. 2692/89, de Commissie volgens de procedure van artikel 22 van Verordening (EG) nr. 3072/95 op grond van de ingediende offertes kan besluiten een maximumsubsidie vast te stellen; (3) (4) Overwegende dat bĳ deze vaststelling met name reke- ning moet worden gehouden met de in de artikelen 2 en 3 van Verordening (EEG) nr. 2692/89 genoemde criteria; dat wordt toegewezen aan iedere inschrĳver wiens offerte gelĳk is aan of lager is dan de maximumsubsidie; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maat- regelen in overeenstemming zĳn met het advies van het Comité van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Op grond van de offertes die van 8 tot en met 11 november 1999 zĳn ingediend in het kader van de in Verordening (EG) nr. 2177/1999 bedoelde inschrĳving wordt een maximumsub- sidie van 265,00 EUR/t vastgesteld voor de verzending van langkorrelige gedopte rĳst van GN-code 1006 20 98 naar het eiland Réunion. Deze verordening treedt in werking op 13 november 1999. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 12 november 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 329 van 30. 12. 1995, blz. 18. (2) PB L 265 van 30. 9. 1998, blz. 4. (3) PB L 261 van 7. 9. 1989, blz. 8. (4) PB L 167 van 2. 7. 1999, blz. 19. (5) PB L 267 van 15. 10. 1999, blz. 7


title: Regulamento (CE) n.° 2417/1999 da Comissão, de 12 de Novembro de 1999, que fixa o montante máximo de ajuda à manteiga concentrada para o 214.° concurso especial efectuado no âmbito do concurso permanente previsto no Regulamento (CEE) n.° 429/90

eurovoc_concepts:
award of contract
butter
concentrated product
production aid

text: L 291/14 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 11. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 2417/1999 DA COMISSÃO de 12 de Novembro de 1999 que fixa o montante máximo de ajuda à manteiga concentrada para o 214. o concurso especial efectuado no âmbito do concurso permanente previsto no Regulamento (CEE) n. o 429/90 A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 804/68 do Conselho, de 27 de Junho de 1968, relativo à organização comum de mercado no sector do leite e dos produtos lácteos (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1587/96 (2), e, nomeadamente, o n. o 3 do seu artigo 7. oA, (2) (3) Convém fixar, em função das ofertas recebidas, o montante máximo da ajuda ao nível referido a seguir e determinar em consequência a garantia de destino; As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão do Leite e dos Produtos Lácteos, Considerando o seguinte: ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: (1) Em conformidade com o Regulamento (CEE) n. o 429/90 da Comissão, de 20 de Fevereiro de 1990, relativo à concessão por concurso de uma ajuda à manteiga concentrada destinada ao consumo directo na Comuni- dade (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 124/1999 (4), os organismos de intervenção efectuam um concurso permanente com vista à concessão de uma ajuda à manteiga concentrada; o artigo 6. o do referido regulamento prevê que, aten- dendo às propostas recebidas para cada concurso espe- cial, seja fixado um montante máximo da ajuda para a manteiga concentrada com teor mínimo de matéria gorda de 96 % ou decidido não dar seguimento ao concurso; o montante da garantia de destino deve ser fixado em conformidade; Artigo 1. o Para o 214. o concurso especial no âmbito do concurso perma- nente previsto pelo Regulamento (CEE) n. o 429/90, o montante máximo da ajuda e o montante da garantia de destino são fixados do seguinte modo: — montante máximo da ajuda: — garantia de destino: 117 EUR/100 kg, 129 EUR/100 kg. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 13 de Novembro de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 12 de Novembro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 148 de 28. 6. 1968, p. 13. (2) JO L 206 de 16. 8. 1996, p. 21. (3) JO L 45 de 21. 2. 1990, p. 8. (4) JO L 16 de 21. 1. 1999, p. 19


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2065/99 van Umberto Bossi (TDI) aan de Commissie. Voorstellen tot wijziging van de richtlijn inzake voor menselijke voeding bestemde honing.

eurovoc_concepts:
apiculture
approximation of laws
common organisation of markets
consumer information
consumer protection
designation of origin
directive (EU)
honey
labelling
marketing
product quality
standard

text: 21. 11. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 330 E/5 In juli 1998 hechtte de Commissie haar goedkeuring aan een (cid:132)Vademecum voor subsidiebeheer(cid:148) dat 3. sedert 1 januari 1999 van toepassing is. In hoofdstuk 4 worden de criteria behandeld die bij de toekenning van subsidies worden gehanteerd. Een van de toekenningscriteria die door de selectiecomitØs en de ordonnateurs moeten worden toegepast, is vermeld onder punt 4. 5. 8: Alle voorgestelde acties die direct of indirect in strijd zijn met het beleid van de Unie of waarbij sprake is van negatieve beeldvorming, worden afgewezen. Zo mag bijvoorbeeld geen subsidie worden toegekend voor projecten die in strijd zijn met de bevordering van de volksgezondheid (alcohol, tabak, drugs), de eerbiediging van de rechten van de mens, de openbare veiligheid, de vrijheid van meningsuiting enz. Momenteel dienen alle vastleggingen van kredieten door ordonnateurs vooraf door de financieel controleur te worden geviseerd. Dit betekent dat de subsidieaanvragen moeten worden doorgelicht door, achtereen- volgens, de beheerder van de begrotingsplaats, het selectiecomitØ, de ordonnateur en de financieel controleur. Om deze vraag te kunnen beantwoorden heeft de Commissie contact opgenomen met het geachte 5. parlementslid teneinde de in punt 1 hierboven vermelde inlichtingen te verkrijgen. 4. en 6. Het is mogelijk dat in het nieuw financieel reglement een titel wordt opgenomen die voorbe- houden is aan de toekenning van de subsidies en die in de eerste plaats erop gericht zal zijn het begrip (cid:129) met name ten opzichte van de markten (cid:129) en de toekenningsvoorwaarden te definiºren. In deze nieuwe titel zullen, met het oog op transparantie, de regels voor de toekenning van de subsidies worden vastgesteld (rechtsgrond, programmering, publicatie vooraf en voorlichting achteraf, verplicht schriftelijk contract). In die titel zal niet alleen de controle van de Rekenkamer op de begunstigden van de subsidies worden geregeld, maar ook het toezicht dat wordt uitgeoefend door de instelling die de subsidie toekent, (de toezicht houden op de manier waarop de subsidie wordt gebruikt, zich ervan ordonnateur moet vergewissen dat de subsidiabiliteitsvoorwaarden steeds in acht worden genomen, de verenigbaarheid van de resultaten met de nagestreefde doelstellingen evalueren en overgaan tot een globale evaluatie van de verkregen resultaten). Deze regels zijn erop gericht het correcte gebruik van de Gemeenschapsmiddelen te garanderen, met inachtneming van de procedures en van de transparantie. (2000/C 330 E/005) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2065/99 van Umberto Bossi (TDI) aan de Commissie (12 november 1999) Betreft: Voorstellen tot wijziging van de richtlijn inzake voor menselijke voeding bestemde honing De Commissie beraadslaagt al jaren over nieuwe voorschriften voor de verkoop van uit de Unie en derde landen afkomstige honing, zonder tot een concreet resultaat te komen hoewel de bestaande regeling niet bijster geschikt lijkt om de kwaliteit van in de handel gebrachte producten te garanderen. Het laatste wijzigingsvoorstel terzake schiet in dit opzicht volstrekt tekort daar het geen prikkels geeft voor kwaliteit, geen minimumvereisten vaststelt waaraan een product moet voldoen om honing genoemd te mogen worden, de consumenten niet beschermt tegen vervalsing of vermenging en niet voorziet in strenge regels voor honing die afkomstig is van genetisch gemodificeerde soorten noch in ondersteuning van de communautaire productie of producten met een gegarandeerde herkomst. Honing wordt niet eens als karakteristiek landbouwproduct beschouwd. Kan de Commissie daarom meedelen: 1. of zij gezien de duidelijke agrarische herkomst van honing niet van mening is dat deze sector beter onder de bevoegdheid van het Directoraat-generaal landbouw gebracht kan worden; 2. of dit product volgens haar niet beter geregeld kan worden in een specifieke gmo die exacte voorschriften geeft voor productie en verhandeling; 3. of zij homogene minimale kwaliteitsvereisten zal vaststellen waaraan een product moet voldoen om (cid:132)honing(cid:148) genoemd te mogen worden; C 330 E/6 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 11. 2000 4. of er geen exacte criteria vastgesteld moeten worden voor het mogen voeren van specifieke bena- mingen; 5. of er geen regels vastgesteld moeten die ervoor zorgen dat de consument exact weet waar de honing vandaan komt, wat de afvuldatum en de vervaldag ervan is en of hij eventueel chemische veront- reinigingen of genetisch gewijzigde stoffen bevat; 6. waarom de Italiaanse producenten nog niet is toegestaan de aangevraagde specificiteitscertificering voor (cid:132)100 % zuivere honing(cid:148) te voeren? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (5 januari 2000) Gezien de situatie van de sector over de gehele Gemeenschap genomen en rekening houdende met de huidige kennis op het gebied van de bijenteelt is het niet dienstig speciaal voor honing een nieuwe marktordening in te stellen. Op dit ogenblik zijn twee directoraten-generaal bevoegd inzake regelgeving op het gebied van honing: het Directoraat-generaal Landbouw is verantwoordelijk voor de productie, net zoals het dat is voor de overige landbouwproducten [Verordening (EG) nr. 1221/97 van de Raad houdende algemene regels voor de uitvoering van de maatregelen tot verbetering van de productie en de afzet van honing (1)] en het Directoraat-generaal Ondernemingen voert het beheer over Richtlijn 74/409/EEG van de Raad (2) betreffende de harmonisatie van de wettelijke voorschriften van de lidstaten inzake honing, en is met name bevoegd voor de regelgeving op het gebied van de samenstelling, de etikettering en de benamingen van honing. Deze richtlijn valt onder het programma ter vereenvoudiging van verschillende richtlijnen met betrekking tot levensmiddelen, waartoe de Europese Raad van Edinburgh in 1992 heeft besloten. In 1996 heeft de Commissie een voorstel ingediend voor een richtlijn (3) die de regelgeving terzake moet vereenvoudigen en tevens Richtlijn 74/409/EEG moet vervangen. In dit voorstel, dat nog niet door de Raad is goedgekeurd, worden een aantal criteria vastgelegd waaraan honing moet voldoen om onder de benaming (cid:132)honing(cid:148) in de handel te kunnen worden gebracht. Ook kunnen de honingproducenten, zoals ook in voornoemde richtlijn was bepaald, de verkoopbenaming aanvullen met vermeldingen die betrekking hebben op de bloemen of planten waarvan het product hoofdzakelijk afkomstig is, dan wel de regionale, territoriale of topografische oorsprong van het product. Bovendien kan de benaming van honing die specifieke kenmerken heeft, worden beschermd in het kader van Verordening (EEG) nr. 2081/92 van de Raad inzake de bescherming van geografische aanduidingen en oorsprongsbenamingen van landbouw- producten en levensmiddelen (4) of in het kader van Verordening (EEG) nr. 2082/92 van de Raad inzake de specificiteitscertificering voor landbouwproducten en levensmiddelen (4). Wat de etikettering betreft, heeft de Commissie naar aanleiding van het in mei 1999 door het Parlement uitgebrachte advies besloten haar voorstel te wijzigen in die zin dat de oorsprong van de honing verplicht op het etiket moet worden vermeld als de honing afkomstig is uit een land buiten de Gemeenschap. Bovendien wordt in het voorstel voorzien in de toepassing van Richtlijn 79/112/EEG van de Raad (5) die betrekking heeft op de etikettering en de presentatie van levensmiddelen en waarin voorschriften zijn opgenomen met betrekking tot de vermeldingen die op het etiket van levensmiddelen moeten worden aangebracht, inzonderheid met betrekking tot de uiterste datum van houdbaarheid van het product. Voorts zijn bij Verordening (EG) nr. 258/97 van het Europees Parlement en de Raad betreffende nieuwe voedingsmiddelen en nieuwe voedselingrediºnten (6) aanvullende specifieke eisen vastgesteld ten aanzien van de etikettering teneinde de eindverbruiker adequate informatie te garanderen, in het bijzonder over de aanwezigheid van ingrediºnten die zijn vervaardigd op basis van genetisch gemodificeerde organismen. Op dit ogenblik bespreken de Italiaanse autoriteiten het verzoek om de benaming (cid:132)miel vergine integrale(cid:148) op te nemen in het specificiteitscertificeringsregister met de Commissie; in dit verband zijn de laatste aanvullende inlichtingen in oktober 1999 ontvangen. (1) PB L 173 van 1. 7. 1997, gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2070/98 van de Raad (PB L 265 van 30. 9. 1998). (2) PB L 221 van 12. 8. 1974, richtlijn gewijzigd bij de Akte van Toetreding van 1985. (3) COM(95) 722 def. (4) PB L 208 van 24. 7. 1992; waarvan Verordening (EEG) nr. 2081/92 is gewijzigd bij de Akte van Toetreding van 1994. (5) PB L 33 van 8. 3. 1979; de richtlijn is laatstelijk gewijzigd bij Richtlijn 97/4/EG van het Europees Parlement en de Raad (PB L 43 van 14. 2. 1997). (6) PB L 43 van 14. 2. 1997


