title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2286/99 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie. Wijziging van de EU-chocoladerichtlijn.

eurovoc_concepts:
common commercial policy
confectionery product

formats: html pdf print

text: 24. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 303 E/43 gerechtvaardigd zijn(cid:148). Hetzelfde artikel bepaalt evenwel ook dat zulke maatregelen (cid:132). geen middel tot willekeurige discriminatie [mogen] vormen, noch een verkapte beperking van het vrije kapitaalverkeer. (cid:148). Uit uitspraken van het Hof van Justitie (bv. in de zaak 17/92) blijkt bovendien dat economische argumenten als zodanig geen uitzondering rechtvaardigen. Het feit alleen dat de openstelling van de grenzen voor het kapitaalverkeer een opwaartse druk op de prijzen teweegbrengt, is geen reden om een uitzondering te maken op het vrije verkeer daarvan. Als een grote vraag naar tweede woningen in een bepaald, maar in omvang beperkt gebied echter ongewenste sociale gevolgen heeft, zoals deze welke door het geachte parlementslid zijn beschreven, kunnen sommige beperkingen op de verwerving van tweede woningen toch gerechtvaardigd zijn op grond van de in het EG-Verdrag genoemde redenen. Zulke beperkingen kunnen worden vastgelegd in het ruimtelijke ordeningsbeleid voor steden en regio(cid:146)s, waarin de bouw van tweede woningen en het gebruik van bestaande gebouwen als tweede woning in bepaalde gebieden van beperkte omvang aan banden kan worden gelegd door de terreinen een andere bestemming te geven. Dat zulke maatregelen daadwerkelijk kunnen worden genomen, is bevestigd in een gemeen- schappelijke verklaring betreffende tweede woningen (Verklaring 5 bij het toetredingsverdrag van Oosten- rijk, Finland en Zweden), waarin staat dat (cid:132)niets in het (cid:148)acquis communautaire(cid:132) individuele lidstaten [belet] nationale, regionale of lokale maatregelen betreffende tweede woningen te nemen, mits deze maatregelen noodzakelijk zijn uit een oogpunt van ruimtelijke ordening en milieubescherming, en zonder rechtstreekse of onrechtstreekse discriminatie tussen de onderdanen van de lidstaten van toepassing zijn(cid:148). Deze verklaring bevestigt andermaal dat discriminatie ten aanzien van niet-ingezetenen, met name EU- onderdanen, dient te worden vermeden bij de toepassing van dergelijke planologische voorschriften. De recente uitspraak van het Hof waaraan het geachte parlementslid refereert (Konle tegen Oostenrijk, juni 1999), verklaart deze vereiste nader en herinnert er tevens aan dat het proportionaliteitsbeginsel dient te worden gerespecteerd: (cid:132)Acht een lidstaat het vereiste van een voorafgaande vergunning noodzakelijk wegens doelstellingen op het gebied van de ruimtelijke ordening, zoals de handhaving in het algemeen belang van een permanente bevolking en van de toeristische sector onafhankelijke economische activiteiten in bepaalde regio(cid:146)s, dan is de daaruit voortvloeiende beperking slechts aanvaardbaar, indien deze niet- toegepast en indien met andere minder ingrijpende procedures niet hetzelfde discriminerend wordt resultaat kan worden bereikt(cid:148) (Zaak C-302/97). Het antwoord van de Commissie op de vraag van het geachte parlementslid luidt derhalve dat een lidstaat een ruimtelijk ordeningsbeleid mag voeren dat voor bepaalde gebieden van beperkte omvang in een beperking van de verwerving van tweede woningen voorziet, indien er een manifest gevaar van sociale ontwrichting bestaat. Een dergelijke beperking moet duidelijk niet-discriminerend zijn, d. w. z. dat zij ook voor de ingezetenen of onderdanen van de lidstaat in kwestie moet gelden. De regeling waarmee de beperking wordt ingesteld, mag geen verkapte (onrechtstreekse) vorm van discriminatie inhouden. Voorts dient zij in verhouding te staan tot het met de beperking nagestreefde doel. Overeenkomstig de uitspraak van het Hof van Justitie in de zaak Konle tegen Oostenrijk zou geen gebruik mogen worden gemaakt van een regeling met voorafgaande vergunning, omdat er andere regelingen bestaan die de voorkeur verdienen, zoals bijvoorbeeld een aangifteprocedure. Voorts mag een beperking niet worden opgelegd, indien er andere, preferabele middelen bestaan om tegemoet te komen aan de huisvestingsbehoeften van de plaatselijke bevolking die slechts een beperkte financiºle armslag heeft, bijvoorbeeld via huursubsidies of stedelijke huisvestingsprojecten. (2000/C 303 E/039) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2286/99 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie (24 november 1999) Betreft: Wijziging van de EU-chocoladerichtlijn De Raad heeft eind oktober een wijziging goedgekeurd van de EU-chocoladerichtlijn waardoor de cacao- norm voor chocolade wordt verlaagd. Zodra de aangepaste richtlijn in werking treedt, mogen chocolade- producenten gebruik maken van goedkopere, cacaovervangende grondstoffen. In acht van de vijftien EU- lidstaten is de benaming (cid:132)chocolade(cid:148) vooralsnog beperkt tot producten met 25 % cacaobestanddelen, 14 % melk en zonder plantaardige vetten. Deze wijziging van de chocoladerichtlijn zal de cacaoproducerende landen en de cacaoboeren ernstige sociaal-economische schade berokkenen. Bovendien is de gewijzigde richtlijn duidelijk in tegenspraak met de Internationale Cacao-overeenkomst van 1995. Daarin verbonden alle cacao-importerende landen, met inbegrip van de vijftien EU-lidstaten, zich ertoe de cacaoconsumptie te stimuleren. C 303 E/44 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 24. 10. 2000 Kan de Commissie de volgende vragen beantwoorden: wie (Commissie, EU-lidstaat, chocoladeprodu- 1. centen,. ) heeft de eerste stap gezet om te komen tot een verlaging van de cacaonorm? Op basis van welke argumenten en/of documenten heeft de Commissie haar goedkeuring gehecht 2. aan een verlaging van de cacaonorm? 3. Welke EU-lidstaten waren voorstander van een verlaging van de cacaonorm? Welke argumenten en/ of documenten hebben deze lidstaten aangehaald om hun standpunt te staven? Heeft de Commissie een studie uitgevoerd met betrekking tot de sociaal-economische gevolgen voor 4. de cacao-producerende landen en hun landbouwers alvorens de cacaonorm te verlagen? Zo ja, wat zijn de resultaten van deze studie? Zo neen, waarom heeft de Commissie nagelaten zo(cid:146)n studie uit te voeren, gezien de vŁrstrekkende sociaal-economische voor de cacao-producerende landen en hun landbouwers? Is de gewijzigde chocoladerichtlijn met de lagere cacaonorm te rijmen met de Internationale Cacao- 5. overeenkomst van 1995, die de cacaoconsumptie wil stimuleren? Zo ja, welke argumenten schuift de Commissie naar voren om deze stellingname te staven? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (20 januari 2000) Op 28 oktober 1999 heeft de Raad een gemeenschappelijk standpunt betreffende cacao- en chocolade- producten vastgesteld. Doel is het vereenvoudigen en vervangen van Richtlijn 73/241/EEG van de Raad van 24 juli 1973 betreffende de onderlinge aanpassing van de wettelijke voorschriften van de lidstaten inzake voor menselijke voeding bestemde cacao (cid:129) en chocoladeproducten (1) teneinde in te gaan op de toezeggingen van de Europese Raad van Edinburgh van 1992 om bepaalde wettelijke voorschriften op het gebied van levensmiddelen te verlichten. Het gemeenschappelijk standpunt is met een gekwalificeerde meerderheid vastgesteld. Belgiº en Nederland hebben tegengestemd en Luxemburg heeft zich onthouden. Een belangrijk element van het gemeenschappelijk standpunt is het regelen van het gebruik van andere plantaardige vetten dan cacaoboter bij de productie van chocolade; het gebruik van deze vetten was tot op heden namelijk slechts in zeven lidstaten toegestaan. De Raad was van oordeel dat een volledige harmonisering terzake de beste manier was om het vrije verkeer van alle chocoladeproducten en daarmee de totstandbrenging van de interne markt in deze sector te bewerkstelligen. Met het oog daarop heeft de Raad voorzien in een bepaling die de toevoeging van deze vetten aan chocoladeproducten in de gehele Gemeenschap toestaat. Terzelfder tijd schrijft het gemeenschappelijk standpunt een sterke beperking van het gebruik van deze vetten voor door ze op grond van technische en wetenschappelijke criteria te omschrijven en een lijst van zes specifieke vetten, die in feite alle van tropische oorsprong zijn, vast te stellen. Voor de etikettering voorziet het gemeenschappelijk standpunt in zeer duidelijke regels om een correcte voorlichting van de consument te waarborgen. Er zij opgemerkt dat, in tegenstelling tot wat het geachte parlementslid denkt, de niet van cacaobonen afkomstige vetten als facultatief ingrediºnt aan chocolade worden toegevoegd, maar de in de richtlijn voor cacao of cacaoboter vastgestelde minimumhoeveelheden niet vervangen. Dit vloeit voort uit artikel 2, lid 1, van het gemeenschappelijk standpunt waarin wordt gepreciseerd dat de toevoeging van plantaardige vetten slechts op bepaalde voorwaarden is toegestaan en zonder het minimumgehalte aan cacaoboter of droge cacaobestanddelen te verminderen. Indien een dergelijke toevoeging aan bepaalde voorwaarden voldoet, verliest het aldus vervaardigde product de hoedanigheid van (cid:132)chocolade(cid:148) niet, natuurlijk op voorwaarde dat alle parameters die van toepassing zijn op chocolade (en met name het gehalte aan van cacaobonen afkomstige stoffen) in acht worden genomen. Het voorstel voor een richtlijn (2) is niet in strijd met de Internationale Cacao-overeenkomst. Enerzijds is er een voortdurende stijging van de cacaoconsumptie in de Gemeenschap. Anderzijds voorziet het voorstel in etiketteringsregels om te voorkomen dat de consument verkeerd wordt ingelicht. Verder zij erop gewezen dat zeven lidstaten die de Overeenkomst hebben ondertekend en die momenteel het gebruik van plantaardige vetten toestaan, niet van oordeel waren dat het gebruik van deze vetten in strijd was met de clausules van de Overeenkomst. Wat het effect van de richtlijn op de economie van de cacaoproducerende landen betreft, heeft de Commissie een studie uitgevoerd waaruit blijkt dat de chocolademarkt er goed voor staat. Zij verwacht geen negatieve gevolgen voor de economie in de ontwikkelingslanden. Niettemin heeft de Commissie zich ertoe verbonden binnen vier jaar na de goedkeuring van de richtlijn een verslag te publiceren. 24. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 303 E/45 De Commissie is van oordeel dat het door de Raad vastgestelde gemeenschappelijk standpunt alle betrokken belangen veiligstelt, ook die van de ontwikkelingslanden. Wat het inhoudelijke aspect betreft, gaat dit gemeenschappelijk standpunt ruimschoots in op de wensen die het Parlement in eerste lezing heeft geuit. Het standpunt is voor een tweede lezing aan het Parlement gestuurd. (1) PB L 228 van 16. 8. 1973. (2) COM(95) 722 def. (2000/C 303 E/040) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2294/99 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Raad (13 december 1999) Betreft: Wijziging van de EU-chocoladerichtlijn De Raad heeft eind oktober een wijziging goedgekeurd van de EU-chocoladerichtlijn waardoor de cacao- norm voor chocolade wordt verlaagd. Zodra de aangepaste richtlijn in werking treedt, mogen chocolade- producenten gebruik maken van goedkopere, cacaovervangende grondstoffen. In acht van de vijftien EU- lidstaten is de benaming (cid:132)chocolade(cid:148) vooralsnog beperkt tot producten met 25 % cacaobestanddelen, 14 % melk en zonder plantaardige vetten. Deze wijziging van de chocoladerichtlijn zal de cacaoproducerende landen en de cacaoboeren ernstige sociaal-economische schade berokkenen. Bovendien is de gewijzigde richtlijn duidelijk in tegenspraak met de Internationale Cacao-overeenkomst van 1995. Daarin verbonden alle cacao-importerende landen, met inbegrip van de vijftien EU-lidstaten, zich ertoe de cacaoconsumptie te stimuleren. Kan de Raad de volgende vragen beantwoorden: 1. Wie (Commissie, EU-lidstaat, chocoladeproducenten, (cid:133)) heeft de eerste stap gezet om te komen tot een verlaging van de cacaonorm? 2. Op basis van welke argumenten en/of documenten heeft de Raad haar goedkeuring gehecht aan een verlaging van de cacaonorm? 3. Welke EU-lidstaten waren voorstander van een verlaging van de cacaonorm? Welke argumenten en/of documenten hebben deze lidstaten aangehaald om hun standpunt te staven? 4. Heeft de Raad een studie uitgevoerd m. b. t. de sociaal-economische gevolgen voor de cacao-produce- rende landen en hun landbouwers alvorens de cacaonorm te verlagen? Zo ja, wat zijn de resultaten van deze studie? Zo neen, waarom heeft de Raad nagelaten zo(cid:146)n studie uit te voeren, gezien de verstrekkende sociaal-economische gevolgen voor de cacao-producerende landen en hun landbouwers? 5. Is de gewijzigde chocoladerichtlijn met de lagere cacaonorm te rijmen met de Internationale Cacao- overeenkomst van 1995, die de cacaoconsumptie wil stimuleren? Zo ja, welke argumenten schuift de Raad naar voren om deze stellingname te staven? Antwoord (10/11 april 2000) Om te beginnen attendeert de Raad het geachte parlementslid erop dat in het gemeenschappelijk standpunt dat de Raad heeft vastgesteld met het oog op de aanneming van de richtlijn van het Europees Parlement en de Raad inzake cacao- en chocoladeproducten, het in de thans vigerende Richtlijn 73/241/EEG vastgestelde minimumgehalte aan cacaoboter of totale droge cacaobestanddelen gehandhaafd blijft. Het is dus niet de bedoeling om, zoals het geachte parlementslid meent, de cacaonorm te verlagen, maar wel om het mogelijk te maken dat andere plantaardige vetstoffen dan cacaoboter worden toegevoegd tot 5 % van het eindproduct (zie artikel 2, lid 1, van het gemeenschappelijk standpunt), aangezien sommige lidstaten het gebruik van plantaardige vetstoffen reeds toestaan. De Raad preciseert dat hij het nuttig achtte deze plantaardige vetstoffen te beperken tot 6 vetstoffen van tropische oorsprong, die volgens technische


