title: 1999/842/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής, της 30ής Νοεμβρίου 1999, με την οποία τροποποιείται η απόφαση 96/301/ΕΚ και επιτρέπεται προσωρινά στα κράτη μέλη να λάβουν κατεπείγοντα μέτρα κατά της εξάπλωσης της Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith όσον αφορά την Αίγυπτο [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(1999) 3980]

eurovoc_concepts:
Egypt
health certificate
parasitology
plant disease
plant health control
potato

formats: html pdf print

text: L 326/68 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 18. 12. 1999 ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 30ής Νοεµβρίου 1999 µε την οποία τροποποιείται η απόφαση 96/301/ΕΚ και επιτρέπεται προσωρινά στα κράτη µέλη να λάβουν κατεπείγοντα µέτρα κατά της εξάπλωσης της Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith όσον αφορά την Αίγυπτο [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθµό Ε(1999) 3980] (1999/842/ΕΚ) Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, την οδηγία 77/93/ΕΟΚ του Συµβουλίου, της 21ης ∆εκεµβρίου 1976, περί προστατευτικών µέτρων κατά της εισαγωγής στην Κοι- νότητα µικροοργανισµών επιβλαβών για τα φυτά ή τα φυτικά προϊόντα και κατά της εξάπλωσής τους εντός της Κοινότητας (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από την οδηγία 1999/53/ΕΚ της Επιτροπής (2), και ιδίως το άρθρο 15 παράγραφος 3, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) (3) στην περίπτωση που ένα κράτος µέλος θεωρεί ότι υπάρχει άµεσος κίνδυνος να προκληθεί φαιά σήψη των γεωµήλων λόγω της εισαγωγής στο έδαφός του της Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith από µια τρίτη χώρα, δύναται να λάβει προσωρινά τα απαραίτητα συµπληρωµατικά µέτρα για την προστασία του από τον εν λόγω κίνδυνο· το 1996, λόγω επανειληµµένων εµφανίσεων της Pseudomo- nas solanacearum (Smith) Smith σε γεώµηλα καταγωγής Αιγύπτου, πολλά κράτη µέλη —Γαλλία, Φινλανδία, Ισπανία και ∆ανία— ενέκριναν µέτρα για την επιβολή απαγορεύσεων σε γεώµηλα καταγωγής Αιγύπτου, µε σκοπό τη διασφάλιση της αποτελεσµατικότερης προστασίας κατά της εισαγωγής της Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith από την Αίγυπτο στα εδάφη τους· η Επιτροπή, µε την απόφαση 96/301/ΕΚ (3), έχει επιτρέψει προσωρινά στα κράτη µέλη να λάβουν συµπληρωµατικά µέτρα κατά της εξάπλωσης της Pseudomonas solanacea- rum (Smith) Smith όσον αφορά την Αίγυπτο· επιπλέον, λόγω του πολύ σηµαντικού αριθµού εµφανίσεων Pseudo- monas solanacearum (Smith) Smith σε γεώµηλα που είχαν εισαχθεί από την Αίγυπτο κατά την περίοδο εισαγωγών 1996/1997, τροποποιήθηκε η απόφαση 96/301/ΕΚ και ενισχύθηκε περαιτέρω µε την απόφαση 98/105/ΕΚ (4) και απαγορεύθηκαν οι εισαγωγές στην Κοινότητα γεωµήλων προέλευσης Αιγύπτου, εκτός εάν εφαρµόζονται τα κατεπεί- γοντα µέτρα κατά της εξάπλωσης της Pseudomonas sola- nacearum (Smith) Smith, όπως αναφέρεται στο παράρτηµα της εν λόγω απόφασης· (4) Κατά την περίοδο εισαγωγών 1997/1998, η Φινλανδία και η ∆ανία, λόγω επανειληµµένων εµφανίσεων της Pseudomo- nas solanacearum (Smith) Smith σε γεώµηλα καταγωγής Αιγύπτου, ενέκριναν, στις 2 Απριλίου 1998 και στις 9 Μαΐου 1998 αντίστοιχα, µέτρα για την επιβολή απαγορεύ- (1) ΕΕ L 26 της 31. 1. 1977, σ. 20. (2) ΕΕ L 142 της 5. 6. 1999, σ. 29. (3) ΕΕ L 115 της 9. 5. 1996, σ. 47. (4) ΕΕ L 25 της 31. 1. 1998, σ. 101. (5) (6) (7) (8) (9) σεων σε γεώµηλα καταγωγής Αιγύπτου, µε σκοπό τη δια- σφάλιση της αποτελεσµατικότερης προστασίας κατά της ει- σαγωγής της Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith από την Αίγυπτο στη Φινλανδία. εποµένως, έχει καταστεί προφανές ότι τα ενισχυµένα µέτρα που θεσπίζονται στην απόφαση 98/105/ΕΚ δεν επαρκούν για την πρόληψη της εισαγωγής της Pseudomonas solana- cearum (Smith) Smith ή ότι δεν εφαρµόστηκαν τα µέτρα αυτά· συγκεκριµένα, η λειτουργία της «εγκεκριµένης περιοχής» στην οποία δεν έχει εµφανιστεί κανένα κρούσµα Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith, φαίνεται ότι δεν επαρκεί για την πρόληψη του κινδύνου εισαγωγής και πρέπει να τροποποιηθεί· ως εκ τούτου, η Επιτροπή µε την απόφαση 98/503/ΕΚ (5) επέτρεψε στα κράτη µέλη να λάβουν προσωρινά κατεπείγο- ντα µέτρα κατά της εξάπλωσης της Pseudomonas solana- cearum (Smith) Smith όσον αφορά την Αίγυπτο, βάσει της έννοιας «των περιοχών απαλλαγµένων από επιβλαβείς οργα- νισµούς» στις οποίες δεν έχει εµφανισθεί η Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith, όπως ορίστηκε από τις επίση- µες µελέτες και τις διαδικασίες παρακολούθησης σύµφωνα µε τα «∆ιεθνή πρότυπα του FAO για τα φυτοϋγειονοµικά µέτρα, µέρος 4: παρακολούθηση των επιβλαβών οργανισµών — απαιτήσεις για τον καθορισµό των απαλλαγµένων περιοχών από επιβλαβείς οργανισµούς»· κατά τη διάρκεια της περιόδου εισαγωγών 1998/1999, εµφανίστηκαν και πάλι ορισµένα κρούσµατα της Pseudomo- nas solanacearum (Smith) Smith στις εισαγωγές γεωµήλων καταγωγής Αιγύπτου· λόγω των ανωτέρω κρουσµάτων, και σύµφωνα µε τις διατά- ξεις της απόφασης 98/503/ΕΚ, στις 3 Απριλίου 1999 απα- γορεύτηκε και εξακολουθεί να απαγορεύεται κατά τη διάρ- κεια της υπόλοιπης περιόδου εισαγωγών 1998/1999 η ει- σαγωγή στο έδαφος της Κοινότητας των κονδύλων της Solanum tuberosum L. καταγωγής Αιγύπτου και πραγµα- τοποιήθηκε αξιολόγηση της κατάστασης· η Αίγυπτος πληροφόρησε την Επιτροπή ότι ενισχύθηκαν τα διοικητικά µέτρα για τον έλεγχο των διαδικασιών της συγκο- µιδής, των χειρισµών και της συσκευασίας των γεωµήλων από την αιγυπτιακή κεντρική διοίκηση για την καραντίνα των φυτών. Επιπλέον, η Αίγυπτος διαβεβαίωσε ότι βελτιώθη- καν τα µέτρα που λαµβάνονται κατά των εξαγωγέων οι οποίοι παραβιάζουν τις οδηγίες της Αιγύπτου για την εξαγωγή γεωµήλων που προορίζονται για την ΕΕ· (5) ΕΕ L 225 της 12. 8. 1998, σ. 34. 18. 12. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 326/69 (10) (11) (12) (13) (14) (15) η Αίγυπτος πληροφόρησε επίσης την Επιτροπή ότι θα εφαρ- µόσει ένα αυστηρό σύστηµα ελέγχου για να εξασφαλίσει και να διατηρήσει την απαλλαγή από τον ανωτέρω παθογόνο οργανισµό σε «εγκεκριµένες περιοχές απαλλαγµένες από επι- βλαβείς οργανισµούς»· ως εκ τούτου, θα είναι δυνατό για την Επιτροπή να επανα- καθορίσει «περιοχές απαλλαγµένες από επιβλαβείς οργανι- σµούς» οι οποίες εγκρίθηκαν στην Αίγυπτο σύµφωνα µε τα ανωτέρω διεθνή πρότυπα του FAO· η Επιτροπή θα εξασφαλίσει ότι η Αίγυπτος παρέχει όλα τα τεχνικά στοιχεία που αφορούν την έρευνα και την παρακο- λούθηση για την έγκριση των εν λόγω «περιοχών απαλλαγ- µένων από επιβλαβείς οργανισµούς» σύµφωνα µε τα σχετικά διεθνή πρότυπα του FAO µε σκοπό να µπορέσει η Επιτροπή να πραγµατοποιήσει την αναγκαία αξιολόγηση της προανα- φερθείσας ενέργειας· οι τεχνικές πληροφορίες θα είναι επαρκώς λεπτοµερείς ώστε να παρέχουν αποδείξεις ότι οι ειδικοί παράγοντες κινδύνου, τόσο στην περιοχή του δέλτα όσο και της ερήµου, αντιµετωπίζονται επαρκώς κατά τον καθορισµό των εγκεκριµένων «περιοχών απαλλαγµένων από επιβλαβείς οργανισµούς» στην Αίγυπτο· τα αποτελέσµατα των κατεπειγόντων µέτρων θα αξιολογού- νται συνεχώς, κατά τη διάρκεια της περιόδου εισαγωγών 1999/2000, και αν διαπιστωθεί ότι δεν πληρούνται οι όροι που θεσπίζονται στην παρούσα απόφαση, θα προσδιορι- στούν οι συνέπειες· η επίσηµη δοκιµή για λανθάνουσα µόλυνση από Pseudomo- nas solanacearum (Smith) Smith πρέπει να διενεργείται σύµφωνα µε την κοινοτική µέθοδο δοκιµής που θεσπίστηκε πρόσφατα στην οδηγία 98/57/ΕΚ του Συµβουλίου (1) για τον έλεγχο της Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al· είναι αναγκαίο να αποσαφηνιστεί η διάταξη του σηµείου 5 του παραρτήµατος της απόφασης 96/301/ΕΚ του Συµβου- λίου για να αναφερθεί ότι η γνωστοποίηση αφορά τη σχε- τική «εγκεκριµένη περιοχή απαλλαγµένη από επιβλαβείς οργανισµούς»· (16) τα µέτρα που προβλέπονται στην παρούσα απόφαση είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της µόνιµης φυτοϋγειονοµικής επι- τροπής (η οποία στο εξής αναφέρεται ως επιτροπή), ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ: Άρθρο 1 Η απόφαση 96/301/ΕΚ τροποποιείται ως εξής: 1. Το κείµενο του άρθρου 1α αντικαθίσταται από το ακόλουθο κείµενο: «Άρθρο 1α 1. Κατά παρέκκλιση του άρθρου 1, για την περίοδο εισα- γωγών 1999/2000 επιτρέπεται η εισαγωγή στο έδαφος της των κονδύλων της Solanum tuberosum L. Κοινότητας καταγωγής Αιγύπτου από τις “περιοχές απαλλαγµένες από επιβλαβείς οργανισµούς” που αναφέρονται στην παράγραφο 2, µε την προϋπόθεση ότι εφαρµόζονται τα µέτρα που ισχύουν (1) ΕΕ L 235 της 21. 8. 1998, σ. 1. για τους κονδύλους που καλλιεργούνται σε αυτές τις περιοχές και που καθορίζονται στο παράρτηµα της παρούσας από- φασης. 2. Η Επιτροπή διαπιστώνει εάν έχουν εγκριθεί στην Αίγυ- πτο “περιοχές απαλλαγµένες από επιβλαβείς οργανισµούς” για την περίοδο εισαγωγών 1999/2000 σύµφωνα µε τα “∆ιεθνή πρότυπα του FAO για τα φυτοϋγειονοµικά µέτρα — µέρος 4: Παρακολούθηση των επιβλαβών οργανισµών — Απαιτήσεις για τον καθορισµό των απαλλαγµένων από επιβλαβείς οργανι- σµούς περιοχών”, ιδίως στο σηµείο 2. 3, και καταρτίζει έναν “κατάλογο εγκεκριµένων περιοχών απαλλαγµένων από επιβλα- βείς οργανισµούς”, συµπεριλαµβανοµένων των στοιχείων αναγνώρισης των αγροτεµαχίων που βρίσκονται στις ανωτέρω “εγκεκριµένες περιοχές απαλλαγµένες από επιβλαβείς οργανι- σµούς”. Η Επιτροπή διαβιβάζει τον κατάλογο αυτό στην επι- τροπή και στα κράτη µέλη. » 2. Στο άρθρο 1β, το «1998/1999» αντικαθίσταται από το «1999/2000». 3. Στο άρθρο 2, η ηµεροµηνία «30 Αυγούστου 1999» αντικαθί- σταται από την ηµεροµηνία «30 Αυγούστου 2000». 4. Στο άρθρο 3, το «Άρθρο 1» αντικαθίσταται από «Άρθρο 1 σηµείο 1 στοιχείο α) και σηµείο 1 στοιχείο β)». 5. Στο άρθρο 4, η ηµεροµηνία «30 Σεπτεµβρίου 1999» αντικαθί- σταται από την ηµεροµηνία «30 Σεπτεµβρίου 2000». 6. Το κείµενο του σηµείου 1 στοιχείο γ), πρώτη περίπτωση του παραρτήµατος της απόφασης, αντικαθίσταται από το ακό- λουθο κείµενο: «— που παράγονται από γεώµηλα κοινοτικής προέλευσης ή προέρχονται από τέτοιου είδους γεώµηλα και στη συνέ- χεια παράγονται σε “περιοχές απαλλαγµένες από επιβλα- βείς οργανισµούς”, όπως ορίζεται στο άρθρο 1 της παρούσας απόφασης και ελεγχθεί επισήµως για την ανίχνευση λανθάνουσας µόλυνσης αµέσως πριν από τη φύτευση, σύµφωνα µε την κοινοτική µέθοδο δοκιµών που προβλέπεται στην οδηγία 98/57/ΕΚ, και έχει διαπιστωθεί ότι είναι απαλλαγµένα από την Pseu- domonas solanacearum (Smith) Smith κατά τη διενέρ- γεια των δοκιµών. » τα οποία έχουν 7. Το κείµενο του σηµείου 1 στοιχείο γ) τρίτη περίπτωση του παραρτήµατος της απόφασης «1998/1999» αντικαθίσταται από «1999/2000» και η ηµεροµηνία «1η ∆εκεµβρίου 1998» αντικαθίσταται από την «1η ∆εκεµβρίου 1999». 8. Το κείµενο του σηµείου 1 στοιχείο γ) πέµπτη περίπτωση του παραρτήµατος της απόφασης αντικαθίσταται από το ακόλουθο κείµενο: «— να έχουν υποστεί επίσηµη δοκιµή για την ανίχνευση λανθάνουσας µόλυνσης επί δειγµάτων που έχουν ληφθεί από κάθε φορτίο κατά τη διάρκεια της περιόδου εξαγωγών, πρέπει να λαµβάνεται τουλάχιστον ένα δείγµα για κάθε περιοχή όπως ορίζεται στο άνω στοιχείο α) και αντιπροσωπεύεται στο φορτίο, αλλά, οπωσδήποτε, τουλά- χιστον πέντε δείγµατα πρέπει να λαµβάνονται και να υπο- βάλλονται σε εργαστηριακή ανάλυση σύµφωνα µε την κοινοτική µέθοδο δοκιµών που προβλέπεται στην οδηγία 98/57/ΕΚ, και να έχει διαπιστωθεί κατά τη διενέργεια αυτών των δοκιµών ότι είναι ελεύθερα από την Pseudo- monas solanacearum (Smith) Smith. » L 326/70 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 18. 12. 1999 9. Στο σηµείο 1 στοιχείο γ) τελευταία περίπτωση του παραρτή- µατος της απόφασης, η ηµεροµηνία «1η ∆εκεµβρίου 1998» αντικαθίσταται από την «1η ∆εκεµβρίου 1999». 10. Στο σηµείο 5 του παραρτήµατος της απόφασης, η δεύτερη πρόταση αντικαθίσταται από την ακόλουθη πρόταση: «Ο κατάλογος των εγκεκριµένων περιοχών απαλλαγµένων από επιβλαβείς οργανισµούς πρέπει να αναθεωρείται από την Επι- τροπή σύµφωνα µε τα αποτελέσµατα αυτά και µε τα πορί- σµατα που προβλέπονται στα σηµεία 2 και 3 σε σχέση µε µία γνωστοποίηση υπόνοιας που πραγµατοποιείται σύµφωνα µε το σηµείο 4, ο κατάλογος των “εγκεκριµένων περιοχών απαλλαγ- µένων από επιβλαβείς οργανισµούς” αναθεωρείται µε ένδειξη σχετικά µε αναστολή των περαιτέρω εξαγωγών από την εγκε- κριµένη απαλλαγµένη από επιβλαβείς οργανισµούς περιοχή, µέχρις όταν υπάρξει επιβεβαίωση ή διάψευση του στοιχείου στο οποίο βασίζεται η υπόνοια παρουσίας της Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith. » Η παρούσα απόφαση απευθύνεται στα κράτη µέλη. Άρθρο 2 Βρυξέλλες, 30 Νοεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή David BYRNE Μέλος της Επιτροπής