title: Verordnung (EG) Nr. 2411/1999 der Kommission vom 12. November 1999 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von geschliffenem mittelkörnigem Reis und geschliffenem Langkornreis A im Zusammenhang mit der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2178/1999

eurovoc_concepts:
Europe
award of contract
export refund
rice
third country

text: 13. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 291/7 VERORDNUNG (EG) Nr. 2411/1999 DER KOMMISSION vom 12. November 1999 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von geschliffenem mittelkörnigem Reis und geschliffenem Langkornreis A im Zusammenhang mit der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2178/1999 DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3072/95 des Rates vom 22. Dezember 1995 über die gemeinsame Marktorganisation für Reis (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2072/1999 (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Durch die Verordnung (EG) Nr. 2178/1999 der Kommission (3) wurde eine Ausschreibung zur Bestim- mung der Erstattung bei der Ausfuhr von Reis eröffnet. Nach Artikel 5 der Verordnung (EWG) Nr. 584/75 der Kommission (4), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 299/95 (5), kann die Kommission auf der Grundlage der eingereichten Angebote nach dem Verfahren des Artikels 22 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 die Festsetzung einer Höchstausfuhrerstattung beschließen. Bei Festsetzung dieses Höchstbetrags finden die in Artikel 13 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 genannten Kriterien Anwendung. Der Zuschlag wird jedem Bieter erteilt, dessen Angebot der Höchstausfuh- rerstattung entspricht oder darunter liegt. (3) (4) Bei der gegenwärtigen Marktlage für den betreffenden Reis ergibt die Anwendung der genannten Kriterien den in Artikel 1 festgelegten Betrag. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Höchsterstattung bei der Ausfuhr von geschliffenem mittel- körnigem Reis und geschliffenem Langkornreis A nach gewissen europäischen Drittländern wird im Rahmen der in der Verordnung (EG) Nr. 2178/1999 genannten Ausschreibung anhand der vom 5. bis 11. November 1999 eingereichten Angebote auf 120,00 EUR/t festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 13. November 1999 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 12. November 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 329 vom 30. 12. 1995, S. 18. (2) ABl. L 265 vom 30. 9. 1999, S. 4. (3) ABl. L 267 vom 15. 10. 1999, S. 10. (4) ABl. L 61 vom 7. 3. 1975, S. 25. (5) ABl. L 35 vom 15. 2. 1995, S. 8


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2072/99 från Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) till kommissionen. Tobaksförbud, pressfrihet.

eurovoc_concepts:
France
United Kingdom
advertising
freedom of the press
smoking
tobacco industry

text: C 219 E/84 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/100) SKRIFTLIG FR¯GA E-2072/99 fr(cid:229)n Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) till kommissionen (12 november 1999) ˜mne: Tobaksf(cid:246)rbud, pressfrihet St(cid:228)mmer det att medlemsstaterna Storbritannien och Frankrike vid genomf(cid:246)randet av f(cid:246)rbudet mot tobaksreklam avser att i sina l(cid:228)nder f(cid:246)rbjuda f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av tidskrifter fr(cid:229)n l(cid:228)nder d(cid:228)r det inte finns n(cid:229)got s(cid:229)dant f(cid:246)rbud eller d(cid:228)r detta direktiv (cid:228)nnu inte genomf(cid:246)rts, om det i dessa tidskrifter f(cid:246)rekommer reklam f(cid:246)r tobak? Hur bed(cid:246)mer kommissionen detta mot bakgrund av att pressfriheten skall garanteras? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (13 december 1999) Kommissionen k(cid:228)nner inte till att tv(cid:229) medlemsstater skulle ha f(cid:246)r avsikt att begr(cid:228)nsa f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av tidningar som inneh(cid:229)ller tobaksreklam. Om kommissionen fick k(cid:228)nnedom om s(cid:229)dana fall skulle de bed(cid:246)mas inom ramarna f(cid:246)r Europaparlamen- tets och r(cid:229)dets direktiv 98/43/EG av den 6 juli 1998 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagar och andra f(cid:246)rfattningar om reklam f(cid:246)r och sponsring till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r tobaksvaror (1). Vad g(cid:228)ller tidningar skall direktivet dock inte vara genomf(cid:246)rt i nationell lagstiftning f(cid:246)rr(cid:228)n den 30 juli 2002. (1) EGT L 213, 30. 7. 1998. (2000/C 219 E/101) SKRIFTLIG FR¯GA E-2073/99 fr(cid:229)n Agnes Schierhuber (PPE-DE) till kommissionen (12 november 1999) ˜mne: Huruvida karteller (cid:228)r f(cid:246)renliga med WTO 1. ˜r oljekartellen OPEC f(cid:246)renlig med reglerna f(cid:246)r WTO? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet: vilka st(cid:229)ndpunkter t(cid:228)nker EU vid millenniumrundan inta gentemot OPEC-l(cid:228)ndernas 2. (cid:229)tg(cid:228)rder som skapar snedvridningar p(cid:229) marknaden? Hur b(cid:246)r man se p(cid:229) de monopolistiska exportorganisationerna (med krav p(cid:229) obligatoriskt medlem- 3. skap) i Nya Zeeland, Australien, Canada (Dairy Board, Wheat Board etc. ) med beaktande av deras inverkan p(cid:229) v(cid:228)rldshandeln och i vad m(cid:229)n (cid:228)r de f(cid:246)renliga med WTO? Hur b(cid:246)r man bed(cid:246)ma inverkan p(cid:229) v(cid:228)rldshandeln av s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder som exportkrediter, 4. interna transportst(cid:246)d eller den praxis att olika delstater har olika tillst(cid:229)ndsf(cid:246)rfaranden (i USA) och i vad m(cid:229)n (cid:228)r de f(cid:246)renliga med WTO? Svar fr(cid:229)n Pascal Lamy p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 december 1999) 1. och 2. Fr(cid:229)gan om Oljeexporterande l(cid:228)nders organisation (OPEC) (cid:228)r f(cid:246)renlig med V(cid:228)rldshandels- organisationens (WTO) regler har aldrig uppst(cid:229)tt i praktiken. Kommissionen anser visserligen att framtida