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2159/99 υποβολή: Cristiana Muscardini (UEN) προς την Επιτροπή. Προστασία των προϊόντων προέλευσης και ποιότητας.

eurovoc_concepts:
cheese
customs and traditions
food safety

text: 1. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 219 E/105 Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (12 Ianoyari·oy 2000) H Epitroph· e·xei plh·rh gnv·sh tvn dyskoliv·n poy antimetvpi·zei o koinotiko·w kla·dow paragvgh·w sthn katapole·mhsh tvn apomimh·sevn kai thw peiratei·aw. Vsto·so, h Epitroph· den ei·nai se ue·sh na dv·sei mia sygkekrime·nh apa·nthsh stiw ervth·seiw thw ajioti·moy boyleytoy· ba·sei tvn plhroforiv·n poy e·xei ypoba·lei h teleytai·a. H empori·a proi¤o·ntvn parapoi·hshw/apomi·mhshw kai peiratikv·n proi¤o·ntvn, dhladh· proi¤o·ntvn poy para·gontai xvri·w thn e·gkrish toy kato·xoy tvn dikaivma·tvn pneymatikh·w idiokthsi·aw poy prostatey·ei ta proi¤o·nta, bla·ptei toyw nomotagei·w paragvgoy·w kai empo·royw kai paraplanei· toyw katanalvte·w. Prokeime·noy na mhn kykloforoy·n te·toia proi¤o·nta sthn koinotikh· agora·, h Koino·thta e·xei dhmioyrgh·sei e·na nomouetiko· plai·sio poy ejasfali·zei thn apotelesmatikh· prostasi·a tvn dikaivma·tvn pneymatikh·w idiokthsi·aw ento·w thw Koino·thtaw. Sygkekrime·na, o kanonismo·w toy Symboyli·oy (EK) ariu. 3295/94 thw 22aw Dekembri·oy 1994 peri· me·trvn apago·reyshw thw eley·uerhw kyklofori·aw thw ejagvgh·w, thw epanejagvgh·w kai thw ypagvgh·w ypo· kauestv·w anastolh·w tvn emporeyma·tvn parapoi·hshw/apomi·mhshw kai tvn anaparaxue·ntvn xvri·w a·deia (peiratikv·n) (1) e·xei vw sto·xo na empodi·sei thn kyklofori·a emporeyma·tvn parapoi·hshw/apomi·mhshw h· peiratikv·n me·sv tvn ejvterikv·n syno·rvn thw Koino·thtaw. O kanonismo·w ayto·w epitre·pei stiw eunike·w telvneiake·w arxe·w na ana- stei·loyn th xorh·ghsh a·deiaw kyklofori·aw proi¤o·ntvn gia ta opoi·a ypa·rxoyn ypo·noiew o·ti ei·nai emporey·mata parapoi·hshw/apomi·mhshw h· peiratika·, env· o ka·toxow toy dikaiv·matow arxi·zei tiw diadikasi·ew para·bashw env·pion tvn eunikv·n arxv·n. H Epitroph· eje·dvse, epi·shw, ton Oktv·brio 1998 to Pra·sino Bibli·o gia thn katapole·mhsh thw parapoi·hshw/ apomi·mhshw kai thw peiratei·aw sthn esvterikh· agora· (2). To en lo·gv Pra·sino Bibli·o apote·lese to shmei·o e·narjhw miaw diadikasi·aw eyrei·vn diaboyley·sevn me th symmetoxh· o·lvn tvn endiafero·menvn merv·n, me sto·xo thn peraite·rv katapole·mhsh thw parapoi·hshw/apomi·mhshw kai thw peiratei·aw sthn Koino·thta. Epiple·on, aji·zei na shmeivuei· o·ti h Ai·gyptow ofei·lei na efarmo·sei apo· thn 1h Ianoyari·oy 2000 to me·row thw symfvni·aw gia thn prostasi·a tvn dikaivma·tvn pneymatikh·w idiokthsi·aw poy anafe·retai sto empo·rio (TRIPs, Trade-related aspect of intellectual property right agreement). Te·low, sto plai·sio tvn diapragmatey·sevn metajy· thw Koino·thtaw kai tvn xvrv·n thw Mesogei·oy, stiw opoi·ew perilamba·netai kai h Ai·gyptow, ypa·rxoyn eidike·w diata·jeiw me skopo· na ejasfali·soyn thn eparkh· kai apotelesmatikh· prostasi·a tvn dikaivma·tvn pneymatikh·w idiokthsi·aw sy·mfvna me ta epikratoy·nta dieunh· pro·typa, symperilambanome·nvn apotelesmatikv·n me·svn gia thn ekte·lesh aytv·n tvn dikaivma·tvn. (1) EE L 341 thw 30. 12. 1994 o·pvw tropopoih·uhke apo· ton Kanonismo· toy Symboyli·oy (EK) ariu. 241/1999, EE L 27 thw 2. 2. 1999. (2) COM(98)569 teliko·. (2000/C 219 E/134) GRAPTH ERVTHSH E-2159/99 ypobolh·: Cristiana Muscardini (NI) prow thn Epitroph· (24 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Prostasi·a tvn proi¤o·ntvn proe·leyshw kai poio·thtaw lo kai syxno·tera oi env·seiw toy kla·doy kai oi synetairismoi· paragvgv·n diamarty·rontai gia prota·seiw, ypotiue·menew h· pragmatike·w, thw Epitroph·w poy tei·noyn na apagorey·soyn thn paragvgh· typikv·n proi¤o·ntvn o·pvw p. x. thw italikh·w motsare·law h· a·llvn ty·pvn tyrioy· poy para·gontai apo· aiv·new se kauorisme·new gevrgike·w kai kthnotrofike·w perioxe·w. To faino·meno, o·pvw fai·netai, afora· kai orisme·new gallike·w perioxe·w me katanohte·w antidra·seiw ek me·royw tvn endiaferome·nvn gevrgv·n. H Epitroph·. 1. Mporei· na epibebaiv·sei h· o·xi thn epi·shmh y·parjh tvn prota·sevn aytv·n; Ea·n nai, poioi ei·nai oi ty·poi tyrioy· poy ua ypoxrevuoy·n na ejafanisuoy·n; Ua mporoy·se na synta·jei e·nan 2. kata·logo ana· xv·ra; Antilamba·netai thn oikonomikh· kai koinvnikh· zhmi·a poy ua prokalei·to stiw perioxe·w paragvgh·w me thn 3. eja·leich meridi·vn thw agora·w poy antiprosvpey·oyn ton politismo· pollv·n genev·n kai ta anurvpologika· xarakthristika· poy xarakthri·zoyn olo·klhrew koila·dew kai perife·reiew; Gnvri·zei o·ti katafero·menh kata· tvn proi¤o·ntvn aytv·n poy xarakthri·zoyn se polle·w periptv·seiw thn 4. eiko·na olo·klhrvn perifereiv·n, ua prokaloy·se thn anv·felh katastrofh· mikrv·n epixeirh·sevn prow o·felow mo·no thw biomhxanikh·w kai tvn mega·lvn alysi·dvn katasthma·tvn; C 219 E/106 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 1. 8. 2000 Uevrei· o·ti paro·moiew ene·rgeiew symba·lloyn sto na paroysia·zetai stoyw plhuysmoy·w mi·a Eyrv·ph me 5. anurv·pino pro·svpo kai o·xi mi·a Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh texnokratikh·, cyxrh· kai xvri·w tro·po na akoy·sei ton koino· poli·th, katastre·foysa polle·w parado·seiw kai vw ek toy·toy apa·nurvph; Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (5 Ianoyari·oy 2000) H Eyrvpai¤kh· Epitroph· den e·labe gnv·sh tvn isxyrismv·n stoyw opoi·oyw anafe·retai to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy. H Eyrvpai¤kh· Epitroph· den diaty·pvse pote· pro·tash poy na apoble·pei sthn apago·reysh paradosiakv·n tyriv·n. H mo·nh pro·uesh· thw ei·nai h anauev·rhsh thw ygeionomikh·w nomouesi·aw sxetika· me to ga·la kai ta galaktokomika· proi¤o·nta kai sygkekrime·na h enhme·rvsh tvn mikrobiologikv·n krithri·vn poy isxy·oyn gi(cid:146) ayta·. thw episthmonike·w epitroph·w kthniatrikv·n me·trvn se sxe·sh me Oi gnv·mew thw 23hw Septembri·oy 1999, epe·trecan th sy·nuesh episthmonikv·n gnv·sevn s&pos; ayto· ton tome·a se dieune·w epi·pedo. H kauie·rvsh eidikv·n mikrobiologikv·n krithri·vn gia ta galaktokomika· proi¤o·nta ua apotele·sei antikei·meno ai·thshw prow thn armo·dia episthmonikh· epitroph· kai h gnv·mh poy ua ekdouei· ua mporei· na xrhsimey·sei vw ba·sh ergasi·aw gia thn ekpo·nhsh eksygxronisme·nhw ry·umishw. th dhmo·sia ygei·a, H Eyrvpai¤kh· Epitroph· topouetei· thn asfa·leia tvn trofi·mvn sto epi·kentro tvn anhsyxiv·n thw, xvri·w na paramelei· th gastronomikh· kai thn ureptikh· poio·thta tvn trofi·mvn. Ako·mh, o pro·edro·w thw eje·frase env·pion toy Koinoboyli·oy thn proteraio·thta poy apodi·dei s&pos; ayto· ton tome·a, kauo·son e·xei epi·gnvsh toy isxyroy· politistikoy· kai koinvnikoy· symbolismoy· toy. idiai·tera, th diafy·lajh thw paradosiakh·w paragvgh·w kai tvn typikv·n proi¤o·ntvn, pre·pei na (cid:211)son afora·, shmeivuei· o·ti h Eyrvpai¤kh· Epitroph· apo· to 1992 e·xei anala·bei politikh· gia thn poio·thta tvn gevrgikv·n proi¤o·ntvn kai tvn trofi·mvn. Sto plai·sio thw efarmogh·w toy kan. (EOK) 2081/92 toy Symboyli·oy thw 14. 07. 1992 gia thn prostasi·a tvn gevgrafikv·n endei·jevn kai tvn onomasiv·n proe·leyshw tvn gevrgikv·n proi¤o·ntvn kai tvn trofi·mvn (1), h Eyrvpai¤kh· Epitroph· symplh·rvse ton kata·logo tvn onomasiv·n proe·leyshw kai tvn endei·jevn poy kataxvrh·uh- kan, tvn opoi·vn o ariumo·w ane·rxetai ple·on se 526. To·so apo· a·poch endiaferome·nvn kratv·n melv·n o·so kai apo· a·poch eidv·n paragvgh·w, oi ne·ew kataxvrh·seiw sygkekrimenopoioy·n to gegono·w o·ti ayja·netai to endiafe·ron gia thn prostasi·a typikv·n proi¤o·ntvn sygkekrime·- nhw gevgrafikh·w proe·leyshw. (1) EE L 208 thw 24. 7. 1992. (2000/C 219 E/135) GRAPTH ERVTHSH E-2161/99 ypobolh·: Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) kai Gerhard Schmid (PSE) prow thn Epitroph· (24 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Apozhmi·vsh tvn ejo·dvn tajidi·oy tvn ekprosv·pvn tvn eyrvpai¤kv·n dh·mvn (cid:129) etai·rvn tan oi dh·moi stiw dia·forew eyrvpai¤ke·w xv·rew apofasi·zoyn na syna·coyn etairike·w sxe·seiw, gia na provuh·soyn metajy· a·llvn thn eyrvpai¤kh· ske·ch kai na ejoikeivuoy·n amoibai·vw me ta h·uh kai e·uima se dia·foroyw tomei·w, oi ekpro·svpoi· toyw pragmatopoioy·n systhmatika· episke·ceiw. Se peri·ptvsh symmetoxh·w dy·o dh·mvn, to shmerino· sy·sthma proble·pei ka·lych tvn ejo·dvn tajidi·oy tvn ekprosv·pvn toyw e·vw 0,03 eyrv· ana· xlm. , ypo· ton o·ro afeno·w o·ti toyla·xiston 10 ekpro·svpoi ka·ue dh·moy symmete·xoyn, kai afete·roy o·ti h apo·stash ane·rxetai se 250 xlm toyla·xiston. son afora· tiw episke·ceiw gia skopoy·w synergasi·aw metajy· perissote·rvn tvn dy·o dh·mvn epiba·lletai epi·shw e·naw ela·xistow ariumo·w 10 symmetexo·ntvn. Poia ei·nai h a·poch thw Epitroph·w vw prow thn aji·a tvn sxe·sevn synergasi·aw metajy· perissote·rvn tvn dy·o eyrvpai¤kv·n dh·mvn se sy·gkrish me th synergasi·a metajy· dy·o dh·mvn; Gia poio lo·go h Epitroph· emme·nei ston o·ro tvn 10 toyla·xiston symmetexo·ntvn, ako·ma kai o·tan synerga·zontai perisso·teroi apo· dy·o dh·moyw; Ua h·tan a·rage h Epitroph· diateueime·nh h· pro·uymh na anauevrh·sei to sy·sthma tvn apozhmiv·sevn gia e·joda tajidi·oy tvn ekprosv·pvn tvn dh·mvn (cid:129) etai·rvn; Ea·n nai, me poion tro·po;