title: Protocol to the 1979 Convention on long-range transboundary air pollution to abate acidification, eutrophication and ground-level ozone

eurovoc_concepts:
accession to an agreement
acidification
air quality
atmospheric pollutant
eutrophication
international convention
ozone
pollution control measures
protocol to an agreement
transfrontier pollution

formats: html print


title: Forslag til Rådets forordning om anden ændring af forordning (EF) nr. 48/1999 om fastsættelse for 1999 af de samlede tilladte fangstmængder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande samt af visse betingelser for fiskeri af disse fangstmængder

eurovoc_concepts:
authorised catch
catch quota
fishing area
fishing regulations
sea fish

formats: html pdf

text: DA KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 30. 11. 1999 KOM(1999) 637 endelig Forslag til RÅDETS FORORDNING om anden ændring af forordning (EF) nr. 48/1999 om fastsættelse for 1999 af de samlede tilladte fangstmængder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande samt af visse betingelser for fiskeri af disse fangstmængder (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE De TAC, der er fastsat for bestandene af jomfruhummer i Nordsøen og i Skagerrak, Kattegat og ICES-område IIIbcd og for bestandene af brisling i ICES-område IIa (EF- farvande) og i Nordsøen (EF-farvande), som er underlagt præventive TAC, er tilsyneladende ikke tilstrækkelige til, at man kan fortsætte fiskeriet efter disse bestande i hele 1999. Ifølge forordning (EF) No 847/961 kan præventive TAC ændres efter anmodning fra en medlemsstat på de betingelser, der er fastsat i forordningens artikel 3, stk. 1. Det Forenede Kongerige og Danmark har anmodet om en forhøjelse af TAC henholdsvis i Nordsøen og i Skagerrak og Kattegat og har givet de nødvendige oplysninger, som kan berettige en sådan forhøjelse. Desuden vil den overflod af torsk, der er observeret i Kattegat, nok på grund af tidlig opfiskning af TAC resultere i massiv genudsætning af fisk. Ifølge de seneste videnskabelige oplysninger kan fangsterne fra disse bestande øges i 1999, uden at de bevarelsesprincipper, som ligger til grund for de gældende TAC, tilsidesættes. Endvidere er Fællesskabets andele for østersøsprat blevet ændret som led i de tosidede konsultationer mellem Fællesskabet og Polen om deres gensidige fiskerirettigheder for 1999. Forslaget sigter på at rette op på disse forhold gennem en ændring af Rådets forordning (EF) nr. 48/1999. 1 EFT L 115 af 9. 5. 1996, s. 3. 2 Forslag til RÅDETS FORORDNING om anden ændring af forordning (EF) nr. 48/1999 om fastsættelse for 1999 af de samlede tilladte fangstmængder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande samt af visse betingelser for fiskeri af disse fangstmængder RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 1992 om en fællesskabsordning for fiskeri og akvakultur2, særlig artikel 8, stk. 4, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) (5) 2 3 4 Forordning (EF) nr. 48/19993 for 1999 de samlede tilladte fastsætter fangstmængder (TAC) for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande samt visse betingelser for fiskeri af disse fangstmængder. Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år4 kan præventive TAC forhøjes på de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, i samme forordning; de pågældende betingelser for bestandene af jomfruhummer i Nordsøen og i Skagerrak, Kattegat og ICES-område IIIbcd og for bestandene af brisling i ICES-område IIa (EF-farvande) og i Nordsøen (EF-farvande). er opfyldt Ifølge de seneste videnskabelige oplysninger kan TAC for torsk i Kattegat forhøjes for 1999, uden at bevarelsesprincipperne tilsidesættes; Endvidere er Fællesskabets andele for østersøsprat blevet ændret som led i de tosidede konsultationer mellem Fællesskabet og Polen om deres gensidige fiskerirettigheder for 1999. Rådets forordning (EF) nr. 48/1999 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed - EFT L 389 af 31. 12. 1992, s. 1. Forordningen er ændret ved tiltrædelsesakten af 1994. EFT L 13 af 18. 1. 1999, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 1570/1999 (EFT L 187 af 20. 7. 1999, s. 5). EFT L 115 af 9. 5. 1996, s. 3. 3 UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Bilaget til denne forordning erstatter de tilsvarende dele af bilaget til forordning (EF) nr. 48/1999. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstater. i alle Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 4 BILAG Art: Torsk Område: Kattegat Gadusmorhua België / Belgique Danmark Deutschland 4 320 90 Ellada España France Ireland Italia Luxembourg Nederland Österreich Portugal Suomi/Finland Sverige 2 590 United Kingdom EF TAC Art: 7 000 7 000 Dybvandshummer Område: Skagerrak og Kattegat (1), IIIbcd (1) Nephropsnorvegicus België / Belgique Danmark Deutschland 3 675 (2) 10 (3) (1) (2) EF-farvande Denne kvote må ikke fiskes i Skagerak inden for en zone på 4 sømil fra Norges basislinje. (3) Denne kvote må ikke fiskes i Skagerak inden for en zone på 12 sømil fra Norges basislinje. Ellada España France Ireland Italia Luxembourg Nederland Österreich Portugal Suomi/Finland Sverige 1 315 (2) United Kingdom EF TAC 5 000 5 000 5 Art: Dybvandshummer Område: IIa (1), Nordsøen (1) Nephropsnorvegicus (1) EF-farvande 900 900 15 25 465 België / Belgique Danmark Deutschland Ellada España France Ireland Italia Luxembourg Nederland Österreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom 14 895 EF TAC Art: 17 200 17 200 Brisling Område: IIa (1), Nordsøen (1) Sprattussprattus België / Belgique 2 370 Danmark Deutschland 187 380 2 370 (1) (2) EF-farvande Inkludere tobis Ellada España France Ireland Italia Luxembourg Nederland Österreich Portugal Suomi/Finland 2 370 2 370 Sverige 1 330 (2) United Kingdom 7 810 EF TAC 206 000 225 000 6 Art: Brisling Område: IIIbcd (1) Sprattussprattus België / Belgique Danmark Deutschland 48 064 30 450 (1) (2) EF-farvande Hvoraf, højst må fiskes 8000 t i den estiske zone, højst 6000 t i den lettiske zone og højst 4000 t i den litauiske zone (3) Når udnyttelsen af denne kvote er nået op på 105917 t, må de resterende 4 000 tons kun fiskes i farvande under Kongeriget Sveriges overhøjhedsområde og jurisdiktion. Ellada España France Ireland Italia Luxembourg Nederland Österreich Portugal Suomi/Finland 25 160 Sverige 109 916 (3) United Kingdom EF TAC 213 590 (2) 468000 7


title: Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av en gemenskapsram för samarbete avseende oavsiktlig förorening av havet

eurovoc_concepts:
EU action
environmental cooperation
environmental protection
exchange of information
marine pollution