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2072/99 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle. Tupakan mainoskielto, lehdistönvapaus.

text: C 219 E/84 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/100) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2072/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle (12. marraskuuta 1999) Aihe: Tupakan mainoskielto, lehdist(cid:246)nvapaus Pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) paikkansa, ett(cid:228) tupakan mainoskieltoa koskevan direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon yhteydess(cid:228) j(cid:228)senval- tiot Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska aikovat direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n pantuaan kielt(cid:228)(cid:228) maissaan sellaisten lehtien myynnin, joissa direktiivi(cid:228) ei viel(cid:228) ole pantu t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n, jos n(cid:228)iss(cid:228) lehdiss(cid:228) on tupakkamainoksia? joissa tupakan mainostaminen ei ole kielletty(cid:228) tai jotka ovat per(cid:228)isin maista, Mit(cid:228) mielt(cid:228) komissio on t(cid:228)st(cid:228) lehdist(cid:246)nvapauden toteutumista ajatellen? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (13. joulukuuta 1999) Komissio ei ole tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) kaksi j(cid:228)senvaltiota olisi aikonut rajoittaa sellaisten lehtien jakelua, joissa on tupakkamainoksia. Jos komission tietoon tulee t(cid:228)llaisia tapauksia, niit(cid:228) tarkastellaan tupakkatuotteiden mainontaa ja niiden hyv(cid:228)ksi tapahtuvaa sponsorointia koskevien j(cid:228)senvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 6. hein(cid:228)kuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/43/EY (1) pohjalta. T(cid:228)m(cid:228) direktiivi on lehtien osalta saatettava osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) kuitenkin vasta 30. hein(cid:228)kuuta 2002 menness(cid:228). (1) EYVL L 213, 30. 7. 1998. (2000/C 219 E/101) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2073/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Agnes Schierhuber (PPE-DE) komissiolle (12. marraskuuta 1999) Aihe: Kartellit ja WTO (cid:129) yhteensopivuus 1. Onko OPEC:n (cid:246)ljykartelli yhteensopiva WTO-s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen kanssa? Jos on, millaisen kannan EU aikoo ottaa WTO:n uudella neuvottelukierroksella OPEC-valtioiden 2. markkinoita v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)viin toimiin? 3. Miten Uuden-Seelannin, Australian ja Kanadan (pakko)vientiorganisaatiot (Dairy Board, Wheat Board jne. ) vaikuttavat maailmankauppaan, ja ovatko ne yhteensopivia WTO-s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen kanssa? 4. Miten esimerkiksi vientiluotot, sis(cid:228)iset kuljetustuet ja omat lupamenettelyt Yhdysvaltain eri osavalti- oissa vaikuttavat maailmankauppaan, ja ovatko ne yhteensopivia WTO-s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen kanssa? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 1999) 1 ja 2. (cid:214)ljynviej(cid:228)maiden j(cid:228)rjest(cid:246)n Opec:in yhteensopivuus Maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246)n (WTO) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen kanssa ei ole koskaan tullut esille k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228). Vaikka yhteis(cid:246) katsoo, ett(cid:228) tuleviin kilpailua koskeviin


title: Ehdotus: neuvoston päätös assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Latvian osallistumiseen energiatehokkuutta edistävään yhteisön monivuotiseen SAVE II -ohjelmaan

eurovoc_concepts:
EU programme
Latvia
association agreement (EU)
energy policy
productivity