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2126/99 af Nelly Maes (Verts/ALE) og Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen. Finansiel støtte til den europæiske olieindustri.

eurovoc_concepts:
EU programme
European Union
aid to industry
competitiveness
energy policy
energy supply
environmental protection
greenhouse gas
oil industry

text: 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/145 (2000/C 170 E/176) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2088/99 af Maurizio Turco (TDI) til R(cid:229)det (8. november 1999) Om: Statsborgere i EU-medlemsstater med asylret i andre medlemsstater eller tredjelande Med Amsterdam-traktaten er asylpolitik blevet integreret i EF-traktaten, s(cid:230)rligt afsnit IV med overskriften »Visum, asyl, indvandring og andre politikker i forbindelse med den fri bev(cid:230)gelighed for personer«. Protokollen om asyl for statsborgere i Den Europ(cid:230)iske Unions medlemsstater, der er knyttet som bilag til EF-traktaten, fastsl(cid:229)r, at R(cid:229)det omg(cid:229)ende skal underrettes, hvis en medlemsstat beslutter at give asyl til en statsborger fra en anden medlemsstat, hvilket understreger R(cid:229)dets centrale rolle i udvekslingen af oplysninger vedrłrende asyl og indvandring mellem medlemsstaterne. Som fłlge af disse bestemmelser samt begr(cid:230)nsningerne i Geneve-konventionen af 28. juli 1951 og New i York-protokollen af 31. tredjelande, men ikke l(cid:230)ngere i EU-medlemsstater. januar 1967 om flygtningestatus kan EU-borgere generelt kun opn(cid:229) asyl Findes der tilf(cid:230)lde med statsborgere i EU-medlemsstater, der har opn(cid:229)et asyl i en anden medlemsstat eller i stater uden for EU fłr eller efter EU-traktatens og asylprotokollens ikrafttr(cid:230)delse? I bekr(cid:230)ftende fald med hvilken begrundelse? Finder R(cid:229)det ikke, at der er et presserende behov for en undersłgelse med det form(cid:229)l at f(cid:229) fastlagt og fjernet (cid:229)rsagerne til anmodninger om og opn(cid:229)else af asyl i tredjestater, s(cid:229)ledes at der kan sikres en rimelig balance i forholdet til begr(cid:230)nsningerne i EU-borgerens ret til adgang til asyl i andre EU-medlemsstater? Svar (17. december 1999) I de seks m(cid:229)neder, der er forlłbet siden Amsterdam-traktatens ikrafttr(cid:230)den, har R(cid:229)det ikke modtaget underretninger i henhold til asylprotokollen om, at en medlemsstats statsborger har słgt asyl i en anden medlemsstat. R(cid:229)det har ingen oplysninger om asylansłgninger indgivet af EU-statsborgere i tredjelande. (2000/C 170 E/177) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2126/99 af Nelly Maes (Verts/ALE) og Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen Om: Finansiel stłtte til den europ(cid:230)iske olieindustri (24. november 1999) Oliesektoren er i fuld bev(cid:230)gelse. Store virksomheder fusionerer. OPEC-aftaler fłrer ind i mellem til stigninger i olieprisen. I pressen berettes der regelm(cid:230)ssigt om nye oliefelter. Krisen fra 1973 er tilsyne- ladende definitivt overst(cid:229)et. I de forlłbne to (cid:229)rtier er Kommissionens energipolitik i stadig hłjere grad blevet koncentreret om tre hovedpunkter: a) tilstr(cid:230)kkelig energiforsyning, b) miljłvenlighed og c) styrkelse af konkurrencepositionen. C 170 E/146 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 6. 2000 Har Kommissionen efter oliekrisen i 1973 udarbejdet 1. europ(cid:230)iske oliesektor? finansielle stłtteforanstaltninger for den I ben(cid:230)gtende fald, har Kommissionen stłttet ovenn(cid:230)vnte sektor p(cid:229) anden m(cid:229)de? Hvilke initiativer er 2. der i dette tilf(cid:230)lde tale om? I bekr(cid:230)ftende fald, kan Kommissionen give en fuldst(cid:230)ndig oversigt over den finansielle stłtte, som 3. siden 1973 er blevet tildelt den europ(cid:230)iske oliesektor (opdeling efter programmer og virksomheder)? 4. Hvilke grunde anfłrer Kommissionen for denne finansielle stłtte til den europ(cid:230)iske oliesektor? Er Kommissionen af den opfattelse, at finansiel stłtte til oliesektoren er i overensstemmelse med 5. foranstaltningerne mod CO2-emissionen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio del Valle-Lersundi (20. december 1999) Programmer med finansiel stłtte til oliesektoren blev oprindelig sat i gang som reaktion p(cid:229) olieprischokket i 1973, da ulemperne ved F(cid:230)llesskabets afh(cid:230)ngighed af Mellemłsten, der stod for 90 % af F(cid:230)llesskabets olieforsyning, tr(cid:229)dte klart frem. Det oprindelige m(cid:229)l var at skabe et finansielt redskab til stłtte for en hurtig udvikling af nye innovative teknologier, som kunne sikre, at Nordsłen kunne blive łkonomisk udviklet som et olieomr(cid:229)de. Den finansielle stłtte, der blev udbetalt, skulle betales tilbage, hvis der senere skete en kommerciel udnyttelse, og ca. 30 % af stłtten blev betalt tilbage senere. Siden den finansielle stłtte startede i 1975, er der blevet tildelt omkring 750 mio. EUR til oliesektoren til n(cid:230)sten 1 000 forskellige projekter vedrłrende forskning, udvikling, demonstration og udbredelse af kendskabet til innovativ teknologi. Den seneste relevante offentliggłrelse »Thermie (cid:129) Hydrocarbons, sectoral report 1995-1997« (europ(cid:230)isk teknologi til energistyring (cid:129) kulbrinter, sektorrapport 1995- 1997), som omfatter alle detaljer b(cid:229)de i Thermie-programmet og de tidligere programmer, vil blive sendt direkte til de (cid:230)rede parlamentsmedlemmer og til Parlamentets Sekretariat. Her forklares baggrunden for en r(cid:230)kke programmer med finansiel stłtte, inden for hvils rammer denne hj(cid:230)lp er blevet givet, ligesom der ogs(cid:229) gives en omfattende beskrivelse af programmets sigte og m(cid:229)l og nogle eksempler p(cid:229) enkelte projekter. Disse projekter i oliesektoren d(cid:230)kker et bredt spektrum af aktiviteter, der alle sigter mod det samme brede overordnede m(cid:229)l; en sikker, ren og effektiv udnyttelse, produktion, transport og opbevaring af olie- produkter til en rimelig pris. Oprindeligt sigtede programmet fłrst og fremmest mod en neds(cid:230)ttelse af omkostningerne for at fremme den hjemlige produktion og for at sikre forsyningssikkerheden i F(cid:230)lles- skabet, men m(cid:229)lene er blevet bredere, is(cid:230)r efter 1990(cid:146)erne og det almindelige olieprisfald, s(cid:229)ledes at det nu omfatter en styrkelse af konkurrenceevnen, bedre miljłbeskyttelse og łget besk(cid:230)ftigelse. En v(cid:230)sentlig del af stłtten g(cid:229)r direkte til forsynings- og servicesektoren, som er relateret til oliebranchen, og som omfatter en lang r(cid:230)kke sm(cid:229) og mellemstore virksomheder, der i EU besk(cid:230)ftiger mellem 350 000 og 500 000 mennesker. Da Europa fortsat vil v(cid:230)re st(cid:230)rkt afh(cid:230)ngigt af kulbrintebr(cid:230)ndsel i sin energiforsyning inden for en overskuelig fremtid, mener Kommissionen ikke, at en s(cid:229)dan strategi er i modstrid med dens tiltag i forbindelse med CO2-problemer og klima(cid:230)ndringerne. I den seneste indkaldelse af interessetilkendegivelser i juni 1999 blev is(cid:230)r miljłbeskyttelsesaspekterne fremh(cid:230)vet, herunder f. eks. en specifik henvisning til mulighederne for genindvinding og reinjektion af CO2. Udviklingen af en st(cid:230)rk f(cid:230)llesskabsbaseret industri lover godt b(cid:229)de for F(cid:230)llesskabet og p(cid:229) l(cid:230)ngere sigt som teknologioverfłrsel og industrielt samarbejde, og man opmuntrer aktivt til internationale partnerskaber og anvendelse af bedste eksempler p(cid:229) miljłpraksis i EU i udvindingssektoren