text: 27. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 177 E/31 ˜ndrat f(cid:246)rslag till Europaparlamentets och r(cid:229)dets beslut om uppr(cid:228)ttande av en gemenskapsram f(cid:246)r samarbete avseende oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet (1) (2000/C 177 E/06) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) KOM(1999) 641 slutlig (cid:151) 98/0350(COD) (Framlagt av kommissionen den 1 december 1999 enligt artikel 189a. 2 i EG-f(cid:246)rdraget) (1) EGT C 25, 30. 1. 1999, s. 20. URSPRUNGLIGT F(cid:214)RSLAG ˜NDRAT F(cid:214)RSLAG EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR BESLUTAT F(cid:214)LJANDE EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR BESLUTAT F(cid:214)LJANDE med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 130s. 1 i detta, med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 175. 1 i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:246)rslag, och Of(cid:246)r(cid:228)ndrat med beaktande av Europaparlamentets yttrande, Utg(cid:229)r med beaktande av yttrandet fr(cid:229)n Ekonomiska och sociala kom- mittØn, Of(cid:246)r(cid:228)ndrat med beaktande av RegionkommittØns yttrande, i enlighet med det f(cid:246)rfarande som avses i artikel 251 i f(cid:246)rdra- get, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: (1) De (cid:229)tg(cid:228)rder som gemenskapen vidtagit p(cid:229) detta omr(cid:229)de sedan 1978 har gjort det m(cid:246)jligt att stegvis utveckla sam- arbetet mellan medlemsstaterna inom gemenskapens (cid:229)t- g(cid:228)rdsprogram. Den resolution och de beslut som antagits sedan 1978 (1) utg(cid:246)r grunden f(cid:246)r detta samarbete. Of(cid:246)r(cid:228)ndrat (2) Gemenskapens informationssystem har anv(cid:228)nts f(cid:246)r att till- handah(cid:229)lla medlemsstaternas beh(cid:246)riga myndigheter de uppgifter som kr(cid:228)vs f(cid:246)r kontroll och minskning av f(cid:246)ro- reningar orsakade av utsl(cid:228)pp av stora m(cid:228)ngder kolv(cid:228)ten och andra skadliga (cid:228)mnen i havet. Informationssystemet kommer att g(cid:246)ras enklare genom ett modernt automatiskt databehandlingssystem. Behovet av ett snabbt och effektivt informationsutbyte kr(cid:228)ver ett l(cid:228)mpligt system f(cid:246)r kom- munikationen. (3) Gemenskapens insatsstyrka och andra (cid:229)tg(cid:228)rder inom ge- menskapens (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram har tillhandah(cid:229)llit praktiskt bist(cid:229)nd till de operativa myndigheterna i samband med f(cid:246)rorening av havet och fr(cid:228)mjat olyckor som f(cid:246)ranlett samarbetet och beredskapen s(cid:229) att man kan ingripa snabbt vid olyckor. ___________ (1) EGT C 162, 8. 7. 1978, s. 1; EGT L 355, 10. 12. 1981, s. 52; EGT L 77, 22. 3. 1986, s. 33; EGT L 158, 25. 6. 1988, s. 32. C 177 E/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 6. 2000 URSPRUNGLIGT F(cid:214)RSLAG ˜NDRAT F(cid:214)RSLAG (4) I gemenskapens program f(cid:246)r strategi och (cid:229)tg(cid:228)rder avse- ende milj(cid:246)n och en h(cid:229)llbar utveckling (1), som framlagts av kommissionen, f(cid:246)rutses att gemenskapens verksamhet kommer att utvidgas, s(cid:228)rskilt vad g(cid:228)ller milj(cid:246)olyckor, in- begripet oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet. (4) I gemenskapens program f(cid:246)r strategi och (cid:229)tg(cid:228)rder avse- ende milj(cid:246)n och en h(cid:229)llbar utveckling (1), som framlagts av kommissionen, f(cid:246)rutses att gemenskapens verksamhet kommer att utvidgas, s(cid:228)rskilt vad g(cid:228)ller milj(cid:246)olyckor, in- begripet oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet och driftsutsl(cid:228)pp. (5) F(cid:246)rslaget till direktiv om mottagningsanordningar i hamn f(cid:246)r fartygsgenererat avfall och lastrester fr(cid:229)n fartyg kom- mer att f(cid:229) stor betydelse i samband med driftsutsl(cid:228)pp. (6) Genom att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder mot riskerna bidrar gemenska- pens samarbete avseende oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet till att n(cid:229) m(cid:229)len i f(cid:246)rdraget genom att fr(cid:228)mja solidaritet mel- lan medlemsstaterna och bidra till att bevara och skydda milj(cid:246)n, inbegripet m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa, i enlighet med artikel 130r i f(cid:246)rdraget. (6) Genom att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder mot riskerna bidrar gemenska- pens samarbete avseende oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet till att n(cid:229) m(cid:229)len i f(cid:246)rdraget genom att fr(cid:228)mja solidaritet mel- lan medlemsstaterna och bidra till att bevara och skydda milj(cid:246)n, inbegripet m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa, i enlighet med artikel 174 i f(cid:246)rdraget. (7) (cid:148)Oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet(cid:148) b(cid:246)r definieras p(cid:229) ett s(cid:229)- dant s(cid:228)tt att det innefattar, men inte begr(cid:228)nsas till, alla utsl(cid:228)pp av skadliga (cid:228)mnen i marin milj(cid:246), oavsett om det sker i civila eller milit(cid:228)ra sammanhang, direkt i havet eller fr(cid:229)n kusten, fr(cid:229)n flodmynningar eller genom utsl(cid:228)pp fr(cid:229)n material som tidigare dumpats i havet. (8) (cid:148)Skadliga (cid:228)mnen(cid:148) b(cid:246)r definieras p(cid:229) ett s(cid:229)dant s(cid:228)tt att det innefattar, men inte begr(cid:228)nsas till, alla material som om- fattas av IMDG-koden (den internationella koden f(cid:246)r sj(cid:246)- transport av farligt gods ) och utsl(cid:228)pp fr(cid:229)n dumpad krigs- materiel. (9) S(cid:228)rskild uppm(cid:228)rksamhet b(cid:246)r (cid:228)gnas relevanta konventio- ner och/eller avtal som r(cid:246)r europeiska hav. (10) Uppr(cid:228)ttandet av en gemenskapsram f(cid:246)r samarbete, inom vilken st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder kan tillhandah(cid:229)llas, kommer att bidra till en (cid:228)nnu effektivare utveckling av samarbetet avseende oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet. Samarbetsramen b(cid:246)r i stor utstr(cid:228)ckning grunda sig p(cid:229) de erfarenheter som vunnits p(cid:229) detta omr(cid:229)de sedan 1978. Of(cid:246)r(cid:228)ndrat (11) En gemenskapsram f(cid:246)r samarbete kommer ocks(cid:229) att (cid:246)ka (cid:246)ppenheten samt konsolidera och st(cid:228)rka de olika (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits i en fortsatt str(cid:228)van att uppn(cid:229) m(cid:229)len i f(cid:246)rdraget. ___________ (1) EGT C 138, 17. 5. 1993, s. 5. ___________ (1) EGT C 138, 17. 5. 1993, s. 5. 27. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 177 E/33 URSPRUNGLIGT F(cid:214)RSLAG ˜NDRAT F(cid:214)RSLAG (12) ¯tg(cid:228)rder som syftar till att tillhandah(cid:229)lla information och f(cid:246)rbereda dem som ansvarar f(cid:246)r och arbetar med oavsikt- lig f(cid:246)rorening av havet i medlemsstaterna (cid:228)r viktiga och (cid:246)kar beredskapsniv(cid:229)n inf(cid:246)r olyckor och bidrar ocks(cid:229) till att minska riskerna. (13) Det (cid:228)r ocks(cid:229) viktigt att genomf(cid:246)ra gemenskaps(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra den teknik och de metoder som anv(cid:228)nds vid ingripande och vid rehabilitering efter olyckor. (14) Det operativa st(cid:246)det till medlemsstaterna i n(cid:246)dsituationer, liksom smidigare utbyte av erfarenheter fr(cid:229)n s(cid:229)dana situa- tioner mellan medlemsstaterna, har visat sig vara av stort v(cid:228)rde. (15) En r(cid:229)dgivande kommittØ f(cid:246)r oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet kommer att bist(cid:229) kommissionen vid utarbetandet av sam- arbetsramen. Kommissionen f(cid:229)r ocks(cid:229) h(cid:228)nf(cid:246)ra andra (cid:228)ren- den avseende oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet till denna kommittØ. (16) Best(cid:228)mmelserna i detta beslut till(cid:228)mpas p(cid:229) det (cid:229)tg(cid:228)rdspro- gram som inr(cid:228)ttades genom r(cid:229)dets resolution av den 26 juni 1978 och det informationssystem f(cid:246)r gemenskapen som inr(cid:228)ttades genom r(cid:229)dets beslut av den 6 mars 1986. Det r(cid:229)dsbeslutet b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r upph(cid:228)vas fr(cid:229)n och med den dag d(cid:229) det h(cid:228)r beslutet tr(cid:228)der i kraft. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 1. H(cid:228)rmed inr(cid:228)ttas en gemenskapsram f(cid:246)r samarbete p(cid:229) om- r(cid:229)det oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet (nedan kallad (cid:148)samarbets- ramen(cid:148)) f(cid:246)r perioden den 1 januari 2000 till den 31 december 2004. 2. Samarbetsramen (cid:228)r avsedd som st(cid:246)d och komplement till medlemsstaternas arbete p(cid:229) nationell, regional och lokal niv(cid:229) f(cid:246)r att skydda den marina milj(cid:246)n, m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och kust- linjerna mot riskerna f(cid:246)r oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet och driftsm(cid:228)ssiga utsl(cid:228)pp. 2. Samarbetsramen (cid:228)r avsedd som st(cid:246)d och komplement till medlemsstaternas arbete p(cid:229) nationell, regional och lokal niv(cid:229) f(cid:246)r att skydda den marina milj(cid:246)n, m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och kust- linjerna mot riskerna f(cid:246)r oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet och inbegripet utsl(cid:228)pp fr(cid:229)n dumpad krigs- driftsm(cid:228)ssiga utsl(cid:228)pp, materiel. (cid:148)Oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet(cid:148) b(cid:246)r definieras p(cid:229) ett s(cid:229)dant s(cid:228)tt att det innefattar, men inte begr(cid:228)nsas till, alla utsl(cid:228)pp av skad- liga (cid:228)mnen i marin milj(cid:246), oavsett om det sker i civila eller milit(cid:228)ra sammanhang, direkt i havet eller fr(cid:229)n kusten, fr(cid:229)n flodmynningar eller genom utsl(cid:228)pp fr(cid:229)n material som tidigare dumpats i havet. C 177 E/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 6. 2000 URSPRUNGLIGT F(cid:214)RSLAG ˜NDRAT F(cid:214)RSLAG 3. Samarbetsramens syfte (cid:228)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra medlemsstaternas f(cid:246)rm(cid:229)ga att ingripa n(cid:228)r olyckor f(cid:246)ranleder utsl(cid:228)pp, eller vid omedelbart hot om utsl(cid:228)pp, av olja eller andra skadliga (cid:228)mnen i havet, och ocks(cid:229) att bidra till att minska riskerna. Avsikten med samarbetsramen (cid:228)r vidare att skapa f(cid:246)rh(cid:229)llanden f(cid:246)r och underl(cid:228)tta ett effektivt (cid:246)msesidigt bist(cid:229)nd och samarbete mellan medlemsstaterna p(cid:229) detta omr(cid:229)de. Samarbetsramen b(cid:246)r (cid:228)ven underl(cid:228)tta samarbetet mellan med- lemsstaterna, s(cid:229) att ekonomiska skadest(cid:229)nd skall kunna utkr(cid:228)- vas i enlighet med principen att f(cid:246)rorenaren betalar. 