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 12. 11. 1999 KOM(1999) 575 lopullinen Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Latvian osallistumiseen energiatehokkuutta edistävään yhteisön monivuotiseen SAVE II -ohjelmaan (komission esittämä) PERUSTELUT Luxemburgissa 12. ja 13. joulukuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto painotti kokouksensa päätelmissä, että hakijamaiden on tärkeää osallistua yhteisön ohjelmiin, koska ja tämä työskentelytapoihin. antaa niille mahdollisuuden perehtyä unionin politiikkaan Eurooppa-sopimuksissa ja niiden yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevissa lisäpöytäkirjoissa mainitaan energia-ala mahdollisena yhteistyöalana. Lisäksi niissä annetaan osallistumisedellytysten määrittely assosiaationeuvostojen tehtäväksi. Assosiaationeuvostojen päätöksiä valmistellessaan asianomaiset komission yksiköt ovat käyneet kymmenen assosioituneen Keski- ja Itä-Euroopan maan kanssa alustavia keskusteluja Brysselissä vuoden 1996 joulukuussa ja vuoden 1997 alussa kyseisten maiden osallistumisesta SAVE II -ohjelmaan, joka hyväksyttiin 16. joulukuuta 1996 ja johon assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE-maat) ja Kypros voivat osallistua. tai niiden Näissä keskusteluissa annettiin tietoa ohjelman sisällöstä ja kyseisten maiden osallistumisen ehdoista ja tavoista sekä osallistumiskustannuksista. Koska Eurooppa- sopimusten itse osallistumisestaan aiheutuvista kustannuksista, niitä on pyydetty sisällyttämään tarvittavat määrärahat vuoden 1998, 1999 ja 2000 talousarvioihinsa komission laatimien kustannusarvioiden perusteella. Lisäksi KIE-maita muistutettiin siitä, että ne voivat täydentää omista talousarviovaroistaan maksamaansa osuutta varoilla, jotka niille on myönnetty Phare-ohjelmasta. lisäpöytäkirjojen mukaan KIE-maat vastaavat Latvia oli toimittanut maaliskuussa 1999 komissiolle vahvistuksen halukkuudestaan osallistua SAVE II -ohjelmaan vuodesta 1999 lähtien sekä osallistumista varten tarvittavat tiedot. Tärkeimmät kysymykset, -ohjelmaan päätösluonnoksessa, ovat seuraavat: osallistumisen joita käsitellään liitteenä olevassa Latvian SAVE II assosiaationeuvoston edellytyksiä koskevassa • Latvia osallistuu kaikkiin SAVE II -ohjelman toimiin ohjelman tavoitteiden, ehtojen ja menettelyjen mukaisesti (liite I, 1 kohta) • • hakemusten jättämistä, arviointia ja valintaa koskevat ehdot ovat samat kuin jäsenvaltioiden kohdalla (liite I, 2 kohta) kaikkiin vähimmäismäärä kumppaneita EY:n jäsenvaltioista (liite I, 3 kohta) ehdottamiin monikansallisiin Latvian hankkeisiin vaaditaan • Latvia huolehtii SAVE II -ohjelmaan osallistumisen kansallisesta yhteensovittamisesta ja järjestämisestä (liite I, 4 kohta) • rahoitusosuudet määritellään päätöksen liitteessä I olevassa 5 kohdassa ja liitteessä II; Latvian kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen 109 artiklan mukaisesti kyseinen maa maksaa vuosittain osallistumiskustannustensa kattamiseksi osuuden, joka rahoitetaan sen omasta talousarviosta vuonna 1999. Osuus voidaan rahoittaa osittain Latvialle PHARE-ohjelmasta myönnettävistä varoista. 2 • Latvia osallistuu ohjelmaan osallistumisensa seurantaan (liite I, 7 kohta) • Lavia kutsutaan edeltäviin yhteensovittamiskokouksiin; sille ilmoitetaan myös kokousten tuloksista (liite I, 8 kohta) SAVE-komitean kokouksia • päätöstä sovelletaan ohjelman koko keston ajan (päätöksen 2 artikla). Assosiaationeuvoston päätös Latvian osallistumisesta SAVE II -ohjelmaan vuodesta 1999 lähtien antaa kyseiselle maalle mahdollisuuden osallistua aktiivisesti tähän yhteisön sisäiseen toimintaan osana tehostettua liittymistä valmistelevaa strategiaa. Sillä on tämän vuoksi huomattavaa poliittista merkitystä. Jotta Latvia voisi osallistua ohjelmaan tehokkaasti vuonna 1999 ja jotta assosiaationeuvoston päätöksen voimaantulo vasta tämän vuoden jälkimmäisellä tulevien kumppanien kiinnostusta, komission yksiköt puoliskolla ei vähentäisi arvioivat ehdotuksia hankkeiksi, joihin osallistuu latvialaisia kumppaneita, ikään kuin päätös olisi jo voimassa. Kelpoisuusvaatimuksia tarkastellaan mahdollisimman myöhäisessä vaiheessa juuri ennen hanketta koskevan päätöksen tekemistä. Tämä tapahtuu todennäköisesti assosiaationeuvoston päätöksen voimaantulon jälkeen. Jotta Latvia voisi osallistua SAVE II ohjelmaan lähitulevaisuudessa, neuvostoa pyydetään hyväksymään oheinen päätösehdotus, joka koskee yhteisön ja Latvian assosiaationeuvostossa vahvistettavaa yhteisön kantaa Latvian osallistumisesta SAVE II -ohjelmaan. 3 Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Latvian osallistumiseen energiatehokkuutta edistävään yhteisön monivuotiseen SAVE II -ohjelmaan EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 174 artiklan ja 175 artiklan 1 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että (1) (2) (3) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Latvian tasavallan assosiaatiosta tehty Eurooppa-sopimus tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 1998, Eurooppa-sopimuksen 109 artiklan mukaisesti Latvia voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muihin toimiin muun muassa energia-alalla, ja assosiaationeuvosto päättää ehdoista, jotka koskevat Latvian osallistumista kyseisessä artiklassa tarkoitettuun toimintaan, ja neuvoston 16 päivänä joulukuuta 1996 tekemässä päätöksessä (96/737/EY)1, jolla luotiin energiatehokkuutta yhteisössä edistävä monivuotinen ohjelma, ja erityisesti sen 10 artiklassa säädetään, että Keski-Euroopan assosioituneet maat jotka ehdoilla, tähän assosiaatiosopimuksissa asetetaan yhteisön ohjelmiin osallistumiselle ohjelmaan osallistua voivat niillä ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 EYVL L 335, 24. 12. 1996, s. 50. 4 Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Latvian tasavallan Eurooppa- sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta Latvian osallistumisesta energiatehokkuutta edistävään yhteisön SAVE II ohjelmaan on liitteenä olevassa luonnoksessa assosiaationeuvoston päätökseksi. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 5 Luonnos: Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Latvian assosiaationeuvoston päätös N:o 1999 tehty ehdoista Latvian osallistumiseksi yhteisön energiatehokkuutta koskevaan SAVE II -ohjelmaan ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Latvian tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen2 ja erityisesti sen 109 artiklan, sekä katsoo, että Eurooppa-sopimuksen 109 artiklan mukaisesti Latvia voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muihin toimiin muun muassa energia- alalla, ja assosiaationeuvosto päättää ehdoista, jotka koskevat Latvian osallistumista kyseisessä artiklassa tarkoitettuun toimintaan, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Latvia osallistuu Euroopan yhteisön SAVE II -ohjelmaan ehdoilla, joista säädetään tämän päätöksen erottamattoman osan muodostavissa liitteissä I ja II. Tätä päätöstä sovelletaan SAVE II -ohjelman koko keston ajan. 2 artikla 2 EYVL L 26, 2. 2. 1998, s. 1. 6 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan sen tekemistä seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Tehty Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja 7 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. LIITE I Ehdot, joilla Latvia osallistuu yhteisön monivuotiseen energiatehokkuutta koskevaan SAVE II -ohjelmaan tässä päätöksessä toisin säädetä, kaikkiin yhteisön Latvia osallistuu, ellei monivuotiseen energiatehokkuutta koskevaan ohjelmaan SAVE II, jäljempänä -ohjelma’, sisältyviin toimiin niiden tavoitteiden, perusteiden, ‘SAVE II menettelytapojen ja määräaikojen mukaisesti, joista säädetään neuvoston päätöksessä (96/737/EY), jolla luodaan viisivuotinen ohjelma toimenpiteiden ja toiminnan varten valmistelua kustannustehokasta energiatehokkuuden edistämiseksi yhteisössä. täytäntöönpanoa ja Osallistumisehdot täyttäviin latvialaisiin laitoksiin, järjestöihin ja henkilöihin sovelletaan hakemusten jättämisen, arvioinnin ja valinnan osalta samoja ehtoja kuin osallistumisehdot täyttäviin yhteisön laitoksiin, järjestöihin ja henkilöihin niissä rajoissa, jotka johtuvat Latvian rahoitusosuudesta, josta on vähennetty hallinnolliset kustannukset liitteen II mukaisesti. SAVE II -ohjelman yhteisöllisen ulottuvuuden varmistamiseksi Latvian ehdottamiin monikansallisiin hankkeisiin ja toimiin on otettava mukaan vähimmäismäärä Tästä vähimmäismäärästä päätetään SAVE II -ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä ottaen huomioon toimien luonne, yksittäisen hankkeen osanottajien määrä ja toimintaan osallistuvien maiden määrä. jäsenvaltioista. kumppaneita yhteisön Latvia maksaa kaikki ohjelmaan osallistumisesta aiheutuvat kustannukset kansallisesta talousarviostaan, koska Phare-ohjelmasta ei ole pyydetty varoja tähän tarkoitukseen. Latvia ryhtyy kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin huolehtiakseen SAVE II -ohjelmaan osallistumisen kansallisesta yhteensovittamisesta ja järjestämisestä. Latvia maksaa vuosittain yhteisön Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon rahoitusosuuden aiheutuvat ohjelmaan kustannukset (katso liite II). osallistumisesta kattaakseen Assosiaatiokomitea voi tarvittaessa mukauttaa tätä rahoitusosuutta. ja Latvia tekevät olemassa olevien säädösten rajoissa Yhteisön jäsenvaltiot kaikkensa vapaata liikkuvuutta ja oleskelua Latviassa ja yhteisön jäsenvaltioissa tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan osallistumiseksi. helpottaakseen edellytykset henkilöiden täyttävien Latvia ja Euroopan yhteisöjen komissio valvovat kumppanuuden mukaisesti jatkuvasti Latvian osallistumista ohjelmaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission ja Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen velvollisuuksia valvoa ja arvioida SAVE II -ohjelmaa ohjelmasta tehdyn neuvoston päätöksen 5 8 8. 9. artiklan nojalla. Latvia toimittaa komissiolle tarvittavat kertomukset osallistuu muihin yhteisön tässä yhteydessä päättämiin erityistoimiin. ja tämän kaikkia kutsutaan päätöksen Latvia koskevia kysymyksiä käsitteleviin yhteensovittamiskokouksiin ennen SAVE-komitean säännöllisiä kokouksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta SAVE II -ohjelmaa koskevan päätöksen 4 ja 5 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen noudattamista. Komissio ilmoittaa Latvialle näiden säännöllisesti pidettävien kokousten tulokset. täytäntöönpanoa SAVE II -ohjelmaa koskevissa hakumenettelyissä, sopimuksissa, kertomuksissa ja muissa hallinnollisissa järjestelyissä käytetään jotakin yhteisön virallisista kielistä. 9 LIITE II Latvian rahoitusosuus SAVE II -ohjelmasta 1. Latvian rahoitusosuus kattaa: - - ohjelmasta latvialaisille osallistujille suoritettavat avustukset rahoitustuen tai muun Euroopan yhteisöjen komissiolle Latvian ohjelmaan osallistumisesta aiheutuvat hallinnolliset lisäkustannukset. 2. Ohjelmasta latvialaisille tai muun edunsaajille maksettujen rahoitustuen yhteismäärä ei minkään varainhoitovuoden aikana saa ylittää Latvian rahoitusosuutta, josta on vähennetty hallinnolliset lisäkustannukset. avustusten Jos Latvian Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon maksama rahoitusosuus hallinnollisten lisäkustannusten vähentämisen jälkeen on suurempi kuin latvialaisten edunsaajien ohjelmasta saamien avustusten ja muun rahoitustuen yhteismäärä, komissio siirtää ylijäämän seuraavaan talousarvioon ja se vähennetään Latvian seuraavan vuoden rahoitusosuudesta. Jos tällainen ylijäämä jää jäljelle ohjelman päättyessä, vastaava määrä maksetaan takaisin Latvialle. 3. Latvian vuotuinen rahoitusosuus on 57 942 euroa vuodesta 1999. Tästä määrästä 3 942 euroa on tarkoitettu käytettäväksi sellaisten hallinnollisten lisäkustannusten kattamiseen, jotka liittyvät komission vastuulla olevaan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat Latvian osallistumisesta siihen. Latvia maksaa kaikki ohjelmaan osallistumisesta aiheutuvat kustannukset kansallisesta talousarviostaan, koska Phare-ohjelmasta ei ole pyydetty varoja tähän tarkoitukseen. 4. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta sovelletaan myös Latvian rahoitusosuuden hallinnointiin. Tämän päätöksen tultua voimaan ja kunkin seuraavan vuoden alussa komissio pyytää Latviaa toimittamaan sen tämän päätöksen mukaista rahoitusosuutta vastaavat varat. Rahoitusosuus ilmoitetaan euroina, ja se maksetaan komission euromääräiselle pankkitilille. tämän osuutensa päätöksen rahoituspyynnön mukaisesti Latvia maksaa kuuluvista kolmen vuosikustannuksista kuukauden kuluttua pyynnön lähettämisestä. Jos osuuden maksu viivästyy, Latvia maksaa viivästyskorkoa maksamattomasta määrästä eräpäivästä alkaen. Korkona käytetään eräpäivän kuukautena voimassa olevaa Euroopan keskuspankin euromääräisiin toimiin soveltamaa korkoa korotettuna 1,5 prosenttiyksiköllä. soveltamisalaan viimeistään ja 10 RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI: Latvian osallistuminen energia-alaan liittyviin yhteisöohjelmiin (SAVE II) 2. BUDJETTIKOHTA Latvia on päättänyt rahoittaa osallistumisensa kokonaisuudessaan kansallisesta talousarviostaan. Latviaa pyydetään siirtämään rahoitusosuutensa EY:n talousarvion tulotaulukon alamomentille 6091. 