title: Komisjoni otsus, 24. november 1999, mis käsitleb tunnuste määratlusi, põllumajandussaaduste ja -toodete loetelu, erandeid määratlustest ning piirkondi ja alasid seoses põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse vaatlustega (teatavaks tehtud numbri K(1999) 3875 all)

eurovoc_concepts:
agricultural holding
agricultural product
agricultural region
agricultural statistics
agricultural structure
economic survey

text: 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 32000D0115 12. 2. 2000 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA KOMISJONI OTSUS, 24. november 1999, 241 L 38/1 mis käsitleb tunnuste määratlusi, põllumajandussaaduste ja -toodete loetelu, erandeid määratlustest ning piirkondi ja alasid seoses põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse vaatlustega (teatavaks tehtud numbri K(1999) 3875 all) (2000/115/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 29. veebruari 1988. aasta määrust (EMÜ) nr 571/88 põllumajandusettevõtete struktuuri käsitle- vate viimati muudetud komisjoni otsusega 98/377/EÜ, (2) eriti selle artikli 8 lõiget 1, korraldamise ühenduse kohta, (1) vaatluste ning arvestades järgmist: (1) (2) Kooskõlas määruse (EMÜ) nr 571/88 artikli 8 lõikega 1 sätestatakse muudatused vaatluse loetelus, samuti nende määratlustes ning piirkondade ja vaatlus- alade ning teiste territoriaalsete üksuste piiritlemises st käesoleva määruse komisjoni otsusega pärast alalise põllumajandusstatistika komitee arvamuse saamist. artiklis 15 sätestatud korras, tunnuste Määruses (EMÜ) nr 571/88 sätestatud põllumajanduset- tevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse vaatluste tule- mused saavad olla kooskõlas kogu ühenduses ainult juhul, kui tunnuste loetelus sisalduvaid mõisteid mõiste- takse ja kohaldatakse ühetaoliselt. otsuses 89/651/EMÜ, (3) viimati muudetud otsusega 97/418/EÜ, (4) sätestatakse määratlused, põllumajandus- saaduste ja –toodete loetelu, teatavates liikmesriikides kohaldatavate määratluste erandid ning piirkonnad ja alad, mida kohaldatakse 1988–1997. aasta struktuuri- vaatluste otsust 89/651/EMÜ kohandada ja täiendada. tulenevalt raames. Sellest tuleks (4) (5) Tunnuste loetellu on lisatud uusi muutujaid. Põllumajan- tulenevalt on vaja erinevad varasemate duse arengust muutujate määratlused uuesti läbi vaadata. Käesoleva otsuse I lisas on 1997. aasta ühenduse struktuurivaatlusi silmas pidades esitatud määratluste uus loetelu. Samuti tuleks uuesti läbi vaadata põllumajandusettevõ- ja tete määratluses osutatud põllumajandussaaduste -toodete loetelu ja teatavatele liikmesriikidele iseloomuli- kust olukorrast tulenev loetelu eranditest ühenduse määratlustes. Põllumajandussaaduste ja -toodete uuesti läbivaadatud loetelud ja heakskiidetud erandid määrat- luste loetelust, on toodud käesoleva otsuse II ja III lisas. (3) Vaatlustunnuste loetelu on 1999/2000. aasta põlluma- jandusettevõtete struktuuri põhivaatlust silmas pidades viimati muudetud otsusega 98/377/EÜ ning komisjoni (6) Statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri (NUTS) ja põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate vaatluste puhul kasutatavate piirkondade ja alade vahel peaks olema suurem vastavus. Need piirkonnad ja alad on kasulik käesoleva otsuse IV lisas määratleda. (1) EÜT L 56, 2. 3. 1988, lk 1. (2) EÜT L 168, 13. 6. 1998, lk 29. (3) EÜT L 391, 30. 12. 1989, lk 1. (4) EÜT L 177, 5. 7. 1997, lk 26. 242 (7) ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajandusstatistika komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 4 I lisas esitatud vaatluspiirkonna määratluses osutatud piirkon- dade ja alade loetelu ühenduse põllumajanduse struktuuri vaat- luste jaoks on esitatud IV lisas. Artikkel 1 Artikkel 5 Määruses (EMÜ) nr 571/88 sätestatud põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevates ühenduse vaatlustes pärast 1997. aastat kasutatavad ühenduse määratlused on esitatud I lisas koos vastavate selgituste ja näidetega. Otsus 89/651/EMÜ tunnistatakse kehtetuks. Artikkel 6 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Artikkel 2 I lisa põllumajandusettevõtete määratluses osutatud põlluma- jandussaaduste ja -toodete loetelu on esitatud II lisas. Brüssel, 24. november 1999 Artikkel 3 Teatavate liikmesriikide eriolukorda silmas pidades kiidetakse heaks III lisas esitatud erandid ühenduse määratlustest. Komisjoni nimel komisjoni liige Pedro SOLBES MIRA 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 243 I LISA MÄÄRATLUSED JA SELGITUSED, MIDA KOHALDATAKSE PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTETE STRUKTUURI KÄSITLEVATE ÜHENDUSE VAATLUSTE PUHUL KASUTATAVA TUNNUSTE LOETELU SUHTES Vt Komisjoni määrus (EÜ) nr 1444/2002, L 216, 12. 8. 2002, lk 1. 244 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd II LISA A. PÕLLUMAJANDUSSAADUSTE JA -TOODETE LOETELU (1) 01. 1 01. 11 Põllukultuuridest saadud tooted, köögivilja- ja aiandussaadused Teraviljasaadused ja muud põllukultuuridest saadud tooted 01. 11 1 Teravili 11 Kõva nisu 11. 1 Talinisu 11. 2 Suvinisu 12 Pehme nisu 13 14 15 12. 1 Talinisu 12. 2 Suvinisu Mais Koorimata riis Oder 15. 1 Talioder 15. 2 Suvioder 16 Rukis ja kaer 16. 1 Rukis 16. 11 Talirukis 16. 12 Suvirukis 16. 2 Kaer 17 Muu teravili 17. 1 Terasorgo 17. 2 Tatar 17. 3 Hirss 17. 4 Kanaari paelrohi 17. 5 Speltanisu 17. 6 Meslin 17. 7 Tritikale 17. 8 Muu 01. 11 2 Muud põllukultuuridest saadud tooted 21 Kartul 21. 1 Varajane kartul 21. 2 Muu kartul (1) Käesolev loetelu põhineb “Põllumajanduse ja metsanduse arvepidamise käsiraamatu (rev. 1) (1977)” inglisekeelse versiooni lisal 1-A “Põllumajandussektori tegevuse eripärade loetelu”. 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 245 22 Kaunviljad 22. 1 Inimtoiduks mõeldud herned ja söödahernes 22. 11 Herned, v. a söödahernes 22. 12 Söödahernes 22. 2 Kikerhernes 22. 3 Inimtoiduks mõeldud aeduba 22. 4 Läätsed 22. 5 Põlduba 22. 6 Põlduba 22. 7 Muud läätsed 22. 71 Hiirehernes 22. 72 Lupiin 22. 73 Mujal liigitamata läätsed, samuti kuivatatud köögiviljasegud ning teravilja ja kuivatatud köögiviljasegud 23 Tärklise- ja inuliinisisaldusega juured ja mugulad 23. 1 Maniokk 23. 2 Maguskartul 23. 3 Maapirn 23. 4 Saalep 23. 5 Muud juured ja mugulad 01. 11 3 Õlikultuurid 31 32 33 34 35 Soja Maapähklid Õliseemned, v. a troopilised 33. 1 33. 2 33. 3 33. 4 33. 5 Rapsi- või rüpsiseemned Päevalilleseemned Seesamiseemned Sinepiseemned Värvisaflooriseemned Puuvillaseemned Troopilised õliseemned ja õliviljad 35. 1 35. 2 35. 3 35. 4 Kopra Linaseemned Palmipähklid ja nende tuumad Riitsinuseseemned 246 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd 35. 5 Muud troopilised õliseemned ja õliviljad 35. 51 Mooniseemned 35. 52 Võiseemnikupähklid 35. 53 Muud 01. 11 4 Toortubakas 41 Tubakas, leherootsudega 42 Osaliselt või täielikult eemaldatud leherootsudega tubakas 01. 11 5 Suhkrukultuurid 51 Suhkrupeet 52 Suhkruroog 01. 11 6 Söödakultuurid 61 Töötlemata teraviljapõhk ja seemnekestad (1) 62 Muud 62. 1 Kaalikas 62. 2 Söödapeet 62. 3 Söödajuurvili 62. 4 Hein 62. 5 Lutsern 62. 6 Ristik 62. 7 Esparsett 62. 8 Söödakapsas 62. 9 Lupiin 62. 10 Hiirehernes ja muud söödad (sealhulgas rohelisena koristatud söödamais) 01. 11 7 Kiutaimed 71 Puuvill, kraasimata ja kammimata 72 Džuut ja muud niinekiud 73 Lina, harilik kanep ja muud kiutaimed 73. 1 Toorlina või leotatud lina 73. 2 Toorkanep või leotatud kanep 73. 3 Toorkookoskiud 73. 4 Toorabaka 73. 5 Muud toorkiutaimed 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 247 01. 11 8 Looduslik kautšuk, toores 81 Kummilateks, toores 82 Muu looduslik kautšuk 01. 11 9 Tehnilised kultuurid 91 Aromaatsed- ja ravimtaimed 91. 1 Lagritsajuur 91. 2 Ženšenni juured 91. 3 Muud aromaatsed- ja ravimtaimed 92 Suhkrupeedi ja söödataimede seemned 92. 1 Suhkrupeedi seemned 92. 2 Söödataimede (v. a peedi) seemned 92. 21 Lutserniseemned 92. 22 Ristikuseemned 92. 23 Aruheinaseemned 92. 24 Aasnurmika seemned 92. 25 Raiheinaseemned 92. 26 Timutiseemned 92. 27 Muud seemned 93 Mujal liigitamata tehnilised kultuurid 93. 1 Humalakäbid, värsked 93. 2 Muud tehnilised kultuurid 01. 12 Taimsed saadused, aiasaadused ja istutusmaterjalid 01. 12 1 Köögivili 11 Juurköögivili 11. 1 Sibul 11. 2 Šalott 11. 3 Küüslauk 11. 4 Porrulauk 11. 5 Muud sibulköögiviljad 11. 6 Porgand 11. 7 Naeris 11. 8 Söögipeet 248 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd 11. 9 Aed-piimjuur 11. 10 Juurseller 11. 11 Redis 11. 12 Muud samalaadsed juurviljad 12 Viliköögivili 12. 1 Tomat 12. 2 Kurk ja kornišon 12. 3 Kaunviljad 12. 31 Herned 12. 32 Aedoad 12. 33 Muud kaunviljad 12. 4 Melonid, (sealhulgas arbuusid) 13 Muu värske köögivili 13. 1 Kapsas, lillkapsas ja muud toiduks kasutatavad kapsad 13. 11 Lillkapsas ja spargelkapsas 13. 12 Rooskapsas 13. 13 Muud (nuikapsas, valge peakapsas, punane peakapsas, kähar peakapsas, jne) 13. 2 Salat ja sigur 13. 21 Salat 13. 211 Peasalat 13. 212 Muu salat 13. 22 Sigur 13. 221 Salatsigur 13. 222 Muu sigur 13. 3 Muud köögiviljad 13. 31 Artišokk 13. 32 Spargel 13. 33 Baklažaanid, kabatšokid ja kõrvitsad 13. 34 Seller, v. a juurseller 13. 35 Seened ja trühvlid 13. 351 Seened 13. 352 Trühvlid 13. 36 Perekondadesse Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad 13. 37 Spinat, uusmeremaa spinat ja aedspinat 13. 38 Muud (petersell, salatkress, rabarber, põldkännak, hispaania artišokk, kardon, jne) 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 249 01. 12 2 Kultuurtaimed, dekoratiivtaimed ja lilled 21 Kultuurtaimed, rohelised või õistaimed 21. 