4. Inom denna samarbetsram uppr(cid:228)ttas ett informationssys- tem f(cid:246)r gemenskapen avsett f(cid:246)r informationsutbyte f(cid:246)r bered- skap och ingripanden vid oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet, inbe- gripet driftsm(cid:228)ssiga utsl(cid:228)pp. Systemet kommer minst att best(cid:229) av de best(cid:229)ndsdelar som anges i bilaga I. 4. Inom denna samarbetsram uppr(cid:228)ttas ett informationssys- tem f(cid:246)r gemenskapen avsett f(cid:246)r informationsutbyte f(cid:246)r bered- skap och ingripanden vid oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet, inbe- gripet driftsm(cid:228)ssiga utsl(cid:228)pp och dumpningsomr(cid:229)den f(cid:246)r krigs- materiel. Systemet kommer minst att best(cid:229) av de best(cid:229)ndsdelar som anges i bilaga I. Artikel 2 Of(cid:246)r(cid:228)ndrat Kommissionen skall vidta de (cid:229)tg(cid:228)rder som omfattas av 1. samarbetsramen. 2. Ett tre(cid:229)rigt program, som skall granskas och uppdateras (cid:229)rligen, skall antas f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rderna inom samarbetsramen, i en- lighet med det f(cid:246)rfarande som fastst(cid:228)lls i artikel 4 och p(cid:229) grundval av bl. a. den information som medlemsstaterna till- handah(cid:229)ller kommissionen. Kommissionen f(cid:229)r vid behov vidta ytterligare (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)n dem som omfattas av samarbetsramen. Dessa till(cid:228)ggs(cid:229)tg(cid:228)rder skall utv(cid:228)rderas mot bakgrund av priori- teringar och disponibla finansiella medel. 3. De (cid:229)tg(cid:228)rder som omfattas av samarbetsramen samt de finansiella best(cid:228)mmelserna r(cid:246)rande gemenskapens bidrag fast- st(cid:228)lls i bilaga II. Artikel 3 De enskilda (cid:229)tg(cid:228)rder som kommer att vidtas skall anges i 1. den l(cid:246)pande planen f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rderna inom samarbetsramen. De enskilda (cid:229)tg(cid:228)rderna skall v(cid:228)ljas i huvudsak p(cid:229) grund- 2. val av (cid:229)tg(cid:228)rdernas a) bidrag till tillhandah(cid:229)llandet av information och f(cid:246)rberedan- det av dem som i medlemsstaterna ansvarar f(cid:246)r och arbetar med oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet och driftsutsl(cid:228)pp, i syfte att (cid:246)ka beredskapsniv(cid:229)n och bidra till att f(cid:246)rhindra riskerna, b) bidrag till f(cid:246)rb(cid:228)ttringen av tekniska l(cid:246)sningar och metoder f(cid:246)r ingripande och rehabilitering efter olyckor, b) bidrag till f(cid:246)rb(cid:228)ttringen av tekniska l(cid:246)sningar och metoder inbegripet f(cid:246)r ingripande och rehabilitering efter olyckor, informationsutbyte mellan hamnmyndigheter, c) bidrag till tillhandah(cid:229)llandet av operativt st(cid:246)d till medlems- staterna i n(cid:246)dsituationer, genom mobilisering av experter fr(cid:228)mst fr(cid:229)n gemenskapens insatsstyrka, och till utbyte av erfarenheter fr(cid:229)n s(cid:229)dana situationer mellan medlemsstaterna, 27. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 177 E/35 URSPRUNGLIGT F(cid:214)RSLAG ˜NDRAT F(cid:214)RSLAG ca) bidrag till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra informationen till allm(cid:228)nheten s(cid:229) att risker kan klarg(cid:246)ras och olycksinformation kan spridas, cb) bidrag till att (cid:246)ka samarbetet med andra organ p(cid:229) lokal niv(cid:229), bland annat milj(cid:246)skyddsorgan, vad g(cid:228)ller riskbed(cid:246)m- ning och insatser. 3. Varje enskild (cid:229)tg(cid:228)rd skall vidtas i n(cid:228)ra samarbete med de beh(cid:246)riga myndigheterna p(cid:229) nationell, regional och lokal niv(cid:229) i medlemsstaterna. Of(cid:246)r(cid:228)ndrat Artikel 4 N(cid:228)r det g(cid:228)ller att vida (cid:229)tg(cid:228)rder inom samarbetsramen 1. skall kommissionen bist(cid:229)s av en r(cid:229)dgivande kommittØ som skall best(cid:229) av f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r medlemsstaterna och ha en f(cid:246)re- tr(cid:228)dare f(cid:246)r kommissionen som ordf(cid:246)rande. Kommissionens f(cid:246)retr(cid:228)dare skall f(cid:246)rel(cid:228)gga kommittØn ett f(cid:246)r- slag till enskilda (cid:229)tg(cid:228)rder. KommittØn skall yttra sig (cid:246)ver f(cid:246)r- slaget inom den tid som ordf(cid:246)randen best(cid:228)mmer med h(cid:228)nsyn till hur br(cid:229)dskande fr(cid:229)gan (cid:228)r, om n(cid:246)dv(cid:228)ndigt genom omr(cid:246)st- ning. Yttrandet skall protokollf(cid:246)ras och dessutom har varje medlems- stat r(cid:228)tt att beg(cid:228)ra att f(cid:229) sin uppfattning tagen till protokollet. Kommissionen skall ta st(cid:246)rsta h(cid:228)nsyn till det yttrande som kommittØn avgett. Den skall underr(cid:228)tta kommittØn om det s(cid:228)tt p(cid:229) vilket dess yttrande har beaktats. 2. Kommissionen f(cid:229)r ocks(cid:229) h(cid:228)nf(cid:246)ra andra (cid:228)renden avseende oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet till den r(cid:229)dgivande kommittØn. Artikel 5 Kommissionen skall utv(cid:228)rdera genomf(cid:246)randet av samarbets- ramen efter halva tiden och f(cid:246)re dess upph(cid:246)rande, och den skall (cid:246)verl(cid:228)mna rapport till r(cid:229)det och Europaparlamentet mel- lan den 30 september 2002 och den 31 mars 2004. Artikel 6 R(cid:229)dets beslut av den 6 mars 1986 om uppr(cid:228)ttande av ett informationssystem f(cid:246)r gemenskapen f(cid:246)r kontroll och minsk- ning av f(cid:246)rorening orsakad av utsl(cid:228)pp av kolv(cid:228)ten och andra skadliga (cid:228)mnen i havet, i dess senaste version, upph(cid:246)r att g(cid:228)lla n(cid:228)r detta beslut tr(cid:228)der i kraft. Artikel 7 Beslutet tr(cid:228)der i kraft den 1 januari (cid:229)r 2000. Artikel 8 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. C 177 E/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 6. 2000 BILAGA I GEMENSKAPENS INFORMATIONSSYSTEM URSPRUNGLIGT F(cid:214)RSLAG ˜NDRAT F(cid:214)RSLAG Ett modernt automatiskt system f(cid:246)r databehandling kommer att anv(cid:228)n- das f(cid:246)r gemenskapens informationssystem. P(cid:229) gemenskapens webbplats p(cid:229) Internet kommer det att finnas en hemsida med allm(cid:228)n bakgrunds- information p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229), och p(cid:229) nationella hemsidor kommer det att finnas information om tillg(cid:228)ngliga nationella insatsstyrkor. Of(cid:246)r(cid:228)ndrat Ut(cid:246)ver detta kommer en operativ l(cid:246)sbladspublikation f(cid:246)r gemenskapen att ges ut med information om krisledningen i varje medlemsstat. 1. Inom sex m(cid:229)nader fr(cid:229)n den dag d(cid:229) beslutet tr(cid:228)der i kraft skall varje medlemsstat a) utse en myndighet eller de myndigheter som ansvarar f(cid:246)r f(cid:246)rvalt- ningen av systemets nationella del och underr(cid:228)tta kommissionen om detta, b) inr(cid:228)tta en webbplats som skall kopplas ihop med hela systemet genom gemenskapens allm(cid:228)nna ing(cid:229)ngssida f(cid:246)r systemet. 2. Kommissionen kommer att (cid:246)ppna en webbplats med en allm(cid:228)n ing(cid:229)ngssida f(cid:246)r systemet och en hemsida f(cid:246)r gemenskapen. 3. Inom sex m(cid:229)nader fr(cid:229)n den dag d(cid:229) beslutet tr(cid:228)der i kraft skall varje medlemsstat p(cid:229) sin nationella hemsida ha f(cid:246)rt in (cid:229)tminstone f(cid:246)l- jande information: a) En kortfattad (cid:246)versikt (cid:246)ver de nationella strukturerna och f(cid:246)rh(cid:229)l- landet mellan nationella myndigheter n(cid:228)r det g(cid:228)ller oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet. a) En kortfattad (cid:246)versikt (cid:246)ver de nationella strukturerna och f(cid:246)rh(cid:229)l- landet mellan nationella myndigheter n(cid:228)r det g(cid:228)ller oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet och omr(cid:229)den d(cid:228)r driftsutsl(cid:228)pp f(cid:246)rekommer. b) En f(cid:246)rteckning (cid:246)ver de viktigaste metoderna som f(cid:246)retag inom den offentliga och privata sektorn anv(cid:228)nder f(cid:246)r ingripande vid olyckor och sanering. Denna f(cid:246)rteckning skall inneh(cid:229)lla uppgifter om Of(cid:246)r(cid:228)ndrat (cid:151) antal specialister och deras kompetens, (cid:151) mekanisk utrustning f(cid:246)r uppsamling av kolv(cid:228)te som sl(cid:228)ppts ut i havet och f(cid:246)r f(cid:246)rhindrande och bek(cid:228)mpning av f(cid:246)rore- ning av kusten, samt uppgifter om de specialister som kan anv(cid:228)nda denna utrustning, (cid:151) mekanisk utrustning f(cid:246)r uppsamling av kolv(cid:228)te som sl(cid:228)ppts ut i havet och f(cid:246)r f(cid:246)rhindrande och bek(cid:228)mpning av f(cid:246)rore- ning av kusten eller havet genom utsl(cid:228)pp av olja eller andra skadliga (cid:228)mnen, samt uppgifter om de specialister som kan anv(cid:228)nda denna utrustning, (cid:151) kemiska och biologiska medel f(cid:246)r bek(cid:228)mpning av f(cid:246)rorening till havs och f(cid:246)r sanering av kusterna, samt uppgifter om de specialister som kan anv(cid:228)nda dessa medel, (cid:151) kemiska och biologiska medel f(cid:246)r bek(cid:228)mpning av f(cid:246)rorening till havs och f(cid:246)r sanering av kusterna, expertis i fr(cid:229)ga om (cid:229)terst(cid:228)llande samt uppgifter om de specialister som kan an- v(cid:228)nda dessa medel, (cid:151) utryckningsgrupper, Of(cid:246)r(cid:228)ndrat (cid:151) fartyg och luftfartyg som (cid:228)r utrustade f(cid:246)r bek(cid:228)mpning av f(cid:246)rorening, 27. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 177 E/37 URSPRUNGLIGT F(cid:214)RSLAG ˜NDRAT F(cid:214)RSLAG (cid:151) mobila resurser f(cid:246)r tempor(cid:228)r lagring av uppsamlade kolv(cid:228)ten och andra skadliga (cid:228)mnen, (cid:151) system f(cid:246)r belysning av oljetankrar, (cid:151) ett larmnummer dit allm(cid:228)nheten kan ringa, ba) en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver dumpningsomr(cid:229)den f(cid:246)r krigsmateriel, c) platser f(cid:246)r f(cid:246)rr(cid:229)d eller utrustning, Of(cid:246)r(cid:228)ndrat d) villkor f(cid:246)r att erbjuda andra medlemsstater bist(cid:229)nd. 4. Varje medlemsstat skall uppdatera sin nationella hemsida som anges i punkt 3 s(cid:229) snart (cid:228)ndringar intr(cid:228)ffar, dock senast varje (cid:229)r i januari. 5. Varje medlemsstat skall, inom sex m(cid:229)nader efter det att beslutet har tr(cid:228)tt i kraft, tillhandah(cid:229)lla kommissionen information om dess ope- rativa krisledning, inbegripet operativa f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r mobilisering och operativa kontaktpunkter med adress- och kontaktuppgifter, och denna information skall ing(cid:229) i gemenskapens operativa l(cid:246)sbladspublikation. 6. Varje medlemsstat skall s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt meddela kommissionen varje (cid:228)ndring avseende informationen i publikationen. 7. Kommissionen skall tillhandah(cid:229)lla varje medlemsstat ett exemplar av publikationen och meddela medlemsstaterna om varje uppdatering. C 177 E/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 6. 