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 174 artikla ja 175 artiklan 1 kohta yhdessä 300 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kanssa Latvian kanssa tehdyn 1. helmikuuta 1998 voimaan tulleen Eurooppa-sopimuksen 109 artiklassa säädetään Latvian osallistumisesta yhteisön ohjelmiin, (EYVL 26, 2. 2. 1998, s. 1) kustannustehokasta neuvoston päätös (96/737/EY), jolla luodaan viisivuotinen ohjelma toimenpiteiden ja varten toiminnan valmistelua energiatehokkuuden edistämiseksi yhteisössä ja erityisesti sen 10 artikla, jossa säädetään, että Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua tähän ohjelmaan assosiaatiosopimuksissa yhteisön ohjelmiin osallistumiselle asetetuilla ehdoilla. täytäntöönpanoa ja 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite ja mikä lisäksi, Latvian osallistuminen SAVE II ohjelmaan edistää sen tulevaa liittymistä unioniin, minkä Kööpenhaminassa vuoden 1993 kesäkuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvistettiin myöhemmissä Eurooppa-neuvoston asetti tavoitteeksi kokouksissa. Sen edistää Eurooppa-sopimusten taloudelliseen ja tekniseen yhteistyöhön liittyvien määräysten täytäntöönpanoa, se antaa Latvialle mahdollisuuden perehtyä yhteisön ohjelmissa noudatettuihin menettelyihin ja menetelmiin. Komission Agenda 2000 -tiedonannossa toistetaan se, että yhteisön ohjelmiin osallistuminen on vahvistetun liittymistä valmistelevan strategian tärkeä osa. osallistuminen että 11 Ohjelmiin osallistumiseen liittyvä päätöksentekomenettely edellyttää unionin ja assosioituneen maan välisen assosiaationeuvoston tekemää päätöstä. Kyseisessä päätöksessä säädetään myös ohjelmiin osallistumisen käytännön järjestelyistä. Latvian kanssa tehty Eurooppa-sopimus tuli voimaan 1. helmikuuta 1998 ja siinä määrätään Latvian osallistumisesta yhteisön ohjelmiin erityisesti energia-alalla. joihin Keski- ja Itä-Euroopan maat voivat SAVE -II on yksi useista ohjelmista, osallistua vuodesta 1998 lähtien. Latvian odotetaan osallistuvan siihen vuodesta 1999 alkaen. 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat toimet SAVE II -ohjelman kesto eli 31. päivään joulukuuta 2000. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5. 1 Menolaji 1. Ei-pakolliset menot 2. Jaksotetut määrärahat 5. 2 Oletettu tulolaji itse artiklassa määrätään, Eurooppa-sopimuksen osallistumisensa kustannuksista, joten sitä pyydetään siirtämään rahoitusosuutensa EY:n talousarviosaatavien alamomenttiin 6091. että Latvia vastaa 109 6. MENO-/TULOLAJI TOIMINNALLE SEKÄ TUEN MÄÄRÄ EHDOTETULLE Sadan prosentin (enimmäis-) avustus myönnetään seuraavien toimien tukikelpoisia kokonaismenoja varten: - - tutkimukset, tiedotus ja muut toimet, joilla pyritään soveltamaan ja saattamaan loppuun sellaisia energiatehokkuuden parantamiseksi toteutettavia yhteisön toimenpiteitä hankinnat, yhteiset vapaaehtoiset standardointielimien tehtävien vahvistaminen, lainsäädäntö jne. , sopimukset, kuin tutkimukset energian hinnoittelun vaikutuksista energiatehokkuuteen, tutkimukset, ohjelmien arviointiperusteeksi, ja joilla pyritään vakiinnuttamaan energiatehokkuus yhteisön - komission ehdottamat toimenpiteet, joiden tavoitteena on kokemusten vaihdon lisääminen kansainvälisten toimien, yhteisön toimien sekä kansallisten, alueellisten edistämiseksi asianmukaisin tiedottamiskeinoin yhteensovittamisen paikallisten toimien ja 12 - energiatehokkuudessa saavutetun edistyksen seuranta yhteisössä, yksittäisissä jäsenvaltioissa ja Latviassa sekä ohjelman toimien ja toimenpiteiden arviointi ja seuranta. Edellä mainittujen 100 prosentin avustukseen oikeuttavien toimien osalta voidaan 16 päivänä joulukuuta 1996 tehtyä neuvoston päätöstä (96/737/EY) pitää tarjouspyyntönä. Viidenkymmenen prosentin (enimmäis-) avustus tukikelpoisiin kokonaismenoihin myönnetään muista lähteistä tulevan yhteisrahoituksen yhteydessä seuraavia toimia varten: - alakohtaiset kohdennetut kokeilutoimet, joilla pyritään lisäämään investointeja energiatehokkuuteen ja/tai parantamaan energian käyttötapoja, mukaan lukien erityistoimet, joilla edistetään alue- ja kaupunkitason energiataloutta ja lisätään yhteenkuuluvuutta jäsenvaltioiden ja Latvian sekä näiden maiden eri alueiden välillä energiatehokkuuden alalla, - tiedotustoiminnan yhteensovittamisen parantamiseen tähtäävät toimet, - muut kuin komission ehdottamat joiden tavoitteena on kokemusten vaihdon lisääminen kansainvälisten toimien, yhteisön toimien sekä kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimien yhteensovittamisen edistämiseksi asianmukaisin tiedottamiskeinoin. toimenpiteet, Edellä mainittujen toimien toteuttajina voivat olla järjestöt tai julkiset ja yksityiset tai hankkeiden sekä olemassa olevat yhteisön laajuiset verkot yritykset toteuttamiseksi muodostetut järjestöjen ja/tai yritysten tilapäiset ryhmittymät. Edellä mainittuja koskeva tarjouspyyntö julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä kunkin vuoden alussa. prosentin avustukseen oikeuttavia toimia 50 Viidenkymmenen prosentin avustukseen oikeuttavien toimien ja toimenpiteiden muualta tuleva rahoitus voi olla peräisin joko julkisista tai yksityisistä lähteistä tai näistä molemmista. Kaikilla toteutettavilla toimilla on oltava selkeä ja näkyvä eurooppalainen ulottuvuus. Tulojen osalta Latvian osuus sen osallistumiskustannusten kattamisesta kirjataan alamomentille 6091. Tulo kohdistetaan kyseisen ohjelman menojen alamomenteille ja tarvittaessa käyttömenojen alamomenteille. Odotettavissa oleva kokonaistulo ilmoitetaan 7. 4 kohdassa. 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET Toiminnan kokonaiskustannusten laskutapa varainhoitovuosina 1999 ja 2000 7. 1 (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) 13 Laskelma perustuu seuraaviin edellytyksiin: - Latvian rahoitusosuus Eurooppa-sopimuksessa mainituista toimista lasketaan siten, osallistumiskustannuksistaan. Talousarvion että maa tulotaulukkoon on perustettu alamomentti 6091 tätä tarkoitusta varten, omista vastaa itse yhteisö voi - tapauskohtaisesti päättää maksaa lisäavustusta kumppanimaan osuuden kattamiseksi. Lisäavustusmuotona voi olla maalle myönnettäviin Phare- varoihin sisältyvä avustus. talousarviojärjestelyt ovat Latvian kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen mukaisesti SAVE II -ohjelman rahoitus- seuraavat: kustannukset on laskettu ohjelmaan ja vaikuttavien eri tekijöiden kuten BKT:n, asukasluvun ja maan energiankulutuksen kokonaismäärän perusteella. Latvian osallistumisesta SAVE II -ohjelmaan aiheutuvat kustannukset ovat vuodesta 1999 lähtien 57 942 ecua vuodessa Latvia kattaa osallistumiseensa liittyvät toiminnalliset kustannukset sataprosenttisesti kansallisesta talousarviostaan Edellä mainittu summa, josta on vähennettävä Latvian vastuulla yksinomaisesti olevat 3 942 euron hallinnolliset lisäkustannukset, jaetaan vuosittain seuraavasti: 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri kustannusten vähentämisen jälkeen. tekijöiden mukaan (euroina) hallinnollisten SAVE II -ohjelma 1999 2000 Yhteensä Josta Latvian osuus Josta PHARE:n osuus 54 000 54 000 108 000 108 000 0 7. 3 Jaksoon 10. 2 sisältyvät käyttömenot selvityksiä, asiantuntijakokouksia jne. koskevat 14 7. 4 Ennakoidut vuositulot ovat seuraavat (euroina): Alamomentti 6091 1999 2000 Yhteensä Toiminnallinen osa 54 000 54 000 108 000 Hallinnollinen osa 3 942 3 942 7 884 Yhteensä 57 942 57 942 115 884 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET; TOTEUTETTUJEN TOIMENPITEIDEN TULOKSET ja tilintarkastustuomioistuimen sitoumukset edellyttävät Kaikki komission sopimukset tarkastuksia. komission Toimenpiteiden edunsaajien velvollisuutena on muun muassa säilyttää kertomukset ja rahoitusselvitykset. Ne analysoidaan niiden sisällön ja menojen tukikelpoisuuden suhteen ottaen huomioon yhteisön rahoitustavoitteet. ja muut oikeudelliset toteutettavia paikalla Talousarvion budjettikohtia koskevia petosten vastaisia säännöksiä sovelletaan myös tähän kohtaan, kun se mukautetaan Keski- ja Itä-Euroopan maita koskevaksi. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1. Määrälliset erityistavoitteet; SAVE II -ohjelmaan osallistumisen tavoitteena on auttaa Latviaa saamaan samat joita yhteisön jäsenvaltioilla jo on kyseisestä ohjelmasta. Yhteisön hyödyt, energiatehokkuutta koskevien toimien olennaisena tavoitteena olisi oltava se, että kaikki osallistuvat maat pystyvät hyödyntämään energiavaroja ja järkiperäisesti kaikilla aloilla kustannustehokkaasti, vähentämään energian käytön haitallisia ympäristövaikutuksia ja edistämään energiahuollon turvallisuutta sekä kestävää taloudellista kehitystä. järkevästi 15 Ohjelman tarkemmat strategiat ja tavoitteet ovat seuraavat: - osallistuvien maiden energiatehokkuutta koskevan infrastruktuurin lujittaminen ja yksityisten ja julkisten kuluttajien sekä teollisuuden energiatehokkuuteen liittyvien investointien kannustaminen, - hiilidioksidipäästöjen vakiinnuttaminen ja vähentäminen yhteisön tavoitteiden mukaisesti, - yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen tähtäävän toiminnan kehittäminen ja harjoittaminen ja erityisesti eri alueiden kehitystasossa olevien erojen vähentäminen, missä yhteydessä energiakysymysten olisi oltava toiminnan olennainen osa, - uusien energiateknologioiden käyttöä ja edistämistä koskevien muiden ohjelmien täydentäminen, - loppukulutuksen energiaintensiteetin parantaminen yhdellä prosenttiyksiköllä vuodessa siitä, mikä muutoin saavutettaisiin, - paikallisten energiatalousohjelmien tukeminen, että toimenpiteitä ja hankkeita arvioidaan perinpohjaisesti etukäteen ja että niiden toteuttamista valvotaan ja arvioidaan järjestelmällisesti, sen varmistaminen, - - sen varmistaminen, että energiatehokkuutta koskevat direktiivit, esimerkiksi ne, vähimmäisstandardeja, jotka merkintöjä, jne. , pannaan täytäntöön hiilidioksidipäästöjen vähentämistä kyseisissä direktiiveissä säädettyjen menettelyjen mukaisesti (93/76/ETY) tehokkuuden koskevat 9. 2. Toimenpiteen perustelut - Yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus Ottaen huomioon Latvian SAVE II -ohjelmaan osallistumisesta aiheutuvien kustannusten määrän (alle 100 000 euroa vuodessa), Latvian rahoitusosuutta ei ole tällä hetkellä tarpeen kattaa sille Phare-ohjelmasta myönnetyillä varoilla. - Tapojen ja keinojen valinta osallistuminen SAVE II Latvian nykyisten jäsenvaltioiden kanssa samaan asemaan. Latvian kansalaisten osallistuminen yhteisön verkostoihin edistää merkittävästi maan valmistautumista tulevaan jäsenyyteen. sen EU:n ohjelmaan asettaa - Tärkeimmät epävarmuustekijät, jotka voivat vaikuttaa toimenpiteen erityistuloksiin Koska hankkeet valitaan laadullisin perustein, todellista vaikutusta voidaan mitata vain sillä, kuinka latvialaiset ja yritykset kykenevät vastaamaan niihin tarjouspyyntöihin, jotka komissio ohjelman osalta esittää tämän rahoitusselvityksen 6 jaksossa tarkoitetun mukaisesti. laitokset 16 9. 3 Toiminnan seuranta ja arviointi SAVE II -ohjelmaan kuuluvat seuranta- ja arviointimenettelyt (erityisesti arvioinnin osalta, kuten ohjelman perustamista koskevan päätöksen 5 artiklan 2 kohdassa säädetään) kattavat myös latvialaisten edunsaajien hyväksi rahoitetut toimet. Niihin sisältyy edunsaajien komissiolle puolivuosittain ja hankkeen päättyessä toimittama kertomus. Kuten tämän asiakirjan 6 jaksosta käy ilmi, myös tiettyihin seuranta- ja arviointitoimiin voidaan myöntää avustusta ohjelmasta. 10. HALLINTOMENOT Tarvittavat hallinnolliset varat otetaan käyttöön komission vuosittaisen varojen myöntämistä koskevan päätöksen mukaisesti ottaen erityisesti huomioon henkilöstön määrä, jonka budjettivallan käyttäjä on tarkoitukseen varannut, sekä sen myöntämät lisävarat. 10. 1 Vaikutus henkilöstön määrään (henkilötyövuosina) Toimen laji Toimenpiteen hallinnointiin osoitettava henkilöstö Vakinaiset virat Väliaikaiset toimet joista Kesto lisähenkilö stöä 1999-2000 asianomaisen pääosaston tai yksikön olemassa olevaa henkilöstöä tai Virkamiehet väliaikaiset toimihenkilöt A B henkilöstö Muu (tekninen apu, alamomentti A- 7002) 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01942 YHTEENSÄ 0,02 0,02 0,01942 vuodesta 1999 17 10. 2 Henkilöstöstä johtuva rahoituksellinen kokonaisvaikutus (euroina) Yhteensä Laskutapa kokonaiskustannukset 2000) (toimen vuosina 1999- Virkamiehet* 4 320 0,02 henkilötyövuotta x 108 000 euroa x 2 vuotta Väliaikainen henkilöstö Muu henkilöstö (tekninen apu, alamomentti A-7002) 3 884 0,01942 henkilötyövuotta x 100. 000 euroa x 2 vuotta YHTEENSÄ 8 204 * Käyttämällä toimen hallinnointiin olemassa olevaa henkilöstöä (laskelman perusteena A-1, A-2, A-4, A-5, A-7). Alamomentista A-7002 (tekninen apu) johtuvat menot katetaan Latvian yhteisön ohjelmiin osallistumista (ks. rahoitusselvityksen 5. 3 kohta) varten maksamista varoista (varainhoitoasetuksen 4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta). 18 10. 3 Toiminnasta johtuva muiden hallintokustannusten lisääntyminen Budjettikohta nimi) (Numero ja Yhteensä A-7031 - pakolliset kokoukset 4 000 Yhteensä 4 000 (euroina) Laskutapa (toimen kokonaiskustannukset vuosina 1999- 2000) Osallistuminen kahteen vuosittaiseen kokoukseen 2 kokousta x 1 000 euroa/kokous x 2 vuotta = 4 000 euroa Edellä mainitut menot katetaan Latvian yhteisön ohjelmiin osallistumista (ks. rahoitusselvityksen 5. 3 kohta) varten maksamista varoista (varainhoitoasetuksen 4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta). 19