1 Kasvu- või õitsemisstaadiumis taimesibulad, varre- ja juuremugulad, mugulsibulad, juurmise lehekodarikuga lühivõsud ja risoomid 21. 2 Muud elustaimed (sh nende juured), pistikud ja pookoksad 21. 21 Juurdumata pistikud ja pookoksad 21. 22 Puud, põõsad ja põõsastikud 21. 23 Rododendronid ja asalead 21. 24 Roosid 21. 25 Muud 22 Lõikelilled 23 Lilleseemned või puuviljaseemned 24 Aiandusseeme ja seemikud 01. 13 Viinamarjad, puuviljad ja pähklid; vürtsid ja jookide valmistamiseks kasutatavad taimed 01. 13 1 Viinamarjad 11 Lauaviinamarjad 11. 1 Värsked viinamarjad 11. 2 Rosinad 12 Veiniviinamarjad 01. 13 2 Puuviljad ja pähklid 21 Muud troopilised puuviljad 21. 1 Kookospähklid 21. 2 Brasiilia pähklid 21. 3 Kašupähklid 21. 4 Banaanid 21. 5 Datlid 21. 6 Viigimarjad 21. 7 Ananassid 21. 8 Avokaado 21. 9 Guajaavid, mangod ja mangostanid 21. 10 Muud troopilised puuviljad 250 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd 22 Tsitrusviljad 22. 1 Apelsinid 22. 2 Mandariinid (sealhulgas tangeriinid ja satsumad), klementiinid, vilkingid 22. 3 Sidrunid ja laimid 22. 4 Greibid 22. 5 Muud tsitrusviljad 23 Muud parasvöötme puuviljad 23. 1 Papaiad 23. 2 Õunad 23. 3 Pirnid 23. 4 Küdooniad 23. 5 Aprikoosid 23. 6 Kirsid 23. 7 Virsikud, sealhulgas nektariinid 23. 8 Ploomid 23. 9 Laukaploomid 23. 10 Muud värsked marjad ja puuviljad 23. 101 Maasikad 23. 102 Vaarikad, murakad ja logani murakad 23. 103 Mustad, valged ja punased sõstrad ning tikrid 23. 104 Jõhvikad, mustikad ja teised marjad perekonnast Vaccinium 23. 105 Muud 23. 11 Jaanikaunad, sealhulgas jaanikaunaseemned 24 Pähklid ja oliivid 24. 1 Oliivid 24. 2 Mandlid 24. 3 Sarapuupähklid 24. 4 Kreeka pähklid 24. 5 Kastanid 24. 6 Pistaatsiapähklid 24. 7 Muud 01. 13 3 Toorkohv, tee ja kakao 31 Kohvioad, röstimata, kofeiiniga 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 251 32 Tee, roheline ja must 33 Mate 34 Kakaooad 01. 13 4 Vürtsid 41 Pipar, vanill, kaneel, nelk, muskaatpähkel 42 Aniisi, tähtaniisi, apteegitilli, koriandri, köömne (ristköömne), või kadaka seemned 43 Ingver, safran, aed-liivatee, loorberilehed 44 Muud 01. 13 5 Vein isetoodetud viinamarjadest (1) 51 Viinamarjavirre 52. 1 Kvaliteetvein 52. 2 Lauavein 52. 3 Muud 01. 13 6 Oliiviõli isetoodetud oliividest (1) 61 Töötlemata oliiviõli 62 Rafineerimata oliiviõli 01. 2 01. 21 Loomad, piim, sperma Veise- ja piimakarjakasvatus 01. 21 1 Veised 11 Täiskasvanud veised 11. 1 Tõupuhtad aretusloomad 11. 2 Muud 12 Vasikad 2 3 Lehmatoorpiim Veisesperma Lambad, kitsed ja hobuslased 01. 21 01. 21 01. 22 01. 22 1 Lambad, kitsed ja hobuslased 12 Lambad 252 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd 13 Kitsed 14 Hobused, eeslid, muulad ja hobueeslid 14. 1 Hobused 14. 11 Tõupuhtad aretusloomad 14. 12 Muud 14. 2 Eeslid, muulad ja hobueeslid 01. 22 2 Lamba või kitse toorpiim 21 Lambapiim 22 Kitsepiim 01. 22 3 Vill ja loomakarvad 31 Pesemata vill (pügatud vill) 32 Muud liiki vill ja hobusejõhvid (jõhvid, nende jäätmed, vill ja loomakarv 01. 23 Sead 01. 23 1 Sead 11 Tõupuhtad aretusloomad 12 Muu 12. 1 Muud kaaluga alla 50 kg 12. 2 Muud kaaluga vähemalt 50 kg 01. 24 Kodulinnud ja munad 01. 24 1 Kodulinnud 11 Kanad liigist Gallus domesticus, pardid, haned, kalkunid ja pärlkanad 12 Muu 01. 24 2 Munad 01. 25 01. 25 01. 25 1 2 Muud loomad Muud elusloomad Muud loomsed saadused 21 Naturaalne mesi 22 Konnad ja teod (v. a meriteod) (1) 23 Mujal liigitamata loomsed saadused (1) 24 Siidiussikookonid (1) 25 Muud loomade eritised (1) 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 253 01. 25 3 31 32 33 Nahk ja karusnahk (1) Kasvatatud või püütud loomade (naaritsad, koprad, ondatrad, rebased) nahk Küüliku ja lambanahk Muu teiste loomade nahk 01. 4 Taime- ja loomakasvatust teenindavad tegevusalad, v. a veterinaaria (1) Põllumajanduslik lepinguline töö, st töö, mida tavaliselt teostavad põllumajandusettevõtted. See hõlmab kündmist, niitmist, viljapeksu, tubaka kuivatamist, loomade eest hoolitsemist ning uute istanduste rajamist tööettevõtjate või omanike poolt. lambapügamist, Jahindus, karusnahatööndus ja ulukikasvatus ning neid teenindavad tegevusalad (1) 41 42 Taimset päritolu kaunistused (1) Erinevad taimsed toormaterjalid (Taimsed materjalid, mida kasutatakse eelkõige punumiseks) 01. 5 02. 01 02. 01 42. 1 Bambus 42. 2 Rotangpalm 42. 3 Muud (pilliroog, kõrkjad, pajuvitsad, raffia, kapok, taimne vill, luuasorgo, jne) (1) Vt B osa. B. VÄLJAJÄETUD TOODETE LOETELU Vaatlusala määratlemiseks jäetakse järgmised rubriigid välja põllumajandussaaduste ja -toodete standardloete- lust: 01. 11 61 Töötlemata teraviljapõhk ja seemnekestad (1) 01. 13 5 Vein isetoodetud viinamarjadest (2) 51 Viinamarjavirre 52. 1 Kvaliteetvein 52. 2 Lauavein 52. 3 Muud 01. 13 6 Oliiviõli isetoodetud oliividest (2) 61 Töötlemata oliiviõli 62 Rafineerimata oliiviõli 01. 25 2 Muud loomsed saadused 22 Konnad ja teod (v. a meriteod) 254 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd 23 24 25 3 31 32 33 Mujal liigitamata loomsed saadused Siidiussikookonid Muud loomade eritised Toornahad ja karusnahad Kasvatatud või püütud loomade (naaritsad, koprad, ondatrad, rebased, jne) nahk Küüliku ja lambanahk (3) Muu teiste loomade nahk Taime- ja loomakasvatust teenindavad tegevusalad, v. a veterinaaria Jahindus, karusnahatööndus ja ulukikasvatus ning neid teenindavad tegevusalad 01. 25 01. 4 01. 5 Kõik loodusest kogutud saadused (4) (1) Kuna põhitoode on hõlmatud. (2) Kuna tootmise esimene etapp on hõlmatud. (3) Kuna põhitoode on hõlmatud. (4) Kuna neid ei koguta/koristata üldjuhul põllumajandusettevõtte poolt, ega kasvatata põllumajandusmaal ning seda ei ole võimalik statistiliselt hinnata. 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 255 III LISA MÄÄRATLUSTE LOETELUS HEAKSKIIDETUD ERANDITE LOETELU Vt Komisjoni määrus (EÜ) nr 1444/2002, L 216, 12. 8. 2002, lk 1. 256 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd IV LISA Piirkondade ja alade loetelu põllumajandusettevõtete struktuurivaatluste jaoks NUTS koodid baseeruvad 1998. aasta NUTS liigitusel. Piirkond Vlaams Gewest en Brussels Hoofdstedelijk Gewest/Région Bruxelles-capitale NUTS koodid BE2 + BE1 Région Wallone BE3 BELGIQUE/BELGIË Ala Antwerpen Limburg (B) Oost-Vlaanderen Vlaams Brabant en Brussels Hoofdstedelijk Gevest/Région Bruxelles-capitale West-Vlaanderen Brabant Wallon Hainaut Liège Luxembourg (B) Namur NUTS koodid BE21 BE22 BE23 BE24 + BE1 BE25 BE231 BE32 BE33 BE34 BE35 Piirkond Danmark DANMARK NUTS koodid Ala DK Kobenhaven, Frederiksborg, Roskilde Vestsjaellands amt Storstroms amt Bornholms amt Fyns amt Sonderjyllands amt Ribe amt Vejle amt Ringkobing amt Ărhus amt Viborg amt Nordjyllandss NUTS koodid DK001+DK 002 +DK003+D- K004 DK005 DK006 DK007 DK008 DK 009 DK00A DK00B DK00C DK00D DK00E DK00F Piirkond NUTS koodid Ala NUTS koodid DEUTSCHLAND Baden Württemberg DE1 Bayern DE2 Stuttgart Karlsruhe Freiburg Tübingen Oberbayern Niederbayern Oberpfalz Oberfranken Mittelfranken Unterfranken Schwaben DE11 DE12 DE13 DE14 DE21 DE22 DE23 DE24 DE25 DE26 DE27 Hamburg, Bremen, Berlin DE3 + DE5 + DE6 Hamburg, Bremen, Berlin DE3 + DE5 + DE6 Brandenburg DE4 Brandenburg DE4 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 257 NUTS koodid Ala NUTS koodid Piirkond Hessen Mecklenburg-Vorpommern Niedersachsen DE7 DE8 DE9 Nordrhein-Westfalen DEA Rheinland-Pfalz Saarland Sachsen Sachsen-Anhalt Schleswig-Holstein Thüringen DEB DEC DED DEE DEF DEG Darmstadt Giessen Kassel Mecklenburg-Vorpommern Braunschweig Hannover Lüneburg Wesser-Ems Düsseldorf Köln Münster Detmold Arnsberg Koblenz Trier Rheinhessen-Pfalz Saarland Chemnitz Dresden Leipzig Dessau Halle Magdeburg Schleswig-Holstein Thüringen Piirkond NUTS koodid Anatoliki Makedonia, Thraki GR11 Kentriki Makedonia GR12 Dytiki Makedonia GR13 Thessalia Ipeiros GR14 GR21 ELLADA Ala Evros Xanthi Rodopi Drama Kavala Imathia Thessaaloniki Kilkis Pella Pieria Serres Chalkidiki Grevena Kastoria Kozani Florina Karditsa Larissa Magnisia Trikala Arta Thesprotia Ioannina Preveza DE71 DE72 DE73 DE8 DE91 DE92 DE93 DE94 DEA1 DEA2 DEA3 DEA4 DEA5 DEB1 DEB2 DEB3 DEC DED1 DED2 DED3 DEE1 DEE2 DEE3 DEF DEG NUTS koodid GR111 GR112 GR113 GR114 GR115 GR121 GR122 GR123 GR124 GR125 GR126 GR127 GR131 GR132 GR133 GR134 GR141 GR142 GR143 GR144 GR211 GR212 GR213 GR214 258 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd Piirkond Ionia Nissia NUTS koodid Ala NUTS koodid GR22 Zakynthos Kerkyra Kefallinia Lefkada Dytiki Ellada GR23 Aitoloakarnania GR221 GR222 GR223 GR224 GR231 GR232 GR233 GR241 GR242 GR243 GR244 GR245 GR251 GR252 GR253 GR254 GR255 GR3 GR411 GR412 GR413 GR421 GR422 GR431 GR432 GR433 GR434 Achaia Ileia Voiotia Evvoia Evrytania Fthiotida Fokida Argolida Arkadia Korinthia Lakonia Messinia Attiki Lesvos Samos Chios Dodekanisos Kyklades Irakleio Lasithi Rethymno Chania ESPAÑA NUTS koodid Ala NUTS koodid ES11 ES12 ES13 ES21 ES22 ES23 ES24 La Coruňa Lugo Ourense Pontevedra Asturias Cantabria Álava Guipúzcoa Vizcaya Navarra La Rioja Huesca Terual Zaragoza ES111 ES112 ES113 ES114 ES12 ES13 ES211 ES212 ES213 ES22 ES23 ES241 ES242 ES243 Sterea Ellada GR24 Peloponnissos GR25 GR3 GR41 GR42 GR43 Attiki Voreio Aigaio Notio Aigaio Kriti Piirkond Galicia Principado de Asturias Cantabria País Vasco Comunidad Foral de Navarra La Rioja Aragón 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 259 Piirkond Comunidad de Madrid Castilla y León NUTS koodid ES3 ES41 Castilla-La Mancha ES42 Extramadura Cataluña ES43 ES51 Comunidad Valenciana ES52 Islas Baleares Andalucía Región de Murcia Canarias Piirkond Ile