2000 BILAGA II FINANSIELLA BEST˜MMELSER F(cid:214)R GEMENSKAPENS BIDRAG URSPRUNGLIG TABELL ¯tg(cid:228)rd Finansiella best(cid:228)mmelser A. ¯tg(cid:228)rder avseende utbildning och information 1. Kurser och seminarier (1) Organisera kurser och seminarier f(cid:246)r nationella, regionala och lokala tj(cid:228)nstem(cid:228)n i medlemsstaterna och andra ber(cid:246)rda personer f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att de beh(cid:246)riga organen ingriper snabbt och effektivt. H(cid:246)gsta ekonomiska bidrag fr(cid:229)n gemenskapen: 75 % av den totala kostnaden f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rden, med ett tak p(cid:229) 75 000 ECU per (cid:229)tg(cid:228)rd. H(cid:246)gsta ekonomiska bidrag fr(cid:229)n gemenskapen: 75 % av kostnaderna f(cid:246)r experternas resor och uppeh(cid:228)lle och 100 % av kostnaderna f(cid:246)r samordning av systemet. 2. Expertutbyte Organisera f(cid:246)rflyttning av experter till en annan medlemsstat f(cid:246)r att experterna skall kunna f(cid:229) erfa- renhet, eller bilda sig en uppfattning om olika tek- niska l(cid:246)sningar som anv(cid:228)nds, eller studera tillv(cid:228)ga- g(cid:229)ngss(cid:228)tten inom andra beredskapsstyrkor eller an- dra relevanta organ, Organisera utbyte av experter, specialister och tek- niker mellan medlemsstaterna f(cid:246)r att de skall kunna ge eller delta i korta utbildningskurser eller -moduler i andra medlemsstater. 3. (cid:214)vningar Syftet med (cid:246)vningarna (cid:228)r att j(cid:228)mf(cid:246)ra metoder, sti- mulera samarbetet mellan medlemsstaterna och st(cid:246)dja framsteg i och samordna de nationella be- redskapsstyrkorna. H(cid:246)gsta ekonomiska bidrag fr(cid:229)n gemenskapen: 50 % av kostnaderna f(cid:246)r deltagande av observat(cid:246)rer fr(cid:229)n andra medlemsstater och f(cid:246)r organisering av tillh(cid:246)rande semina- rier, f(cid:246)rberedande av (cid:246)vningen, sammanst(cid:228)llning av en slutrapport, osv. 100 % finansiering av kommissionens del av systemet. H(cid:246)gsta ekonomiska bidrag fr(cid:229)n gemenskapen: 50 % av den totala kostnaden f(cid:246)r varje projekt med ett tak p(cid:229) 150 000 ECU. 4. Gemenskapens informationssystem Utveckling och underh(cid:229)ll av ett modernt datorise- rat informationssystem f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa de nationella myndigheterna att hantera oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet genom att tillhandah(cid:229)lla den information som de beh(cid:246)ver f(cid:246)r krisledningen. B. ¯tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra tekniska l(cid:246)sningar och metoder f(cid:246)r insatser och (cid:229)terst(cid:228)llande (pilotpro- jekt) (1) Projekt avsedda att (cid:246)ka medlemsstaternas f(cid:246)rm(cid:229)ga till insatser och (cid:229)terst(cid:228)llande. Dessa projekt syftar fr(cid:228)mst till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra metoder, tekniska l(cid:246)sningar och f(cid:246)r- faranden. Betr(cid:228)ffande r(cid:228)ckvidden skall de ber(cid:246)ra alla eller flera medlemsstater och kan inbegripa projekt f(cid:246)r till(cid:228)mpning av ny teknik avseende oavsiktlig f(cid:246)rore- ning av havet. Projekt som omfattar tv(cid:229) eller flera stater kommer att gynnas. C. St(cid:246)d- och informationsinsatser 1. Milj(cid:246)konsekvenser ¯tg(cid:228)rder f(cid:246)r att st(cid:246)dja unders(cid:246)kningar av milj(cid:246)- effekterna efter en olycka och f(cid:246)r att delge de andra medlemsstaterna unders(cid:246)kningsresultat och f(cid:246)rv(cid:228)r- vad erfarenhet. H(cid:246)gsta ekonomiska bidrag fr(cid:229)n gemenskapen: 50 % av den totala kostnaden f(cid:246)r varje (cid:229)tg(cid:228)rd. 27. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 177 E/39 ¯tg(cid:228)rd Finansiella best(cid:228)mmelser 2. Konferenser och evenemang (1) Konferenser och andra evenemang om f(cid:246)rorening av havet som (cid:228)r (cid:246)ppna f(cid:246)r en stor publik, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r de omfattar flera medlemsstater. H(cid:246)gsta ekonomiska bidrag fr(cid:229)n gemenskapen: 30 % av den totala kostnaden f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rden med ett tak p(cid:229) 50 000 ECU. 3. Andra st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder (1) ¯tg(cid:228)rder f(cid:246)r att definiera den aktuella tekniska ni- v(cid:229)n, f(cid:246)r att utveckla principer och inriktning r(cid:246)- rande viktiga aspekter av oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet och driftsutsl(cid:228)pp och f(cid:246)r att utv(cid:228)rdera sam- arbetsramen. Finansiering 100 %. 4. Information Publikationer, utst(cid:228)llningsmaterial och annan infor- mation till allm(cid:228)nheten om gemenskapens sam- arbete vad betr(cid:228)ffar oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet. Finansiering 100 %. D. Mobilisering av expertis ¯tg(cid:228)rder f(cid:246)r mobilisering av experter ur gemenska- pens insatsstyrka som skall ingripa i h(cid:228)ndelse av en n(cid:246)dsituation i syfte att f(cid:246)rst(cid:228)rka det system som in- r(cid:228)ttats av myndigheterna i den medlemsstat eller det tredje land som befinner sig i denna situation och f(cid:246)r att tillhandah(cid:229)lla en expert p(cid:229) platsen som samordnar observat(cid:246)rer fr(cid:229)n andra medlemsstater. Ekonomiskt bidrag fr(cid:229)n gemenskapen: 100 % av kost- naderna f(cid:246)r experternas tj(cid:228)nsteresor. (1) Bidragsber(cid:228)ttigande (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r endast s(cid:229)dana som ber(cid:246)r alla medlemsstater eller ett flertal av dem. C 177 E/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 6. 2000 ˜NDRAD TABELL ¯tg(cid:228)rd Finansiella best(cid:228)mmelser A. ¯tg(cid:228)rder avseende utbildning och information 1. Kurser och seminarier (1) Organisera kurser och seminarier f(cid:246)r nationella, regionala och lokala tj(cid:228)nstem(cid:228)n i medlemsstaterna och andra ber(cid:246)rda personer f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att de beh(cid:246)riga organen ingriper snabbt och effektivt. H(cid:246)gsta ekonomiska bidrag fr(cid:229)n gemenskapen: 75 % av den totala kostnaden f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rden, med ett tak p(cid:229) 75 000 ECU per (cid:229)tg(cid:228)rd. H(cid:246)gsta ekonomiska bidrag fr(cid:229)n gemenskapen: 75 % av kostnaderna f(cid:246)r experternas resor och uppeh(cid:228)lle och 100 % av kostnaderna f(cid:246)r samordning av systemet. 2. Expertutbyte Organisera f(cid:246)rflyttning av experter till en annan medlemsstat f(cid:246)r att experterna skall kunna f(cid:229) erfa- renhet, eller bilda sig en uppfattning om olika tek- niska l(cid:246)sningar som anv(cid:228)nds, eller studera tillv(cid:228)ga- g(cid:229)ngss(cid:228)tten inom andra beredskapsstyrkor eller an- dra relevanta organ, t. ex. icke-statliga organisatio- ner med specialistkunskaper n(cid:228)r det g(cid:228)ller marina f(cid:246)roreningar. Organisera utbyte av experter, specialister och tek- niker mellan medlemsstaterna f(cid:246)r att de skall kunna ge eller delta i korta utbildningskurser eller -moduler i andra medlemsstater. 3. (cid:214)vningar Syftet med (cid:246)vningarna (cid:228)r att j(cid:228)mf(cid:246)ra metoder, sti- mulera samarbetet mellan medlemsstaterna och st(cid:246)dja framsteg i och samordna de nationella be- redskapsstyrkorna. H(cid:246)gsta ekonomiska bidrag fr(cid:229)n gemenskapen: 50 % av kostnaderna f(cid:246)r deltagande av observat(cid:246)rer fr(cid:229)n andra medlemsstater och f(cid:246)r organisering av tillh(cid:246)rande semina- rier, f(cid:246)rberedande av (cid:246)vningen, sammanst(cid:228)llning av en slutrapport, osv. 4. Gemenskapens informationssystem Utveckling och underh(cid:229)ll av ett modernt datorise- rat informationssystem f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa de nationella myndigheterna att hantera oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet och driftsutsl(cid:228)pp genom att tillhandah(cid:229)lla den information som de beh(cid:246)ver f(cid:246)r krisledningen. B. ¯tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra tekniska l(cid:246)sningar och metoder f(cid:246)r insatser och (cid:229)terst(cid:228)llande (pilotpro- jekt) (1) Projekt avsedda att (cid:246)ka medlemsstaternas f(cid:246)rm(cid:229)ga till insatser och (cid:229)terst(cid:228)llande. Dessa projekt syftar fr(cid:228)mst till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra metoder, tekniska l(cid:246)sningar och f(cid:246)r- faranden. Betr(cid:228)ffande r(cid:228)ckvidden skall de ber(cid:246)ra alla eller flera medlemsstater och kan inbegripa projekt f(cid:246)r till(cid:228)mpning av ny teknik avseende oavsiktlig f(cid:246)rore- ning av havet och driftsutsl(cid:228)pp. Projekt som omfattar tv(cid:229) eller flera stater kommer att gynnas. C. St(cid:246)d- och informationsinsatser 1. Milj(cid:246)konsekvenser ¯tg(cid:228)rder f(cid:246)r att st(cid:246)dja unders(cid:246)kningar av milj(cid:246)- effekterna efter en olycka, utv(cid:228)rdera de insatser som gjorts f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga och avhj(cid:228)lpa olyckor och f(cid:246)r att delge de andra medlemsstaterna under- s(cid:246)kningsresultat och f(cid:246)rv(cid:228)rvad erfarenhet. 100 % finansiering av kommissionens del av systemet. H(cid:246)gsta ekonomiska bidrag fr(cid:229)n gemenskapen: 50 % av den totala kostnaden f(cid:246)r varje projekt med ett tak p(cid:229) 150 000 ECU. H(cid:246)gsta ekonomiska bidrag fr(cid:229)n gemenskapen: 50 % av den totala kostnaden f(cid:246)r varje (cid:229)tg(cid:228)rd. 27. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 177 E/41 ¯tg(cid:228)rd Finansiella best(cid:228)mmelser 2. Konferenser och evenemang (1) Konferenser och andra evenemang om f(cid:246)rorening av havet som (cid:228)r (cid:246)ppna f(cid:246)r en stor publik, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r de omfattar flera medlemsstater. H(cid:246)gsta ekonomiska bidrag fr(cid:229)n gemenskapen: 30 % av den totala kostnaden f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rden med ett tak p(cid:229) 50 000 ECU. 3. Andra st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder (1) ¯tg(cid:228)rder f(cid:246)r att definiera den aktuella tekniska ni- v(cid:229)n, f(cid:246)r att utveckla principer och inriktning r(cid:246)- rande viktiga aspekter av oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet och driftsutsl(cid:228)pp och f(cid:246)r att utv(cid:228)rdera sam- arbetsramen. Finansiering 100 %. 4. Information Publikationer, utst(cid:228)llningsmaterial och annan infor- mation till allm(cid:228)nheten om gemenskapens sam- arbete vad betr(cid:228)ffar oavsiktlig f(cid:246)rorening av havet och driftsutsl(cid:228)pp. Finansiering 100 %. D. Mobilisering av expertis ¯tg(cid:228)rder f(cid:246)r mobilisering av experter ur gemenska- pens insatsstyrka som skall ingripa i h(cid:228)ndelse av en n(cid:246)dsituation i syfte att f(cid:246)rst(cid:228)rka det system som in- r(cid:228)ttats av myndigheterna i den medlemsstat eller det tredje land som befinner sig i denna situation och f(cid:246)r att tillhandah(cid:229)lla en expert p(cid:229) platsen som samordnar observat(cid:246)rer fr(cid:229)n andra medlemsstater. Ekonomiskt bidrag fr(cid:229)n gemenskapen: 100 % av kost- naderna f(cid:246)r experternas tj(cid:228)nsteresor. (1) Bidragsber(cid:228)ttigande (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r endast s(cid:229)dana som ber(cid:246)r alla medlemsstater eller ett flertal av dem