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2408/1999 af 12. november 1999 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit

text: 13. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 291/3 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2408/1999 af 12. november 1999 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (2) ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/ 94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1498/98 (2), særlig artikel 4, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af af de multilaterale resultaterne gennemførelsen af handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag; UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forord- ning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 13. november 1999. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 12. november 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 198 af 15. 7. 1998, s. 4. L 291/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 11. 1999 til Kommissionens forordning af 12. november 1999 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager BILAG KN-kode Tredjelandskode (1) (EUR/100 kg) Fast importværdi 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 052 628 999 052 999 204 999 052 999 052 388 528 600 999 052 400 999 060 400 404 999 052 064 400 999 100,5 96,6 98,5 116,8 134,8 125,8 96,2 96,2 71,4 71,4 58,3 58,3 59,6 55,9 65,4 74,4 63,8 168,3 302,5 235,4 33,4 76,3 70,9 60,2 100,5 65,9 89,3 85,2 (1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2645/98 (EFT L 335 af 10. 12. 1998, s. 22). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2412/1999 av den 12 november 1999 om fastställande av det högsta exportbidraget för helt slipat ris och helt slipat långkornigt A-ris inom ramen för det anbudsförfarande som avses i förordning (EG) nr 2179/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country

text: L 291/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2412/1999 av den 12 november 1999 om fastställande av det högsta exportbidraget för helt slipat ris och helt slipat långkornigt A-ris inom ramen för det anbudsförfarande som avses i förordning (EG) nr 2179/1999 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2072/98 (2), särskilt artikel 13. 3 i denna, och av följande skäl: 1. 2. Genom kommissionens 1999 (3) ges möjlighet exportbidrag för ris. förordning (EG) nr 2179/ för ett anbudsförfarande för På grundval av lämnade anbud kan kommissionen i enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning (EEG) nr 584/75 (4), senast ändrad genom förordning (EG) nr 299/95 (5) och i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 22 i förordning (EG) nr 3072/95 besluta om fastställande av ett högsta exportbidrag. Vid fastställandet bör de kriterier som föreskrivs i artikel 13 i förordning (EG) nr 3072/95 särskilt beaktas. Anbudsför- farandet beviljas varje anbudsgivare vars anbud är lika med eller lägre än det högsta exportbidraget. 3. 4. Tillämpningen av de ovannämnda kriterierna på den nuvarande marknadssituationen för ifrågavarande ris medför att det högsta exportbidraget fastställs till det belopp som anges i artikel 1. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- från Förvaltningskommittén för liga med yttrandet spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Det högsta exportbidraget för helt slipat ris och helt slipat skall på långkornigt A-ris avsett grundval av anbud som lämnats in från och med den 5 till och med den 11 november 1999 fastställas till 116,00 EUR/t inom ramen för det anbudsförfarande som avses i förordning (EG) nr 2179/1999. för vissa tredje länder, Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 13 november 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 12 november 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (2) EGT L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (3) EGT L 267, 15. 10. 1999, s. 13. (4) EGT L 61, 7. 3. 1975, s. 25. (5) EGT L 35, 15. 2. 1995, s. 8


title: QUESTION ÉCRITE E-2082/99 posée par Roberta Angelilli (UEN) à la Commission. Limite à la garantie Apple en Italie.