de France ES53 ES61 ES62 ES7 FR1 Champagne-Ardenne FR12 Picardie FR22 Ala Madrid Ávila Burgos León Palencia Salamanca Segovia Soria Valladolid Zamora Albacete Ciudad Real Cuanca Guadalajara Toledo Badajoz Cáceres Barcelona Girona Lleida Tarragona Alicante Castellón de la Plana Valancia Islas Baleares Almería Cádiz (incluido Ceuta) Córdoba Granada Huelva Jaén Málaga (incluido) Melilla) Sevilla Murcia Las Palmas Santa Cruz de Tenerife NUTS koodid ES3 ES411 ES412 ES413 ES414 ES415 ES416 ES417 ES418 ES419 ES421 ES422 ES423 ES424 ES425 ES431 ES432 ES511 ES512 ES513 ES514 ES521 ES522 ES523 ES53 ES611 ES612+ES631 ES613 ES614 ES615 ES616 ES617+ES632 ES618 ES62 ES701 ES702 FRANCE NUTS koodid Ala NUTS koodid Paris Seine-et-Marine Yvelines Essone Hauts-de-Seine Seine-Saint-Denis Val-de-Marne Val-d‘Oise Ardennes Aube Marne Haute-Marne Aisne Oise Somme FR101 FR102 FR103 FR104 FR105 FR106 FR107 FR108 FR211 FR212 FR213 FR-214 FR221 FR222 FR223 260 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd NUTS koodid Ala NUTS koodid Piirkond Haute-Normandie Centre Basse-Normandie Bourgogne Nord-Pas-de-Calais Lorraine Alsace Franche-Comté FR23 FR24 FR25 FR26 FR3 FR41 FR42 FR43 Pays-de-la-Loire FR51 Bretagne FR52 Poitou-Charentes FR53 Aquitaine FR61 Midiá-Pyrénées FR62 Eure Seine-Maritime Cher Eure-et-Loir Indre Indre-et-Loire Loir-et-Cher Loiret Calvados Manche Orne Côte-d‘Or Nièvre Saône-st-Loire Yonne Nord Pas-de-Calais Meurthe-et-Moselle Meuse Moselle Vosges Bas-Rhin Haut-Rhin Doubs Jura Haute-Saône Territoire de Belfort Loire-Atlantique Maine-et-Loire Mayenne Sarthe Vendée Côte-d‘Armor Finistère Ille-et-Villaine Morbihan Charente Charente-Maritime Deux-Sècres Vienne Dordogne Gironde Landes Lot-et-Garonne Pyrénées-Atlantiques Ariège Aveyron Haute-Garonne Gers Lot Hautes-Pyrénées Tarn Tarn-et-Garonne FR231 FR232 FR241 FR242 FR243 FR244 FR245 FR246 FR251 FR252 FR253 FR261 FR262 FR263 FR264 FR301 FR302 FR411 FR412 FR413 FR414 FR421 FR422 FR431 FR432 FR433 FR434 FR511 FR512 FR513 FR514 FR515 FR521 FR522 FR523 FR524 FR531 FR532 FR533 FR534 FR611 FR612 FR613 FR614 FR615 FR621 FR622 FR623 FR624 FR625 FR626 FR627 FR628 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 261 NUTS koodid Ala NUTS koodid FR631 FR632 FR633 FR711 FR712 FR713 FR714 FR715 FR716 FR717 FR718 FR721 FR722 FR723 FR724 FR811 FR812 FR813 FR814 FR815 FR821 FR822 FR823 FR824 FR825 FR826 FR831 FR832 Piirkond Limousin Rhône-Alpes FR63 FR71 Auvergne FR72 Languedoc-Roussillon FR81 Corrèze Creuse Haute-Vienne Ain Ardèche Drôme Isère Loire Rhône Savoie Haute-Savoie Allier Cantal Haute-Loire Puy-de-Dôme Aude Gard Hérault Lozére Provence-Alpes-Côte d‘Azur FR82 Alpes-de-Haute-Provence Pyrénées-Orientales Corse FR83 Hautes-Alpes Alpes-Maritimes Bouches-du-Rhône Var Vaucluse Corse-du-Sud Haute-Corse IRELAND Piirkond NUTS koodid Ala NUTS koodid Border, midland and western IE01 Cavan Donegal Leitrim Louth Monaghan Sligo Laoighis Longford Offaly Westmeath Galway County Borough and Galway Mayo Roscommon IE01101 IE01102 IE01103 IE01104 IE01105 IE01106 IE01201 IE01202 IE01203 IE01204 IE01205 IE01303 IE01304 262 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd Piirkond NUTS koodid Ala Southern and eastern IE02 Dublin Kildare Meath Wicklow Clare Limerick County Borough and Limerick Tipperary North Riding Carlow Kilkenny Tipperary South Riding Waterford County Borough and Waterford Wexford Cork County Borough and Cork Kerry ITALIA NUTS koodid Ala Piirkond Piemonte Valle d'Aosta Liguria Lombardia Bolzano-Bozen Trento Veneto IT11 IT12 IT13 IT2 IT311 IT312 IT32 Friuli-Venezia Giulia IT33 Torino Vercelli Novara Cuneo Asti Alessandria Aosta Imperia Savona Genova La Spezia Varese Como Sondrio Milano Bergamo Brescia Pavia Cremona Mantova Bolzano-Bozen Trento Verona Vicenza Belluno Treviso Venezia Padova Rovigo Pordenone Udine Gorizia Trieste NUTS koodid IE021 IE02201 IE02202 IE02203 IE02301 IE02302 + IE02303 IE02304 IE02401 IE02402 IE02403 IE02402 + IE02405 IE02406 IE02501 + IE02502 IE02503 NUTS koodid IT111 IT112 + IT113 IT114 + IT115 IT116 IT117 IT118 IT12 IT131 IT132 IT133 IT134 IT201 IT202 + IT203 IT204 IT205 + IT209 IT206 IT207 IT208 IT20A IT20B IT311 IT312 IT321 IT322 IT323 IT234 IT325 IT326 IT327 IT321 IT332 IT333 IT334 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 263 Piirkond NUTS koodid Ala NUTS koodid Emilia Romagna IT4 Piacenza Parma Reggio nell'Emilia Modena Bologna Ferara Ravenna Forlì Toscana IT51 Massa-Carrara Lucca Pistoia Florenţa Livorno Pisa Arrezo Siena Grosetto Perugia Terni Pesaro e Urbino Ancona Macerata Ascoli Piceno Viterbo Rieti Roma Latina Frosinone L'Aquila Teramo Pescara Chieti Isernia Campobasso Caserta Benevento Napoli Avellino Salerno Foggia Bari Taranto Brindisi Lecce Potenza Matera Cosenza Catanzaro Umbria Marche Lazio Abruzzi Molise Campania IT52 IT53 IT6 IT71 IT72 IT8 Puglia IT91 Basilicata Calabria IT92 IT93 IT401 IT402 IT403 IT404 IT405 IT406 0I407 IT408 + 409 IT511 IT512 IT513 IT514 + 515 IT516 IT517 IT518 IT519 IT51A IT521 IT522 IT531 IT532 IT533 IT534 IT601 IT602 IT603 IT604 IT605 IT711 IT712 IT713 IT714 IT721 IT722 IT891 IT802 IT803 IT804 IT805 IT911 IT912 IT913 IT914 IT915 IT921 IT922 IT931 IT932 + IT933 + IT934 Reggio di Calabria IT935 264 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd Piirkond Sicilia ITA NUTS koodid Ala NUTS koodid Trapani Palermo Messina Agrigento Caltanissetta Enna Catania Ragusa Siracusa Sassari Nuoro Oristano Cagliari ITA01 ITA02 ITA03 ITA04 ITA05 ITA06 ITA07 ITA08 ITA09 ITB01 ITB02 ITB03 ITB04 Sardinia ITB LUXEMBOURG Piirkond Luxembourg NUTS koodid Ala LU Luxembourg NUTS koodid LU Piirkond Noord-Nederland Oost-Nederland West-Nederland Zuid-Nederland Piirkond Ostősterreich Südsősterreich Westősterreich NEDERLAND NUTS koodid Ala NUTS koodid NL1 NL2 NL3 NL4 Groningen Friesland Drenthe Overijssel Gelderland Flevoland Utrecht Noord-Holland Zuid Holland Zeeland Noord-Brabant Limburg NL11 NL12 NL13 NL21 NL22 NL23 NL31 NL32 NL33 NL34 NL41 NL42 ÖSTERREICH NUTS koodid Ala NUTS koodid AT1 AT2 AT3 Burgenland Niederősterreich Wien Kärnten Steiermark Oberősterreich Salzburg Tirol Vorarlberg AT11 AT12 AT13 AT21 AT22 AT31 AT32 AT33 AT34 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 265 Piirkond Norte PT11 PORTUGAL NUTS koodid Ala NUTS koodid Minho-Lima Cávado Ave Grande Porto Támega Entre Douro e Vouga Douro Alto Trás-os-Montes Baixo Vouga Baixo Mondego Pinhal Litoral Pinhal Interior Norte Dão-Lafões Pinhal Interior Sul Serra da Estrela Beira Interior Norte Beira Interior Sul Cova da Beira Oeste Grande Lisboa Península de Setúbal Médio Tejo Lezíria do Tejo Alentejo Litoral Alto Alentejo Alentejo Central Baixo Alentejo Algarve Açores Madeira Centro PT12 Lisboa e Valo de Tejo PT13 Alentejo Algarve Açores Madeira PT14 PT15 PT2 PT3 Piirkond NUTS koodid Ala SUOMI/FINLAND Uusimaa - Etelä-Suomi FI16+FI17+FI12 Itä-Suomi Väli-Suomi Pohjois-Suomi FI13 FI14 FI15 Uusimaa + Itä-Uusimaa Varsinais-Suomi Satakunta Häme Pirkanmaa Päijät-Häme Kymenlaakso Etelä-Karjala Åland Etelä-Savo Pohjois-Savo Pohjois-Karjala Kainuu Keski-Suomi Etelä-Pohjanmaa Vaasan rannikkoseutu Keski-Pohjanmaa Pohjois-Pohjanmaa Lappi PT111 PT112 PT113 PT114 PT115 PT116 PT117 PT118 PT121 PT122 PT123 PT124 PT125 PT126 PT127 PT128 PT129 PT12A PT131 PT132 PT133 PT134 PT135 PT141 PT142 PT143 PT144 PT15 PT2 PT3 NUTS koodid FI161 + FI162 FI171 FI172 FI173 FI174 FI175 FI176 FI177 FI2 FI131 FI132 FI133 FI134 FI141 FI142 FI143 FI144 FI151 FI152 266 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd SVERIGE NUTS koodid Ala NUTS koodid Småland med őarna SE09 Piirkond Stockholm Őstra Mellansverige Sydsverige Västsverige Norra Mellansverige Mellersta Nooland Ővre Norrland Piirkond North-east North-west SE01 SE02 SE04 SE0A SE06 SE07 SE08 UKC UKD Yorkshire and the Humber UKE East Midlands West Midlands Eastern UKF UKG UKH London and South-east UKI + UKJ Stockholms län Uppsala län Sődermanlands län Őstergőtlands län Őrebro län Västmanlands län Jőnkőpings län Kronobergs län Kalmar län Gotlands län Blekinge län Skåne län Hallands län Västra Gőtalands län Värmlands län Dalarnas län Gävleborgs län Västernorrlands län Jämtlands län Västerbottens län Norrbottens län SE011 SE021 SE022 SE023 SE024 SE025 SE091 SE092 SE093 SE094 SE041 SE044 SE0A1 SE0A2 SE061 SE062 SE063 SE071 SE072 SE081 SE082 NUTS koodid UKC1 + UKC2 Tees-Valley and Durham and Northumberland and Tyne and Wear Cumbria Cheshire Greater Manchester and Lancashire and Merseyside UKD1 UKD2 UKD3 + UKD4 + UKD5 East Riding and North Lincolnshire North Yorkshire South Yorkshire and West Yorks- hire EKE1 UKE2 UKE3 + UKE4 Derbyshire and Nottinghamshire Leicestershire, Rutland and Northamptonshire Lincolshire UKF1 UKF2 UKF3 Herefordshire, Worcestershire and Warwickshire and West Midlands Shropshire and Staffordshire East Anglia Bedfordshire and Hertfordshire Essex Inner London and Outer London and Berkshire, Buckinghamshire and Oxfordshire Surrey, East and West Sussex Hampshire and Isle of Wight Kent UKG1 + UKG3 UKG2 UKH1 UKH2 UKH3 UKI1 + UKI2 + UKJ1 UKJ2 UKJ3 UKJ4 UNITED KINGDOM NUTS koodid Ala 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 267 Piirkond South-west Wales Scotland NUTS koodid Ala NUTS koodid UKK UKL UKM Gloucestershire, Wiltshire and North Somerset Dorset and Somerset Cornwall and Isle of Scilly Devon West Wales and the Valleys East Wales North-Eastern Scotland Eastern Scotland South-Western Scotland Highlands and Islands UKK1 UKK2 UKK3 UKK4 UKL1 UKL2 UKM1 UKM2 UKM3 UKM4 UKN Northern Ireland UKN Northern Ireland