title: Rapport de la Commission au Conseil sur la production et la commercialisation du houblon (récolte 1998)

eurovoc_concepts:
EU production
hops
marketing
production
report

text: COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES Bruxelles, le 30. 11. 1999 COM(1999) 635 final RAPPORT DE LA COMMISSION AU CONSEIL sur la production et la commercialisation du houblon (récolte 1998) (présenté par la Commission) RAPPORT DE LA COMMISSION AU CONSEIL sur la production et la commercialisation du houblon (récolte 1998) TABLE DES MATIÈRES 1. 2. INTRODUCTION. 4 RECOLTE 1998. 4 2. 1. Situation mondiale. 4 2. 1. 1. 2. 1. 2. Production. 4 Evolution du marché. 5 2. 2. Situation communautaire. 5 2. 2. 1. 2. 2. 2. 2. 2. 3. 2. 2. 4. Structure de la production. 5 Production. 6 Ventes et formation des prix. 7 Recettes. 8 3. ORGANISATION COMMUNE DES MARCHES DANS LE SECTEUR DU HOUBLON. 9 3. 1. Régime spécifique et rôle des groupements de producteurs. 9 3. 2. Mesures spéciales temporaires dans le secteur du houblon. 10 4. CONCLUSIONS. 11 2 1. INTRODUCTION Aux termes de l'article 11 du règlement (CEE) n° 1696/71, la Commission est tenue de présenter au Conseil un rapport annuel sur la situation de la production et de la commercialisation du houblon, fournissant des informations sur l'évolution de la production, des prix et des besoins. Le présent rapport annuel, qui est le 28ème présenté par la Commission, retrace les principaux événements de la campagne 1998; il est centré autour des faits saillants. 2. RECOLTE 1998 2. 1. Situation mondiale 2. 1. 1. Production Mondialement, la tendance reste à la poursuite de la réduction des superficies de houblon. La superficie mondiale de houblon se situe aux environs de 71 500 ha, dont à peu près 24 370 ha sont cultivés dans les Etats membres producteurs de la Communauté (voir tableau 1). Il y a également une production importante en Chine pour laquelle on ne dispose pas de chiffres précis mais uniquement d'estimations grossières. En moyenne, pour ce qui concerne le CICH (Comité International de la Culture du Houblon) et la CE, les superficies de houblon ont diminué de 14,89%, c. -à-d. de 9 575 ha, dont 2 414 ha dans l’Union européenne – notamment en Allemagne (-1 698 ha), 2 708 ha aux Etats-Unis et 1 754 ha en République tchèque. Avec environ 2 234 000 Ztr1, la récolte mondiale 1998 a été inférieure (-10,71%) à celle de 1997. La qualité de la production est moins bonne avec une teneur en acide alpha de 6,29%; la production totale d’acide alpha a diminué (-2 274 t) et se chiffre à 7 026 tonnes. Du point de vue production, la récolte 1998 est nettement inférieure à la moyenne des vingt dernières années. En matière de production de bière, l’on constate que bien que l’Europe soit encore en tête de liste (8,8% pour l’Allemagne et 24,3% pour le reste de l’Europe en 19992), d’autres parties du monde, telles que l’Amérique Centrale et du Sud mais surtout l’Asie prennent des parts de marché de plus en plus importantes. Mondialement, la production de bière prévue pour 1999 s’élève à 1 300 millions α d’hectolitres. L’houblonnage de 5,8 g/ /hl de bière dans les brasseries exige l’utilisation d’environ 6,4 g/hl, la différence provenant des pertes dues au stockage et à la transformation des houblons. Par conséquent, il faut 8 320 tonnes d’acide alpha pour produire cette quantité de bière, la quantité d’alpha produite au cours de la récolte 1998 est donc déficitaire (1 294 tonnes) par rapport aux besoins. Ceci est tout 1 2 1 Ztr = 50 kg Estimations Rapport Hopsteiner 3 relatif puisqu’il semble encore y avoir des stocks au niveau des brasseries, suffisants pour couvrir les besoins équivalents à 15 mois. Il convient d'ajouter à cela qu'il faut aussi moins d'alpha qu'auparavant, suite à la tendance qui se développe pour la fabrication de bières moins amères et suite aux progrès technologiques permanents. Depuis un certain nombre d’années, il y a une surproduction de houblon au niveau mondial, par rapport aux besoins des brasseries. C'est pourquoi les pays membres du C. I. C. H. – dont font partie tous les pays producteurs de l'Union européenne à l'exception de l'Autriche et de l'Irlande - avaient proposé de procéder à l'arrachage de 30% des superficies 1996, c. -à-d. 18 000 ha. En 1997, la réduction a été de 6 300 ha, soit 10%. Les réductions en 1998 se chiffrent à -9 575 ha au niveau des membres du CICH. 2. 1. 2. Evolution du marché Au niveau mondial, ce sont principalement l’Allemagne, et les Etats-Unis qui prédominent le marché. l’Union européenne, notamment Les prix moyens américains ont diminué (1,62 $/Pound (453,59 g), soit 178,58 $/Ztr, soit 151,48 EUR/Ztr); bien que le rendement soit plus élevé qu’en Europe (1,82 tonnes/ha contre 1,43 tonnes/ha), les recettes moyennes par hectare sont plus ou moins identiques (6 505,56 $/ha, soit 5 518,33 EUR/ha, contre 5 539 EUR/ha dans l’UE). La conclusion de contrats à l'avance - pour laquelle la tendance à long terme est en régression du point de vue volume, durée et prix - prouve malgré tout être un système favorable du point de vue de la sécurité des revenus, du fait que les prix sont fixés à l’avance pour un certain nombre d’années, pour certaines variétés et pour certaines quantités, sachant que les prix contractuels sont généralement plus élevés que les prix spot (voir tableaux 2 et 5). A première vue, il est cependant assez surprenant que les brasseurs continuent à payer en moyenne le double du prix pour les houblons contractuels, alors qu’ils peuvent acheter du houblon à bon marché sur le marché libre, surtout depuis la récolte 1993. La raison en est que le marché libre est tout à fait imprévisible du point de vue production et commercialisation; en effet, tributaire des conditions le houblon est un produit dont atmosphériques (sécheresse, excès d’eau, rafales de vent, orages) et des attaques parasitaires qui peuvent fortement endommager les cultures. Ces contrats constituent donc pour les brasseurs une sécurité en matière d’approvisionnement à des prix connus très longtemps à l’avance, ce qui est important pour pouvoir planifier les dépenses à long terme. la production est Un élément qui préoccupe tout particulièrement certains membres du CICH est le processus de formation des prix pour les variétés aromatiques basés sur les kilos alpha plutôt que sur l'arôme lui-même. 2. 2. Situation communautaire 2. 2. 1. Structure de la production Les mutations structurelles de la culture de houblon se sont poursuivies, à l'instar de celles de agricole. Actuellement, 3 818 exploitations produisent du houblon dans la Communauté (voir tableau A). Leur nombre a donc l'ensemble du secteur 4 régressé de quelque 7,40% par rapport à 1997, alors que la superficie moyenne des la même. A peu près houblonnières par exploitation est 300 exploitations ont arrêté leur production de houblon au sein de l’Union européenne. restée pratiquement 2. 2. 2. Production La superficie communautaire de houblon continue de diminuer d’année en année. Elle a atteint 24 371 ha en 1998, soit 2 414 ha (9%) de moins qu'en 1997 (voir tableaux 1 et 6), la plus grande partie étant en Allemagne (19 683 ha, soit 80%). Ce pays accuse une diminution de superficie de 1 698 ha par rapport à 1997, soit 7,94%, ce chiffre coïncidant pratiquement avec les superficies mises au repos et arrachées (voir point 3. 2). La diminution des surfaces est le corollaire de l’augmentation du rendement en alpha. A l'heure actuelle, les variétés aromatiques représentent 60,57% de la superficie de houblon, la plus cultivée étant la variété Perle (25% de la superficie de houblon aromatique). Parmi les variétés aromatiques qui ont connu de fortes diminutions de superficie, il convient de signaler en Allemagne : Hersbrucker Spät (-696 ha, soit -22,42%, Hueller (-58 ha, soit –61,05%), Perle (-362 ha, soit -9,08%), Spalter Select (-110 ha, soit -7,66%) et au Royaume-Uni : Challenger (-79 ha, soit -27,43%), Progress (-61 ha, soit -33,52%), WVG (-53 ha, soit -32,32%). En France, la variété Strisselspalt a augmenté de 35 ha, soit 5%. Les variétés amères représentent 38,16% et les autres variétés 0,27%. La part des superficies consacrées en 1998 aux variétés amères a augmenté légèrement aux dépens des autres variétés. Parmi les variétés amères, la plus cultivée est actuellement Hallertauer Magnum (sur 3 425 ha = + 399 ha, soit + 13,19%), suivie par Northern Brewer (sur 2 294 ha, ce qui représente une diminution de 689 ha, soit -23,09% par rapport à 1997). Viennent ensuite les variétés Nugget (sur 1 269 ha), Target (sur 820 ha) et Brewer’s Gold (sur 246 ha), ces deux dernières variétés étant aussi en régression du point de vue superficie, respectivement de 41 ha et de 317 ha. Il est un fait que la tendance générale parmi les variétés amères est à l'augmentation des cultures des variétés super–alpha, plus recherchées sur les marchés, comme par exemple les variétés Hallertauer Magnum et surtout la variété Hallertauer Taurus, dont la superficie a augmenté de 783 ha par rapport à celle de la récolte 1997. En termes quantitatifs, la récolte 1998 a été nettement inférieure à celle de 1997 (-9,74%). Avec 755 890 Ztr, le rendement moyen par hectare a été de 1,55 t/ha ou 31 Ztr/ha, c. -à-d. identique à ce qu’il était la récolte précédente. La production a été de bonne qualité, et la teneur en acide alpha de 7,5% en moyenne dans l'ensemble de la Communauté pour les trois catégories de variétés, soit l'équivalent de 2 853 tonnes d'acide alpha - 117 kg par hectare - pour la production de bière en 1999. 5 2. 2. 3. Ventes et formation des prix Ventes sous contrat Globalement, le prix moyen du houblon vendu sous contrat s'élève à 197 EUR/Ztr, soit 5 EUR/Ztr de moins que pour la récolte 1997, avec des prix par Etat membre allant de 150 EUR/Ztr en Espagne à 365 EUR/Ztr en Irlande, ces deux pays ayant vendu la totalité de leur production sous contrat (voir tableau 6). En Allemagne, les prix contractuels sont restés assez stables au cours des vingt dernières années. les autres pays producteurs accusent des prix contractuels plus bas, Par contre, particulièrement la France (245 EUR/Ztr en 1997 et 211 EUR/Ztr en 1998, soit -34 EUR/Ztr, soit -13,88%), à l’exception de la Belgique (+ 4 EUR/Ztr) et l’Espagne (+ 7 EUR/Ztr), qui restent malgré tout en dessous de la moyenne communautaire. La part de la récolte 1998 vendue sous contrat s'élève à 73% (voir tableau n° 5 de l'annexe), ce qui est similaire à l’année précédente. La Belgique se situe nettement en dessous de cette moyenne avec 23%. Le Portugal n’a rien vendu sous contrat. Comme de coutume, les prix moyens contractuels les plus élevés ont été observés pour les variétés aromatiques (211 EUR/Ztr), dont les plus chères sont les variétés Bramling Cross, Challenger, First Gold, Fuggles, Goldings, et Progress. Les prix en EUR de ces variétés, cultivées principalement au Royaume-Uni sont plus élevés que la moyenne pour ce groupe. En monnaie nationale, les prix britanniques ont cependant fortement baissé. Cette différence s’explique par le taux de conversion de la livre sterling en euro. Pour la variété Strisselspalt exclusivement cultivée en France, des prix contractuels moyens de 213 EUR/Ztr ont été notés. Parmi les variétés qui ont accusé les prix les plus bas figure assurément la variété Hersbrucker qui occupe environ 16% de la superficie des variétés aromatiques (contrat 162 EUR/Ztr). Pour les variétés amères, le prix moyen pour les ventes sous contrat se situe à 174 EUR/Ztr, les variétés ayant obtenu dans l'ensemble les prix les plus élevés étant les variétés Buket (uniquement cultivée en Autriche), Herald et Northdown, ces deux dernières variétés étant principalement cultivées au Royaume-Uni. Les prix contractuels pour la variété Nugget sont restés plus ou moins les mêmes. Ventes sur le marché libre Le prix moyen du houblon vendu sur le marché libre est nettement plus élevé que celui de la campagne précédente avec 92 EUR/Ztr, comparé à 64 EUR/Ztr en 1997. Il se rapproche du prix moyen constaté pour la récolte 1996. Là aussi, on constate des différences assez marquées par Etat membre allant de 85 EUR/Ztr en Belgique à 180 EUR/Ztr en France (voir tableau 6). En Allemagne, les prix sur le marché libre ont oscillé fortement au cours des vingt dernières années, les extrêmes étant 119 DM/Ztr (récolte 1997) et 1 400 DM/Ztr (récolte 1980). 