eurovoc_concepts:
Italy
application of EU law
information technology industry
producer's liability
unfair terms of contract

text: 18. 7. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 203 E/131 La Commission a bien prØsentØ le 2 juillet dernier un rapport sur les consØquences de cette crise sur le commerce de l(cid:146)Union europØenne dans les secteurs du textile et de la confection, mais ce rapport ne prend pas en compte le secteur de la mode, en particulier les industries du cuir et de la chaussure. La Commission compte-t-elle pallier cet oubli et prØsenter sous peu la partie du rapport correspondant (cid:224) cet important secteur? (1) JO C 104 du 14. 4. 1999, p. 191. RØponse donnØe par M. Lamy au nom de la Commission (2 dØcembre 1999) L(cid:146)Honorable Parlementaire a raison de souligner que l(cid:146)Øtude sur les consØquences de la crise asiatique sur le commerce de produits textiles et d(cid:146)habillement de l(cid:146)Union europØenne ne couvre pas les secteurs du cuir et de la chaussure. Un examen dØtaillØ des consØquences de la crise asiatique sur le commerce dans ces secteurs s(cid:146)est avØrØ considØrablement plus difficile compte tenu du fait que, contrairement au commerce des produits textiles et d(cid:146)habillement, le commerce dans les secteurs du cuir et de la chaussure n(cid:146)est gØnØralement pas soumis (cid:224) des mØcanismes de surveillance, qui fournissent des outils statistiques utiles. L(cid:146)Øtude mentionnØe ci-dessus, qui a ØtØ publiØee sur internet, se concentrait notamment sur l(cid:146)Øvolution des importations de certains partenaires commerciaux (cid:224) la suite de la crise. Compte tenu de la reprise de la croissance Øconomique enregistrØe ces derniers mois dans le sud-est asiatique, il ne semble pas nØcessaire pour le moment d(cid:146)Ølargir le champ de l(cid:146)Øtude prØcitØe. Si des situations similaires (cid:224) la crise financiŁre asiatique devaient se reproduire (cid:224) l(cid:146)avenir, les secteurs du cuir et de la chaussure pourraient Œtre inclus dans d(cid:146)Øventuelles Øtudes futures. (2000/C 203 E/167) QUESTION (cid:201)CRITE E-2082/99 posØe par Roberta Angelilli (NI) (cid:224) la Commission (12 novembre 1999) Objet: Limite (cid:224) la garantie Apple en Italie La Apple Computer fait valoir sur le marchØ italien une garantie sur ses produits limitØe (cid:224) une annØe seulement et exclut de cette garantie le logiciel qui constitue une partie essentielle dans les produits de haute technologie. L(cid:146)article 2 de la directive 93/13/CEE (1) du 5. 4. 1993 dØfinit ce que l(cid:146)on entend par clause abusive dans les contrats et exclut ce type de rŁgles et de clauses en les considØrant comme vexatoires. Entre autres, il est formellement prØvu que toute limitation de ces droits soit expressØment signØe sØparØment pour l(cid:146)accepta- tion et cela n(cid:146)est pas le cas en Italie pour ce qui concerne Apple. Cela Øtant, la Commission est invitØe (cid:224) rØpondre aux questions suivantes: 1. n(cid:146)estime-t-elle pas que la garantie d(cid:146)Apple en Italie est en contradiction avec la directive susmention- nØe? 2. n(cid:146)estime-t-elle pas opportun d(cid:146)intervenir auprŁs des autoritØs compØtentes pour obtenir la dØfense des droits du citoyen consommateur? 3. peut-elle porter un jugement d(cid:146)ordre gØnØral sur l(cid:146)affaire? (1) JO L 95 du 21. 4. 1993, p. 29. RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (8 dØcembre 1999) La directive 93/13/CEE du Conseil, du 5 avril 1993 concernant les clauses abusives dans les contrats conclus avec les consommateurs dØfinit ce que l(cid:146)on entend par clause abusive dans les contrats et prØvoit d(cid:146)exclure ces clauses des contrats conclus avec les consommateurs. C 203 E/132 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 7. 2000 L(cid:146)article 3, premier paragraphe de la directive dispose: «Une clause d(cid:146)un contrat n(cid:146)ayant pas fait l(cid:146)objet d(cid:146)une nØgociation individuelle est considØrØe comme abusive lorsque, en dØpit de l(cid:146)exigence de bonne foi, elle crØe au dØtriment du consommateur un dØsØquilibre significatif entre les droits et obligations des parties dØcoulant du contrat». Par ailleurs, l(cid:146)annexe (cid:224) cette directive dresse une liste indicative et non exhaustive des clauses qui peuvent Œtre considØrØes comme abusives. La directive a ØtØ mise en (cid:156)uvre en Italie et est (cid:224) prØsent intØgrØe dans la lØgislation nationale. En consØquence, l(cid:146)application de la directive en Italie relŁve de la juridiction italienne. Les tribunaux italiens peuvent, le cas ØchØant, recourir (cid:224) la Cour de Justice pour s(cid:146)orienter dans ce contexte. Les citoyens italiens doivent donc s(cid:146)adresser (cid:224) leurs autoritØs nationales pour obtenir des conseils juridiques spØcifiques ou soumettre cette affaire aux autoritØs nationales compØtentes. (2000/C 203 E/168) QUESTION (cid:201)CRITE P-2090/99 posØe par Reinhold Messner (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (8 novembre 1999) Objet: Nomination d(cid:146)un reprØsentant spØcial de l(cid:146)Union europØenne pour le Tibet La Commission a certainement connaissance des rØsolutions du Parlement europØen des 13 juillet 1995 (1), du 15 janvier 1998 (2) et du 14 mai 1998 (3) concernant la situation prØvalant au Tibet. Ces rØsolutions condamnent non seulement l(cid:146)invasion et l(cid:146)occupation illØgales du Tibet par la RØpublique populaire de Chine mais demandent Øgalement expressØment au Conseil et (cid:224) la Commission de nommer un reprØsentant spØcial de l(cid:146)Union europØenne pour le Tibet qui serait chargØ «d(cid:146)engager toutes les initiatives voulues pour donner suite aux demandes de l(cid:146)Union en ce qui concerne la situation des droits civils et politiques au Tibet». Le Parlement europØen, la Commission et de nombreux premiers ministres europØens ont assurØ le Dalai Lama de l(cid:146)importance qu(cid:146)ils attachent (cid:224) la situation des droits de l(cid:146)homme et civils au Tibet et (cid:224) l(cid:146)ouverture de vØritables nØgociations entre le Dalai Lama et les autoritØs chinoises sans conditions prØalables d(cid:146)aucune des deux parties. En outre, le Parlement europØen a maintes fois demandØ des informations sur le prisonnier politique le plus jeune du monde, Gedhun Choeky Nyima, jeune tibØtain de dix ans enlevØ par les autoritØs chinoises (cid:224) l(cid:146)(cid:226)ge de six ans aprŁs avoir ØtØ reconnu par le Dalai Lama comme la derniŁre rØincarnation du deuxiŁme chef spirituel le plus important du Tibet, le Panchen Lama. La Commission compte-t-elle traduire dans les faits la demande lui adressØe de nommer un 1. reprØsentant spØcial de l(cid:146)Union europØenne pour le Tibet? L(cid:146)Union europØenne compte-t-elle traduire dans les faits les promesses faites au Dalai Lama en ce qui 2. concerne la situation des droits de l(cid:146)homme au Tibet et l(cid:146)ouverture de nØgociations vØritables entre le Dalai Lama et les autoritØs chinoises? La Commission pourrait-elle faire pression sur les autoritØs chinoises pour obtenir la libØration des 3. prisonniers politiques Gedhun Choeky Nyima, Nawang Chopel et Nawang Sandrol? (1) (2) (3) JO C 249 du 25. 9. 1995, p. 162. JO C 34 du 2. 2. 1998, p. 169. JO C 167 du 1. 6. 1998, p. 223. RØponse donnØe par M. Patten au nom de la Commission (17 novembre 1999) La Commission a fait de la question du Tibet un des thŁmes forts du dialogue politique et du dialogue sur les droits de l(cid:146)homme avec la Chine. L(cid:146)Union a dØveloppØ dans ce domaine une approche constructive et cohØrente consistant notamment (cid:224) appeler de fa(cid:231)on continue, dans le cadre du dialogue entre l(cid:146)Union et la Chine sur les droits de l(cid:146)homme, au respect de l(cid:146)identitØ culturelle, linguistique et religieuse du peuple