title: QUESTION ÉCRITE E-2153/99 posée par Roberta Angelilli (UEN) à la Commission. Conditions de travail et respect de la concurrence dans la firme Piaggio.

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
competence of the Member States
cycle and motorcycle industry
directive (EU)
infringement procedure (EU)
job creation
national implementing measure
rate of work
restriction on competition
working conditions

text: 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/59 la Commission a re(cid:231)u, en temps voulu, les recommandations Ømanant de la rØunion des Par ailleurs, Coopecos espagnols du 20 septembre 1999 et entendent leur rØserver, en tout Øtat de cause, une suite appropriØe. (2000/C 225 E/058) QUESTION (cid:201)CRITE E-2143/99 posØe par Guido Viceconte (PPE-DE) (cid:224) la Commission (24 novembre 1999) Objet: DØg(cid:226)ts graves causØs aux ch(cid:226)taigniers (cid:224) vocation fruitiŁre dans diffØrentes zones de Calabre (Italie) La chute brutale des tempØratures nocturnes au dØbut du mois d(cid:146)octobre a causØ d(cid:146)importants dØg(cid:226)ts aux ch(cid:226)taigniers (cid:224) vocation fruitiŁre et a sØrieusement compromis l(cid:146)ensemble de la rØcolte dans diffØrentes zones de Calabre, plus particuliŁrement dans les communes de Cicala, Sorbo San Basile, Gimigliano, Carlopoli, Sersale, Petron(cid:224), Petilia, Mesorarca, San Pietro Apostolo, Serrastretta, Decollatura, Soveria Mannelli, Conflenti, Platania, Fossato Serralta, Pentone, Pedivigliano, Colosomini, Bianchi, Panettieri, Taverna et beaucoup d(cid:146)autres encore. La Commission pourrait-elle prendre des mesures afin de soutenir les zones touchØes par cette catastrophe, Øtant donnØ que la rØcolte, le traitement et la vente des ch(cid:226)taignes constituent la source de revenus principale d(cid:146)une partie importante de la population locale? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (6 janvier 2000) La rØglementation communautaire n(cid:146)autorise pas la Commission (cid:224) intervenir pour compenser les pertes de revenus dues (cid:224) des ØvØnements calamiteux. Le rŁglement (CEE) no 2085/93 du Conseil du 20 juillet 1993 modifiant le rŁglement (CEE) no 4256/88 portant dispositions d(cid:146)application du rŁglement (CEE) no 2052/88 en ce qui concerne le Fonds europØen d(cid:146)orientation et de garantie agricole (FEOGA), section orientation (1) (pour la pØriode 1994-1999) ainsi que le rŁglement (CE) no 1257/99 du Conseil du 17 mai 1999 concernant le soutien au dØveloppement rural par le FEOGA, et modifiant et abrogeant certains rŁglements (2) (pour la pØriode 2000-2006) prØvoient seulement la possibilitØ d(cid:146)intervention du FEOGA en faveur de la reconstitution du potentiel de production agricole endommagØ par des catastrophes naturelles et la mise en place des instruments de prØvention appropriØs. Les interventions seront choisies et proposØes par les autoritØs, nationales ou rØgionales selon le cas. S(cid:146)agissant de la calamitØ en question c(cid:146)est donc au gouvernement rØgional de la Calabria d(cid:146)examiner si les dØg(cid:226)ts sont d(cid:146)une nature telle qu(cid:146)il y ait une possibilitØ d(cid:146)un cofinancement du FEOGA conformØment (cid:224) la norme susmentionnØe. Au moment actuel, les (cid:201)tats membres sont en train de dØfinir les programmes (cid:224) mettre en (cid:156)uvre au cours de la pØriode 2000-2006 et selon les informations disponibles une intervention du FEOGA, pour le problŁme ØvoquØ n(cid:146)est pas prØvue. (1) (2) JO L 193 du 31. 7. 1993. JO L 160 du 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/059) QUESTION (cid:201)CRITE E-2153/99 posØe par Roberta Angelilli (NI) (cid:224) la Commission (24 novembre 1999) Objet: Conditions de travail et respect de la concurrence dans la firme Piaggio Ces derniers mois, le gouvernement italien a accordØ des aides spØciales pour la mise au rebut de motocycles, ce qui a permis aux producteurs du secteur d(cid:146)accro(cid:238)tre leur chiffre d(cid:146)affaires. Or, durant cette C 225 E/60 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 pØriode, la firme Piaggio, l(cid:146)une des plus importantes du secteur, a imposØ des roulements astreignants, contraignant les ouvriers (cid:224) travailler les jours fØriØs pendant la pØriode estivale, avec la mŒme rØmunØration et dans des conditions plus difficiles (la tempØrature atteint 40 degrØs dans les ateliers). Et, (cid:224) la fin, il a ØtØ massivement recouru (cid:224) la caisse de ch(cid:244)mage, ce qui a entra(cid:238)nØ une perte de salaire supplØmentaire pour les ouvriers. Eu Øgard (cid:224) ce qui prØcŁde, la Commission pourrait-elle dire: 1. 2. 3. si elle n(cid:146)estime pas que les mesures d(cid:146)incitation susmentionnØes se justifiaient exclusivement dans le cadre d(cid:146)une intervention en faveur de l(cid:146)emploi, qui n(cid:146)a pas eu lieu dans le cas de la firme Piaggio; si elle n(cid:146)estime pas que le non-respect des rØglementations europØennes sur les conditions de travail ne devrait pas donner lieu (cid:224) une procØdure de censure de la direction de Piaggio; si l(cid:146)augmentation du chiffre d(cid:146)affaires de Piaggio, obtenue gr(cid:226)ce aux aides en question, reprØsente (cid:129) au cas oø elle ne donnerait pas lieu (cid:224) la crØation de nouveaux emplois ou (cid:224) l(cid:146)amØlioration des conditions de travail des ouvriers (cid:129) un capital susceptible d(cid:146)Œtre investi par l(cid:146)entreprise, donc de se transformer en un gain de compØtitivitØ injuste et, par consØquent, en une forme de perturbation de la libertØ de concurrence; 4. si elle possŁde un jugement d(cid:146)ensemble sur cette affaire? RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (19 janvier 2000) Selon les informations fournies par l(cid:146)Honorable Parlementaire, le gouvernement italien aurait donnØ des aides spØciales aux propriØtaires de motocycles anciens pour leur destruction. Ces aides auraient ØtØ accordØes (cid:224) tous les propriØtaires de vØhicules anciens, indØpendamment de leur marque. Les propriØtaires de ces vØhicules auraient ensuite achetØ des vØhicules neufs, ce qui aurait provoquØ une hausse sensible du chiffre d(cid:146)affaires des fabricants, dont notamment la sociØtØ Piaggio. (cid:192) la lumiŁre de ces ØlØments, la Commission est d(cid:146)avis qu(cid:146)il s(cid:146)agit d(cid:146)une mesure gØnØrale d(cid:146)aide aux consommateurs, et non d(cid:146)une aide (cid:224) une entreprise qui pourrait contrevenir aux dispositions de l(cid:146)article 87 du traitØ CE. Toutes les entreprises commercialisant des vØhicules similaires en Italie ont en effet bØnØficiØ du «marchØ de renouvellement» crØØ par la mesure Øtatique. Par ailleurs, la mesure en cause n(cid:146)a pas pour objectif ni pour effet de rØduire les coßts de la sociØtØ Piaggio. La mesure en cause n(cid:146)appara(cid:238)t donc pas de nature (cid:224) contrevenir aux rŁgles communautaires relatives au contr(cid:244)le des aides d(cid:146)(cid:201)tat. La directive 93/104/CE (1) du Conseil concernant certains aspects de l(cid:146)amØnagement du temps de travail fixe des prescriptions minimales applicables aux temps de pause, aux pØriodes de repos journalier, de repos hebdomadaire ainsi qu(cid:146)(cid:224) la durØe maximale du travail. Le gouvernement italien n(cid:146)a pas informØ la Commission des mesures qu(cid:146)il prenait pour mettre en (cid:156)uvre cette directive. La Commission a portØ devant la Cour de justice ce dØfaut de notification des mesures nationales correspondantes (affaire pendante C-386/98). Sur la base des informations fournies, il est impossible de juger si les dispositions de la directive et toute autre disposition nationale appropriØe ont ØtØ respectØes ou non. La directive du Conseil 89/654/CEE, du 30 novembre 1989, concernant les prescriptions minimales de sØcuritØ et de santØ pour les lieux de travail (premiŁre directive particuliŁre au sens de l(cid:146)article 16 paragraphe 1 de la directive 89/391/CEE (2)) prØvoit dans ses annexes I et II (prescriptions minimales applicables aux lieux de travail utilisØs pour la premiŁre fois aprŁs le 31 dØcembre 1992 et, respectivement, aux lieux de travail dØj(cid:224) utilisØs avant le 1er janvier 1993) que la tempØrature des locaux de travail doit Œtre adØquate pour l(cid:146)organisme humain pendant le temps de travail, compte tenu des mØthodes de travail appliquØes et des contraintes physiques imposØes aux travailleurs (cfr. point 7. 1 de l(cid:146)annexe I et de l(cid:146)annexe II). L(cid:146)Italie a communiquØ (cid:224) la Commission les mesures nationales d(cid:146)exØcution de la directive 89/ 654/CEE qui transposent correctement la prescription minimale relative (cid:224) la tempØrature des locaux de travail. Il appartient aux (cid:201)tats membres d(cid:146)assurer un contr(cid:244)le et une surveillance adØquats des dispositions nationales qui transposent la directive. Par consØquent, toute question relative (cid:224) leur mise en application relŁve de la compØtence des autoritØs italiennes qui doivent organiser et effectuer les inspections et vØrifications nØcessaires (cid:224) une bonne application de ces mesures. (1) (2) JO L 307 du 13. 12. 1993. JO L 393 du 30. 12. 1989