6 Les prix sur le marché libre sont les plus bas pour les autres variétés (80 EUR/Ztr) et les variétés aromatiques (81 EUR/Ztr), mais beaucoup plus élevés pour les variétés amères (103 EUR/Ztr). Les prix sur le marché libre pour la variété Nugget sont remontés de 62 EUR/Ztr à 90 EUR/Ztr (45,16%). Cette variété très productive en acide alpha avait exercé un pouvoir attractif sur un certain nombre de planteurs, ce qui avait résulté en une offre très abondante sur le marché mondial, alimenté en grande partie par les Etats-Unis où la superficie de cette variété commence cependant à diminuer au profit des variétés super-alpha, notamment la variété Columbus. Les prix sur le marché libre ont augmenté fortement en Allemagne (41,67%) et en Belgique (71%) et ont baissé dans les autres pays, particulièrement en Autriche (-46,24%). Parmi les variétés cultivées à grande échelle, la variété qui accuse les prix les plus bas, déjà à partir de la récolte 1993, est la variété aromatique Hersbrucker, auparavant fort appréciée des américains, mais depuis un certain temps en perte de vitesse certaine, la politique d'achat américaine ayant été modifiée en faveur d'autres variétés, telles que Spalter Select et Hallertauer Tradition. Ces deux variétés aromatiques produites à l’Institut de Recherche à Hüll (D) commencent à connaître le même sort que la variété Hersbrucker au profit de la variété « Hallertauer Mittelfrüher ». C’est pourquoi, si la variété Hersbrucker n'a été payée que 55 EUR/Ztr, sur le marché libre, les deux nouvelles variétés aromatiques n’ont pas bénéficié de meilleurs prix (55 EUR/Ztr et 52 EUR/Ztr respectivement), ce qui est malgré tout toujours plus bas que la moyenne communautaire pour les houblons aromatiques. Parmi les huit Etats membres producteurs de houblon, trois accusent des prix sur le marché libre inférieurs à la moyenne communautaire (toutes variétés confondues), à savoir la Belgique, l'Allemagne et le Portugal. La récolte 1998 a pratiquement été entièrement vendue. En effet, sur les 755 890 Ztr produits dans la Communauté en 1998, les données officielles signalent que seuls 5 198 Ztr demeurent invendus (0,69%). L'Irlande et l’Espagne ont vendu la totalité de leur production, dans le cadre de contrats, pour des prix moyens de 365 EUR/Ztr et 150 EUR/Ztr respectivement (voir tableau 5), suivi par l’Autriche qui a vendu 91% de sa production sous contrat pour un prix moyen de 246 EUR/Ztr. 2. 2. 4. Recettes En 1998, les recettes sont très comparables à celles de 1997, la recette moyenne par hectare pour les houblonnières en pleine production se situant à 5 539 EUR/ha (voir tableau 6), comparé à 5 528 EUR/ha pour la récolte 1997 (+ 0,19%). A l'échelon communautaire, les recettes les plus élevées sont encore enregistrées pour le groupe des variétés aromatiques (5 759 EUR/ha en pleine production, bien qu'en diminution de 3,29% par rapport à l'année précédente), la Belgique affichant cependant des augmentations de recettes pour ces variétés. Les variétés aromatiques qui ont été les plus rentables sont, pour la France, la variété Strisselspalt (recette de 7 098 EUR/ha en pleine production) et pour le Royaume-Uni 7 (10 330 EUR/ha variétés Challenger les production), Goldings (9 237 EUR/ha en pleine (11 120 EUR/ha en pleine production) et Fuggles production). Il est à noter que la variété “Céleia”, exclusivement cultivée en Autriche, et entièrement vendue sous contrat, a également donné des recettes de l’ordre de 12 278 EUR/ha en pleine production. pleine en Les recettes ont augmenté pour le groupe de variétés amères (+ 6%) pour arriver à 5 191 EUR/ha en pleine production. Dans certains pays membres producteurs, les recettes ont cependant diminué, à savoir l’Irlande (-8,31%), l’Autriche (-10,22%), le Portugal (-43,30%) et le Royaume-Uni (-15,71%). Au Portugal, cette diminution est exclusivement attribuable à la diminution de prix de la variété Nugget, seule variété cultivée dans ce pays et qui est entièrement vendue sur le marché libre. Pour les “autres” variétés, principalement cultivées en Allemagne (60 ha) et un petit peu au Royaume–Uni (5 ha), les recettes moyennes ont augmenté (+ 14,75%). Ces variétés n’étant cultivées que sur de petites superficies, elles n'ont qu'une incidence négligeable sur la moyenne globale des recettes des producteurs. 3. ORGANISATION COMMUNE DES MARCHES DANS LE SECTEUR DU HOUBLON 3. 1. Régime spécifique et rôle des groupements de producteurs L'organisation commune des marchés dans le secteur du houblon a été instituée dès 1971 par le règlement (CEE) n° 1696/71, dans le but d'améliorer la qualité des produits et de préserver le niveau de vie des producteurs. Comme on a délibérément renoncé à instituer des règles spécifiques pour le commerce extérieur et un régime le secteur communautaire du houblon est fortement exposé à la d'intervention, concurrence sur le marché mondial. sont règlements la Commission, spécifiques du Conseil ou de Les éléments essentiels du règlement de base, qui ont été précisés par la suite dans la des commercialisation du houblon selon une procédure de certification et un régime de "contrats conclus à l'avance", la reconnaissance et l'encouragement des groupements de producteurs, ainsi que les échanges avec les pays tiers. Le règlement prévoit également un régime d'aide pour le houblon produit dans la Communauté. Cette aide s’élève à 480 EUR/ha, jusqu’à la récolte de l’année 2000 incluse. Elle est en fait l’amalgame de deux aides existant dans le régime précédent, à savoir l’aide aux producteurs et la reconversion variétale. Le groupement de producteurs a la faculté de décider s’il paie cette aide intégralement à ses membres au prorata de leurs superficies cultivées ou seulement une fraction de celle-ci - située entre 80% et 100% - suivant qu’il y a encore des demandes à satisfaire en matière de reconversion variétale, ou éventuellement d’autres mesures à réaliser (voir point c) ci-dessous). Lors de l’avant-dernière modification du règlement de base en août 1997 - par le règlement (CE) n° 1554/973 -, l’accent a été mis sur le renforcement du rôle des groupements de producteurs par : a) la possibilité pour les membres d’un groupement reconnu de producteurs de commercialiser eux-mêmes - sans être pénalisés par une réduction de l’aide - 3 JO L 208 du 2. 8. 1997, p. 1. 8 b) c) tout ou partie de leurs produits s’ils y sont autorisés par le groupement. Celui-ci exerce un droit de contrôle sur les prix négociés entre les producteurs et les négociants et donne ou ne donne pas son accord pour la conclusion des contrats. En cas de désaccord sur les prix proposés, le groupement de producteurs a l’obligation de reprendre l’offre à un prix plus élevé et de trouver un nouvel acheteur, la possibilité d’effectuer la reconversion variétale sur une base permanente, c’est-à-dire sans limitation de surface et de temps, le paiement de celle-ci étant inclu dans l’aide forfaitaire par hectare mentionnée ci-dessus. Le budget consacré à cet effet est décidé par le groupement de producteurs en fonction de besoins, et dans le cadre de certaines limites (voir point c) ci-dessous), la possibilité de retenir jusqu’à un maximum de 20% de l’aide aux producteurs pour la réalisation de mesures spéciales. Celles-ci consistent en mesures relatives à la rationalisation et la mécanisation des opérations de culture et de récolte, l’adoption de règles communes de production (techniques culturales, engrais, variétés,. ), la reconversion variétale, les actions de promotion, les actions visant à déterminer et améliorer la qualité, les actions de recherche et les “mesures d’intervention”, conformément au deuxième alinéa ci-dessus. L’objectif de cette mesure est de garantir la flexibilité du groupement de producteurs en matière de gestion de l’aide, avec la possibilité, s’il le désire, d’utiliser intégralement les 20% de l’aide pour la réalisation de la reconversion variétale. Au cas où les groupements de producteurs ne commercialisent pas la totalité de la production de leurs membres, cette possibilité devient une obligation, le pourcentage dans ce cas étant toujours 20%. 3. 2. Mesures spéciales temporaires dans le secteur du houblon Le Conseil a adopté en mai 1998 un règlement instaurant des mesures spéciales temporaires dans le secteur du houblon (règlement (CE) n° 1098/98 du 25 mai 19984). Le marché du houblon se caractérise actuellement par une situation excédentaire de caractère conjoncturel mais aussi structurel; il est par conséquent opportun de réduire la production en réduisant les superficies cultivées au sein de l’Union européenne. Les mesures d’assainissement adoptées pour une période de 5 années à partir de la récolte 1998, concernent la mise au repos temporaire et/ou l’arrachage des cultures. Pour ce faire, il est prévu d’accorder davantage de flexibilité aux groupements de producteurs, tout en restant à l’intérieur de l’enveloppe budgétaire actuelle. Ces deux mesures ont un caractère optionnel, que ce soit au niveau de l’Etat membre, du groupement de producteurs ou du producteur individuel. 4 JO L 157 du 30. 5. 1998, p. 7. 9 La mise en œuvre de ces mesures se fera par : – – – l’intégration de la “mise en repos temporaire” des cultures et de l’“arrachage” dans le catalogue des mesures spéciales qui peuvent être mises en place au niveau des groupements de producteurs pour adapter en commun la production aux exigences du marché, la prise en charge au niveau du groupement de producteurs du paiement d’une contribution financière à prélever sur la retenue de l’aide aux producteurs (qui ne peut pas dépasser 20%). Cette contribution sert à compenser partiellement les coûts réels liés à l’application de ces mesures, ainsi que le manque à gagner, le paiement d’une compensation aux producteurs - d’un montant égal à l’aide dont ils auraient bénéficié si la récolte avait été réalisée - pendant une période maximale de 5 années pour les superficies mises au repos ou arrachées, sous réserve du respect de certaines conditions. Trois Etats membres ont déclaré avoir appliqué les mesures spéciales en 1998, à savoir l’Allemagne, la Belgique et le Portugal, la répartition étant la suivante : Allemagne Belgique Portugal Mise au repos (ha) Arrachage (ha) 1 053 11 4 1 068 569 27 15 611 Total 1 623 37 19 1 679 4. CONCLUSIONS Mondialement la tendance reste à la poursuite de la réduction des surfaces de houblon. Au niveau des deux plus grands producteurs, à savoir l'Allemagne et les Etats-Unis. Les superficies en 1998 ont été réduites respectivement de + 1 700 ha et + 2 700 ha par rapport à 1997 et cette tendance se poursuit en 1999 par une réduction de + 1 200 ha en Allemagne et + 1 000 ha aux Etats-Unis. Cette réduction a permis de sauvegarder un certain équilibre entre production et demande de l’industrie utilisatrice compte tenu du fait que : • • • les producteurs continuent de cultiver des variétés de plus en plus riches en acide alpha ayant des rendements de plus en plus élevés, c. -à-d. , qu'il faut toujours moins de surfaces pour produire les mêmes quantités, l’action d’arrachage permet d’éliminer les variétés aromatiques moins demandées par l’industrie, le marché de la bière est stagnant aux Etats-Unis, en Europe de l'Ouest et au Japon. Les marchés en expansion tels que l'Amérique Latine et l'Asie subissent les conséquences de crises économiques et monétaires, 10 • • • les progrès technologiques au niveau des brasseries ont pour résultat des taux de houblonnage de plus en plus faibles (nombre de grammes d'alpha nécessaires par hectolitre de bière), au niveau des consommateurs, il y a une préférence renforcée pour des bières plus faibles en amertume, le comportement ambigu de l'industrie brassicole soumise à une concurrence de plus en plus rude qui s'exprime par l'obligation de baisser les coûts. Comme il y a des stocks très importants au niveau des brasseries – dont personne ne connaît les volumes – leur politique d'achat au niveau du marché libre est tout à fait imprévisible et pas forcément orientée vers leurs fournisseurs traditionnels. Conformément au règlement de base (CEE) n° 1696/71 (article 18), la Commission est tenue de présenter un rapport d’évaluation du secteur au Conseil avant le 1er septembre 2000. 11