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2415/1999 av den 12 november 1999 om fastställande av det högsta priset för uppköp av smör för den 250:e anbudsinfordran som görs inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EEG) nr 1589/87

eurovoc_concepts:
award of contract
butter
maximum price
purchase price

text: 13. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 291/11 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2415/1999 av den 12 november 1999 om fastställande av det högsta priset för uppköp av smör för den 250:e anbudsinfordran som görs inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EEG) nr 1589/87 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 2. också får beslut fattas om att anbudsförfarandet inte skall fullföljas. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 804/68 av den 27 juni 1968 om den gemensamma organisationen av mark- naden för mjölk och mjölkprodukter (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1587/96 (2), särskilt artikel 7a. 1 första stycket och punkt 3 i denna, och av följande skäl: 1. I artikel 5 i kommissionens förordning (EEG) nr 1589/ 87 av den 5 juni 1987 om försäljning av smör genom anbud till interventionsorgan (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 124/1999 (4) fastställs att mot bakgrund av de anbud som mottagits för varje anbuds- infordran skall ett maximalt uppköpspris fastställas på grundval av de gällande interventionspriserna, eller HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 För den 250:e anbudsinfordran som görs inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EEG) nr 1589/87 och för vilken inlämningstiden för anbud utgick den 9 november 1999 skall det högsta uppköpspriset fastställas till 295,38 EUR/100 kg. Denna förordning träder i kraft den 13 november 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 12 november 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 148, 28. 6. 1968, s. 13. (2) EGT L 206, 16. 8. 1996, s. 21. (3) EGT L 146, 6. 6. 1987, s. 27. (4) EGT L 16, 21. 1. 1999, s. 19


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2085/99 di Roberta Angelilli (UEN) alla Commissione. Negazione diritti di proprietà nel Parco Nazionale d'Abruzzo.

eurovoc_concepts:
Abruzzi
European Regional Development Fund
Italy
national park
ownership

text: C 219 E/88 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m a nome della Commissione (9 dicembre 1999) Stando alle informazioni fornite dall(cid:146)onorevole parlamentare, la Commissione ritiene che non vi sia motivo di intervenire nel caso di specie, almeno allo stadio attuale. Infatti, come indicato nell(cid:146)interrogazione, le autorit(cid:224) regionali avrebbero sospeso il progetto poichØ questo non aveva formato oggetto di una valutazione di impatto ambientale (V. I. A. ). Si direbbe pertanto che sia gi(cid:224) in corso a livello nazionale un(cid:146)azione volta a garantire l(cid:146)osservanza degli eventuali obblighi derivanti dalla direttiva 85/337/CEE, del 27 giugno 1985, concernente la valutazione dell(cid:146)impatto ambientale di determinati progetti pubblici e privati. Quanto alla problematica dell(cid:146)attuazione della direttiva 85/337/CEE nel territorio della Regione Lazio, va detto che la Regione Lazio, per Deliberazione della giunta regionale del 30 giugno 1998 n. 3099, ha dato attuazione a livello regionale al «Decreto del Presidente della Repubblica 12 aprile 1996 (cid:129) Atto di indirizzo e coordinamento concernente disposizioni in materia di valutazione di impatto ambientale», che stabilisce le norme relative ai progetti elencati nell(cid:146)allegato II della direttiva 85/337/CEE per i quali secondo la legislazione italiana sono competenti le regioni. Pertanto, attualmente, la parte della direttiva 85/337/ CEE per la quale secondo la legislazione italiana sono competenti le regioni risulta attuata e applicata nella Regione Lazio. L(cid:146)osservanza a livello regionale della normativa generale di attuazione da parte dell(cid:146)Italia della direttiva 85/337/CEE Ł all(cid:146)esame della Commissione nel contesto delle procedure di infrazione. (2000/C 219 E/105) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2085/99 di Roberta Angelilli (NI) alla Commissione (12 novembre 1999) Oggetto: Negazione diritti di propriet(cid:224) nel Parco Nazionale d(cid:146)Abruzzo L(cid:146)Ente Autonomo del Parco Nazionale d(cid:146)Abruzzo ha recentemente ottenuto finanziamenti nell(cid:146)ambito del Fondo Europeo di Sviluppo Regionale per l(cid:146)Abruzzo, misura 3. 1 azione b, settore urbanistica, beni ambientali, parchi e riserve naturali. Presso il Comune di Civitella Alfadena, per(cid:242), le misure di tutela collegate anche a tali finanziamenti, non hanno tenuto nessun conto dei diritti di propriet(cid:224) pre-acquisiti da parte di alcuni cittadini, che si sono visti chiudere le vie di accesso alla propria abitazione, seppure questa fosse in possesso di tutte le autorizzazioni di legge. Ci(cid:242) premesso si interroga la Commissione per sapere: 1. 2. 3. se non ritiene che tale fatto sia lesivo del diritto di propriet(cid:224) dei cittadini; se non ritiene che la negazione del diritto di propriet(cid:224) sia in contraddizione con lo spirito dei finanziamenti del FESR; se non ritiene opportuno richiedere al Comune di Civitella Alfadena dei chiarimenti sui fatti sopra esposti; 4. se pu(cid:242) fornire un giudizio generale sulla vicenda. Risposta data dal sig. Barnier a nome della Commissione (21 dicembre 1999) La Commissione Ł a conoscenza dei problemi relativi all(cid:146)attuazione di un progetto nel comune di Civitella Alfadena ed ha chiesto alle autorit(cid:224) della regione Abruzzo, responsabili degli interventi connessi con il programma operativo plurifondo 1994-1996 obiettivo 1, di effettuare un(cid:146)analisi specifica al riguardo. 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/89 Qualora vengano constatate irregolarit(cid:224), la Commissione prender(cid:224) le disposizioni che si impongono, in conformit(cid:224) delle norme vigenti, in particolare quelle di cui all(cid:146)articolo 24 del regolamento (CEE) n. 2081/93 del Consiglio, del 20 luglio 1993, che modifica il regolamento (CEE) n. 2052/88 relativo alle missioni dei Fondi a finalit(cid:224) strutturali, alla loro efficacia e al coordinamento dei loro interventi e di quelli della Banca in materia di «riduzione, Europea per gli sospensione e soppressione del contributo». Investimenti e degli altri strumenti finanziari esistenti (1), (1) GU L 193 del 31. 7. 1993. (2000/C 219 E/106) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2086/99 di Antonio Tajani (PPE-DE) alla Commissione (19 novembre 1999) Oggetto: Divise dei vigili romani: irregolarit(cid:224) nella concessione di una gara d(cid:146)appalto europeo presso il Comune di Roma Lo scorso febbraio, la societ(cid:224) cinese YuYi si aggiudica la gara d(cid:146)appalto europea relativa alla fornitura delle divise dei vigili della citt(cid:224) di Roma. Nonostante la presenza di periti tessili, di prove di produzione e di pareri neutri della Camera di Commercio, si riscontra che il tessuto della divisa campione non corrisponde a quello descritto nell(cid:146)appalto che addirittura risulta essere irrealizzabile. Inoltre si scoprono altre truffe quali l(cid:146)aumento del 90 % per le risme di carta o dell(cid:146)80 % di punti per le spillatrici. La questione assume proporzioni preoccupanti quando si rileva che dietro la societ(cid:224) cinese esiste la ben piø nota societ(cid:224) Baloon, di cui fa parte l(cid:146)ex cognato del Sindaco di Roma, Rutelli. Si chiede alla Commissione di intervenire e verificare le irregolarit(cid:224) della procedura di appalto di cui sopra e di comunicarle al Parlamento europeo. Si domanda alla Commissione di adottare le misure necessarie per controllare le procedure di assegnazione delle gare d(cid:146)appalto europee affinchØ si svolgano nel rispetto delle regole per far s(cid:236) che vengano concesse a ditte specializzate piuttosto che a ditte che non sono in grado di realizzare le richieste loro attribuite. Risposte data dal sig. Bolkestein in nome della Commissione (7 dicembre 1999) A seguito della segnalazione dell(cid:146)onorevole parlamentare, la Commissione intende richiedere alle autorit(cid:224) italiane tutte le informazioni necessarie alla verifica della compatibilit(cid:224) con il diritto comunitario degli appalti pubblici della procedura di aggiudicazione dell(cid:146)appalto relativa alla fornitura delle divise dei vigili della citt(cid:224) di Roma. A tal fine, la Commissione sta predisponendo una lettera da inviare alle autorit(cid:224) italiane per chiarire I contorni della vicenda. Qualora, dall(cid:146)esame delle informazioni suddette, risultasse che le procedure adottate sono incompatibili con le norme comunitarie precitate la Commissione potrebbe avviare la procedura per inadempimento prevista dall(cid:146)articolo 226 del trattato CE (ex articolo 169). In ogni caso, la Commissione non mancher(cid:224) di informare l(cid:146)onorevole parlamentare sugli sviluppi e le conclusioni alle quali potranno pervenire dopo aver esaminato le informazioni che saranno fornite dalle autorit(cid:224) italiane. (2000/C 219 E/107) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2094/99 di Brigitte Langenhagen (PPE-DE) alla Commissione (19 novembre 1999) Oggetto: Premi per la macellazione nel 1998 Quanti euro ha speso l(cid:146)Unione europea nel 1998 per sovvenzioni sotto forma di premi per la macellazione ovvero altre sovvenzioni analoghe?