title: 1999/842/EF: Kommissionens beslutning af 30. november 1999 om ændring af beslutning 96/301/EF og om bemyndigelse af medlemsstaterne til midlertidigt at træffe hasteforanstaltninger mod spredning af Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith, for så vidt angår Egypten (meddelt under nummer K(1999) 3980)

text: L 326/68 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 12. 1999 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 30. november 1999 om ændring af beslutning 96/301/EF og om bemyndigelse af medlemsstaterne til midlertidigt at træffe hasteforanstaltninger mod spredning af Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith, for så vidt angår Egypten (meddelt under nummer K(1999) 3980) (1999/842/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets direktiv 77/93/EØF af 21. december 1976 om foranstaltninger mod indslæbning i Fælles- skabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet (1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 1999/53/EF (2), særlig artikel 15, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Hvis en medlemsstat skønner, at der er overhængende fare for indslæbning på dens område af Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith, årsagen til kartoffelbrun- bakteriose, fra et tredjeland, kan den midlertidigt træffe alle nødvendige til at supplerende beskytte sig mod denne fare. foranstaltninger På grund af stadige påvisninger af Pseudomonas solana- cearum (Smith) Smith i kartofler med oprindelse i Egypten vedtog en række medlemsstater, nemlig Fran- krig, Finland, Spanien og Danmark, i 1996 foranstalt- ninger til at indføre forbud mod import af kartofler med oprindelse i Egypten for at sikre en mere effektiv beskyt- telse mod indslæbning fra Egypten af Pseudomonas sola- nacearum (Smith) Smith i disse medlemsstater. ved 96/ Kommissionen beslutning bemyndigede 301/EF (3) medlemsstaterne til midlertidigt at træffe supplerende foranstaltninger mod spredning af Pseudo- monas solanacearum (Smith) Smith for så vidt angår Egypten; på grund af et betydeligt antal påvisninger af Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith i importerede kartofler med oprindelse i Egypten i importsæsonen 1996/97 blev beslutning 96/301/EF ændret og yderli- gere ved Kommissionens beslutning 98/ 105/EF (4), og det blev forbudt at importere kartofler med oprindelse i Egypten til EF, medmindre de hastefor- anstaltninger mod spredning af Pseudomonas solana- cearum (Smith) Smith, der er fastsat i bilaget til sidst- nævnte beslutning, blev overholdt. skærpet (4) I importsæsonen 1997/98 vedtog Finland og Danmark fortsatte påvisninger af Pseudomonas på grundlag af solanacearum (Smith) Smith i kartofler med oprindelse i (1) EFT L 26 af 31. 1. 1977, s. 20. (2) EFT L 142 af 5. 6. 1999, s. 29. (3) EFT L 115 af 9. 5. 1996, s. 47. (4) EFT L 25 af 31. 1. 1998, s. 101. (5) (6) (7) (8) (9) Egypten henholdsvis den 2. april 1998 og den 9. maj 1998 at indføre et forbud mod import af kartofler med oprindelse i Egypten for at sikre en mere effektiv beskyt- telse mod indslæbning fra Egypten af Pseudomonas sola- nacearum (Smith) Smith i Finland og Danmark. Det har således vist sig, at de skærpede foranstaltninger i beslutning 98/105/EF enten ikke er tilstrækkelige til at forhindre indslæbning af Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith eller ikke er blevet overholdt; det har bl. a. vist sig, at de såkaldte »områder, der opfylder betingel- serne«, hvor der ikke er konstateret udbrud af Pseudo- monas solanacearum (Smith) Smith, ikke yder tilstræk- kelig sikkerhed mod indslæbningsrisikoen, og de bør derfor ændres. Kommissionen bemyndigede derfor ved beslutning 98/ 503/EF (5) medlemsstaterne til at træffe midlertidige hasteforanstaltninger mod spredningen af Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith for så vidt angår Egypten med udgangspunkt i begrebet »skadegørerfrie områder«, hvor Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith vides ikke at forekomme som fastslået ved officielle undersø- gelser og overvågningsprocedurer i overensstemmelse med »FAO International Standard for Phytosanitary Measures Part 4: Pest Surveillance — Requirements for the Establishment of Pest Free Areas«. I importsæsonen 1998/99 er der atter blevet påvist en række tilfælde af Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith i importerede kartofler med oprindelse i Egypten. Som følge af ovennævnte tilfælde blev der den 3. april 1999 i overensstemmelse med beslutning 98/503/EF udstedt forbud mod import til EU's område af knolde af Solanum tuberosum L. med oprindelse i Egypten for resten af importsæsonen 1998/99, og der blev foretaget en vurdering af situationen. Egypten underrettede Kommissionen om, at der admini- strativt var taget skridt til at styrke den kontrol af høsten, håndteringen og emballeringen af kartofler, der foretages af den egyptiske centraladministration for plan- tekarantæne. Egypten bekræftede desuden, at foranstalt- ningerne er blevet skærpet over for eksportører, som ikke overholder de egyptiske retningslinjer for eksport af kartofler til EU. (5) EFT L 225 af 12. 8. 1998, s. 34. 18. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 326/69 (10) Egypten underrettede også Kommissionen om, at dets myndigheder vil anvende en streng kontrolordning for at sikre, at de godkendte »skadegørerfrie områder« vedva- rende holdes fri for ovennævnte patogen. 2000 indføres til Fællesskabets område, hvis de bestem- melser, der er for knolde, der dyrkes i disse områder, og som er fastsat i bilaget til denne beslutning, overholdes. fastsat (11) Det er således muligt for Kommissionen atter at opstille en liste over de »skadegørerfrie områder«, som er blevet godkendt i Egypten i overensstemmelse med den nævnte internationale FAO-norm. (12) Kommissionen sørger for, at Egypten stiller alle tekniske oplysninger, hvad angår undersøgelser og overvågning med henblik på godkendelse af sådanne »skadegørerfrie områder« i overensstemmelse med nævnte internationale FAO-norm, til rådighed, så Kommissionen kan foretage den fornødne evaluering af ovennævnte foranstaltning; de tekniske oplysninger skal være tilstrækkeligt detalje- rede til at bevise, at der er taget tilstrækkeligt hensyn til de særlige risikofaktorer i såvel delta- som ørkenre- gionen i forbindelse med godkendelsen af de »skadegø- rerfrie områder« i Egypten. (13) Virkningerne af hasteforanstaltningerne vil løbende blive evalueret i importsæsonen 1999/2000; det bør nærmere angives, hvilke følger det har, hvis det konstateres, at betingelserne i denne beslutning ikke er blevet overholdt. (14) De officielle undersøgelser til sporing af den latente smitte med Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith foretages i overensstemmelse med Fællesskabets testpro- gram, som for nylig blev fastsat i Rådets direktiv 98/57/ EF (1) om bekæmpelse af Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. (15) Det skal af punkt 5 i bilaget til beslutning 96/301/EF tydeligt fremgå, at angivelsen om, at yderligere eksport indstilles, vedrører det pågældende »godkendte skadegø- rerfrie område«. (16) De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed (i det følgende benævnt komitéen) — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 I beslutning 96/301/EF foretages følgende ændringer: 1) Artikel 1a affattes således: »Artikel 1a 1. Som undtagelse fra artikel 1 kan knolde af Solanum tuberosum L. med oprindelse i de »skadegørerfrie områder« i Egypten, der omhandler i stk. 2, i importsæsonen 1999/ (1) EFT L 235 af 21. 8. 1998, s. 1. Kommissionen fastsætter, om de »skadegørerfrie 2. områder« i Egypten for importsæsonen 1999/2000 er blevet godkendt i overensstemmelse med »FAO Internati- onal Standard for Phytosanitary Measures Part 4: Pest Surveillance — Requirements for the Establishment of Pest Free Areas«, særlig nr. 2. 3 heri, og opstiller en liste over godkendte »skadegørerfrie områder« med nøje identifika- tion af de marker, der er beliggende i ovennævnte »skade- gørerfrie områder«. Kommissionen sender denne liste til komitéen og til medlemsstaterne. « 2) I artikel 1b ændres »1998/99« til »1999/2000«. 3) I artikel 2 ændres »30. august 1999« til »30. august 2000«. 4) I artikel 3 ændres »artikel 1« til »artikel 1, 1a og 1b«. 5) I artikel 4 ændres »30. september 1999« til »30. september 2000«. 6) Punkt 1, litra c), første led, i bilaget til beslutningen affattes således: »— være avlet af kartofler, der enten har direkte oprin- delse i Fællesskabet, eller som engang blev avlet af i et godkendt sådanne kartofler, være produceret i artikel 1a i »skadegørerfrit område« som fastsat denne beslutning og umiddelbart inden lægningen være officielt undersøgt for latent smitte efter EF's testprogram som fastsat i Kommissionens direktiv 98/ 57/EF, og ved denne undersøgelse skal kartoflerne være erklæret solanacearum (Smith) Smith«. for Pseudomonas fri 7) I punkt 1, litra c), tredje led, i bilaget til beslutningen ændres »1998/99« til »1999/2000« og »1. december 1998« ændres til »1. december 1999«. 8) Punkt 1, litra c), femte led, i bilaget til beslutningen affattes således: områder, »— være officielt undersøgt for latent smitte på grundlag af prøver af hver sending; i eksportsæsonen skal der litra a) udtages mindst én prøve for hvert af de i omhandlede i sendingen, men der skal under alle omstændigheder udtages mindst laboratorieanalyse i overensstemmelse med EF's testprogram som fastsat i direktiv 98/57/EF, og ved denne undersøgelse skal kartoflerne være erklæret fri for Pseudomonas solana- cearum (Smith) Smith«. fem prøver til repræsenteret som er L 326/70 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 12. 1999 9) I punkt 1, litra c), sidste led, i bilaget til beslutningen ændres »1. december 1998« til »1. december 1999«. Pseudomonas bekræftet eller tilbagevist. « solanacearum (Smith) Smith er blevet 10) I punkt 5 i bilaget til beslutningen affattes andet punktum Artikel 2 således: »Listen over godkendte skadegørerfrie områder tilpasses af Kommissionen på baggrund af disse resultater og konstate- ringerne i henhold til punkt 2 og 3; i forbindelse med underretning om mistanke, jf. punkt 4, tilpasses listen over »godkendte skadegørerfrie områder« med en angivelse om, at yderligere eksport indstilles fra det pågældende skadegø- indtil mistanken om tilstedeværelse af rerfrie område, Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 30. november 1999. På Kommissionens vegne David BYRNE Medlem af Kommissionen


title: 2000/4/EF: Kommissionens beslutning af 30. november 1999 om godkendelse af de kontrolprogrammer for forebyggelse af zoonoser, som medlemsstaterne har indsendt for 2000, og om fastsættelse af EF-tilskuddet (meddelt under nummer K(1999) 3985) (kun de danske, engelske og finske udgaver er autentiske)

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU aid
animal disease
health control
poultry
veterinary inspection

text: 6. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 3/21 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 30. november 1999 om godkendelse af de kontrolprogrammer for forebyggelse af zoonoser, som medlemsstaterne har indsendt for 2000, og om fastsættelse af EF-tilskuddet (meddelt under nummer K(1999) 3985) (kun de danske, engelske og finske udgaver er autentiske) (2000/4/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (6) De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Veterinær- komité — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets beslutning 90/424/EØF af 26. juni 1990 om visse udgifter på veterinærområdet (1), senest ændret ved beslutning 94/370/EF (2), særlig artikel 24, stk. 6, artikel 29 og artikel 32, og VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: ud fra følgende betragtninger: Artikel 1 (1) (2) (3) (4) (5) I afsnit III, kapitel 2, i beslutning 90/424/EØF er det fastsat, at EF kan yde et finansielt tilskud til kontrol med henblik på forebyggelse af zoonoser. Medlemsstaterne har indsendt deres programmer for forebyggelse af zoonoser. Disse programmer står på listen over de programmer for udryddelse og overvågning af dyresygdomme, hvortil der kan ydes EF-tilskud i 2000, jf. Kommissionens beslut- ning 1999/702/EF (3). Programmerne er vigtige for, at EF's dyre- og folkesund- hedsmæssige mål kan nås, og derfor bør EF-tilskuddet fastsættes til 50 % af de udgifter, som de pågældende medlemsstater har afholdt foranstaltningerne, dog med et maksimumsbeløb for hvert program. til EF-tilskuddet ydes kun, hvis foranstaltningerne gennem- føres, og myndighederne indsender alle nødvendige oplysninger inden for de fastsatte tidsfrister. Det program for overvågning og bekæmpelse af salmo- 1. nella hos avlsfjerkræ, som Danmark har indsendt, godkendes januar-31. december 2000. for perioden 1. EF-tilskuddet fastsættes til 50 % af de udgifter i forbin- højst 2. delse med 400 000 EUR, som Danmark har haft: gennemførelse, programmets dog — enten til destruktion af avlsfjerkræ eller som følge af forskellen mellem avlsfjerkræets anslåede værdi og indtæg- terne fra salget af det varmebehandlede kød af dette fjerkræ — til destruktion af inkuberede rugeæg — enten til destruktion af ikke-inkuberede rugeæg eller som følge af forskellen mellem de ikke-inkuberede rugeægs anslåede værdi og indtægterne fra salget af de varmebe- handlede ægprodukter fremstillet af disse æg. Artikel 2 (1) EFT L 224 af 18. 9. 1990, s. 19. (2) EFT L 168 af 2. 7. 1994, s. 31. (3) EFT L 276 af 27. 10. 1999, s. 19. 1. Det program for overvågning og bekæmpelse af salmo- nella hos avlsfjerkræ, som Irland har indsendt, godkendes for perioden 1. januar-31. december 2000. L 3/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 1. 2000 programmets EF-tilskuddet fastsættes til 50 % af de udgifter i forbin- højst 2. delse med 50 000 EUR, som Irland har haft: — enten til destruktion af avlsfjerkræ eller som følge af forskellen mellem avlsfjerkræets anslåede værdi og indtæg- terne fra salget af det varmebehandlede kød af dette fjerkræ gennemførelse, dog — til destruktion af inkuberede rugeæg — enten til destruktion af ikke-inkuberede rugeæg eller som følge af forskellen mellem de ikke-inkuberede rugeægs anslåede værdi og indtægterne fra salget af de varmebe- handlede ægprodukter fremstillet af disse æg. Artikel 3 Det program for forebyggelse af kontaminering af 1. levnedsmidler med enterohæmoragisk Escherichia coli (EHEC), som Finland har indsendt, godkendes for perioden 1. januar- 31. december 2000. EF-tilskuddet fastsættes til 50 % af Finlands udgifter til 2. programmets gennemførelse, dog højst 125 000 EUR. Artikel 4 EF-tilskuddet til de programmer, der er nævnt i artikel 1-3, ydes, forudsat: a) at de berørte medlemsstater sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser til programmets gennemførelse januar 2000 i kraft senest den 1. b) at der til Kommissionen hver fjerde måned indsendes en rapport om programmets forløb og de afholdte udgifter senest fire uger efter hver rapporteringsperiodes udløb c) at der til Kommissionen senest den 1. juni 2001 indsendes en endelig rapport om den tekniske gennemførelse af programmet ledsaget af udgiftsbilag og forudsat, at EF's veterinærlovgivning er blevet overholdt. Artikel 5 Kommissionen kan i 1. samarbejde med de nationale myndigheder foretage kontrol på stedet for at sikre sig, at foranstaltningerne er blevet gennemført og udgifterne afholdt. Kommissionen underretter medlemsstaterne om resultatet af sådan kontrol. 2. Artikel 8 og 9 i Rådets forordning (EF) nr. 1258/1999 af 17. maj 1999 om finansiering af den fælles landbrugspolitik (1) finder tilsvarende anvendelse. EF-tilskuddet ydes kun, hvis programmerne rent faktisk er 3. blevet gennemført efter EF-bestemmelserne. Artikel 6 Denne beslutning er rettet til Kongeriget Danmark, Irland og Republikken Finland. Udfærdiget i Bruxelles, den 30. november 1999. På Kommissionens vegne David BYRNE Medlem af Kommissionen (1) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 103