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2142/99 von Rosa Miguélez Ramos (PSE) an die Kommission. Die galicische Sprache im Rahmen des Ariane-Programms.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
EU programme
Spain
cultural transmission
literature
regional language
translation

text: 18. 7. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 203 E/143 (2000/C 203 E/181) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2139/99 von Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) an die Kommission (18. November 1999) Betrifft: Mutma(cid:223)liche Unregelm(cid:228)(cid:223)igkeiten bei der Verwaltung der Betriebskosten in Sekundarschul- einrichtungen Am 14. Dezember 1993 hat die Europ(cid:228)ische Kommission ein vom spanischen Ministerium f(cid:252)r Besch(cid:228)fti- gung und soziale Sicherheit eingereichtes operationelles Programm genehmigt, das im Zeitraum 1994 bis 1999 in Galicien zur Anwendung kommen soll und Aktionen in den Bereichen allgemeine und berufliche Bildung, Ausbildung in Wissenschaft und Forschung, Arbeitnehmerfortbildung und Besch(cid:228)ftigungsbeihilfen betrifft. Der H(cid:246)chstbetrag f(cid:252)r das Programm wurde auf 238 707 302 Ecu festgesetzt, wobei 75 % durch die EG und 25 % durch die galicische Regierung (ESF Nr. 940129ESl) (cid:252)bernommen werden sollten. Die Lehrkr(cid:228)fte Galiciens sind besorgt (cid:252)ber die Tendenz der galicischen Regierung, die Mittel f(cid:252)r die Betriebskosten der staatlichen Bildungseinrichtungen konstant zu k(cid:252)rzen, w(cid:228)hrend die Mittel f(cid:252)r die private Bildung weiterhin erh(cid:246)ht werden; sie vertreten die Auffassung, da(cid:223) die europ(cid:228)ischen Gelder f(cid:252)r das operationelle Programm zwischen 1998 und 1999 im Prinzip in betr(cid:252)gerischer Weise verwendet wurden, insbesondere betreffend die Aktionen im Bereich allgemeine und berufliche Bildung, die den gr(cid:246)(cid:223)ten Teil dieser Mittel absorbiert haben. Der Betrug bestehe in der vollst(cid:228)ndigen oder teilweisen Mi(cid:223)achtung der Vorschrift, wonach die galicische Regierung 25 % der Kosten zu finanzieren hat, und zwar (cid:252)ber eine mehrfache und unverh(cid:228)ltnism(cid:228)(cid:223)ige Zuweisung der Gelder f(cid:252)r die (cid:252)blichen Betriebskosten der entspre- chenden Bildungseinrichtungen im Bereich allgemeine und berufliche Bildung; es seien diesen Einrich- tungen pro Sch(cid:252)ler viermal mehr Mittel f(cid:252)r die Betriebskosten (Heizung, Strom, Wasser usw. ) der vom Europ(cid:228)ischen Sozialfonds kofinanzierten Programme zugewiesen worden. Dadurch wurden die Verpflich- tungen gegen(cid:252)ber der Kommission nicht erf(cid:252)llt, und dar(cid:252)ber hinaus entging den anderen Bildungs- einrichtungen ein bedeutender Teil der Mittel, die f(cid:252)r einen reibungslosen Ablauf der erzieherischen Aufgaben notwendig sind. Hat die Kommission die Absicht, zu diesen Unregelm(cid:228)(cid:223)igkeiten Nachforschungen anzustellen und die Regierung von Galicien aufzufordern, ihre s(cid:228)mtlichen Verpflichtungen bez(cid:252)glich der Finanzierung der ESF- Programme im Bereich allgemeine und berufliche Bildung zu erf(cid:252)llen? Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (9. Dezember 1999) Die Kommission hat die Verwendung der Beihilfen des Europ(cid:228)ischen Sozialfonds in der autonomen Region Galicien zuletzt im Mai/Juni 1996 (cid:252)berpr(cid:252)ft, d. h. vor dem Zeitraum (1998-1999), den der Herr Abgeordnete genannt hat; dabei wurden keine entsprechenden Unregelm(cid:228)(cid:223)igkeiten festgestellt. Bei der Kommission ging diesbez(cid:252)glich keine Mitteilung der spanischen Beh(cid:246)rden auf der Grundlage der Verordnung (EG) Nr. 1681/94 der Kommission vom 11. Juli 1994 betreffend Unregelm(cid:228)(cid:223)igkeiten und die Wiedereinziehung zu Unrecht gezahlter Betr(cid:228)ge im Rahmen der Finanzierung der Strukturpolitiken sowie die Einrichtung eines einschl(cid:228)gigen Informationssystems (1) ein. Daher sollte der Herr Abgeordnete der Kommission die konkreten und genauen Angaben (cid:252)bermitteln, die sich (cid:252)ber die vermutlich irregul(cid:228)re Verwendung der Beihilfen des Europ(cid:228)ischen Sozialfonds in der genannten autonomen Region in seinem Besitz befinden. Nach Pr(cid:252)fung dieser Angaben k(cid:246)nnten neue Kontrollen durchgef(cid:252)hrt werden. (1) ABl. L 178 vom 12. 7. 1994. (2000/C 203 E/182) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2142/99 von Rosa MiguØlez Ramos (PSE) an die Kommission Betrifft: Die galicische Sprache im Rahmen des Ariane-Programms (24. November 1999) Die Europ(cid:228)ische Kommission hat im Rahmen des Ariane-Programms 291 Projekte ausgew(cid:228)hlt, die auf die F(cid:246)rderung des Lesens und die Verbreitung zeitgen(cid:246)ssischer literarischer Werke durch Bereitstellung von Mitteln f(cid:252)r deren (cid:220)bersetzung sowie f(cid:252)r den Buchhandel abzielen. C 203 E/144 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 7. 2000 Wieviele dieser Projekte sind Werken in galicischer Sprache gewidmet? Um welche Werke geht es dabei? Wie hoch sind die daf(cid:252)r vorgesehenen F(cid:246)rderungsbetr(cid:228)ge? Wieviele Werke in galicischer Sprache wurden im Rahmen des Ariane-Programms in den Jahren 1997 und 1998 gef(cid:246)rdert, und f(cid:252)r wieviele Werke wurden in diesen Jahren insgesamt Zusch(cid:252)sse vergeben? Welche Werke wurden in welcher H(cid:246)he gef(cid:246)rdert? Und auf welchen Gesamtbetrag belief sich das Ariane- Programm in diesen Jahren? Antwort von Frau Reding im Namen der Kommission (21. Dezember 1999) 1999 wurden im Rahmen des Ariane-Programms bei einem bereitgestellten Gesamtbudget von 4,1 Mio. Euro 12 Projekte zur (cid:220)bersetzung verschiedener literarischer Werke (Franz(cid:246)sisch und Englisch) in die galicische Sprache eingereicht. Davon haben 11 Projekte das verbindliche Vorauswahlverfahren nicht (cid:252)berstanden, da bestimmte im Amtsblatt genannte F(cid:246)rderkriterien (1) nicht eingehalten worden waren, und ein Projekt hat zwar das Vorauswahlverfahren der Kommission bestanden, konnte aber bei der endg(cid:252)ltigen Auswahl nicht ber(cid:252)cksichtigt werden. Angesichts der begrenzten finanziellen Mittel k(cid:246)nnen nur Projekte gef(cid:246)rdert werden, die nach Ansicht der unabh(cid:228)ngigen Expertengruppe aus mehreren Mitgliedstaaten und den L(cid:228)ndern der Europ(cid:228)ischen Freihandelsvereinigung (EFTA) und des Europ(cid:228)ischen Wirtschaftsraums (EWR), die die Kommission bei der Projektauswahl unterst(cid:252)tzt, die h(cid:246)chste literarische und kulturelle Qualit(cid:228)t aufweisen. 1998 wurde bei einem f(cid:252)r das Programm bereitgestellten Gesamtbudget von 3,3 Mio. Ecu kein Projekt zur (cid:220)bersetzung von Werken aus der oder in die galicische Sprache vorgelegt. 1997 (bereitgestelltes Gesamtbudget 2,3 Mio. Ecu) war ein Projekt f(cid:252)r die (cid:220)bersetzung eines franz(cid:246)sischen Werks ins Galicische eingereicht worden und wurde auch ausgew(cid:228)hlt. Es handelte sich dabei um einen F(cid:246)rderantrag f(cid:252)r die (cid:220)bersetzung des Buchs (cid:132)Les mots(cid:147) von J. P. Sartre in die galicische Sprache. Antragsteller war der Verlag Ediciones Laiovento, der den gesamten F(cid:246)rderbetrag in H(cid:246)he von 2 418 Ecu erhalten hat. (1) ABl. C 23 vom 28. 1. 1999. (2000/C 203 E/183) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2151/99 von Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE-DE) an die Kommission (24. November 1999) Betrifft: Finanzierung der Energieprogramme des F(cid:252)nften Forschungsrahmenprogramms Nach Informationen einiger finnischer Unternehmen soll sich die Kommission hinsichtlich der Finanzie- rung der Energieprogramme des F(cid:252)nften Forschungsrahmenprogramms auf einen anderen Standpunkt als das Europ(cid:228)ische Parlament und der Rat gestellt haben. Gem(cid:228)(cid:223) dem im Dezember 1998 vereinbarten gemeinsamen Standpunkt des Parlaments und des Rates sollen die Demonstrationsvorhaben einen zentralen Platz in der Forschungspolitik einnehmen. Ihnen wurden vorl(cid:228)ufig 75 Prozent der Mittelans(cid:228)tze zugewiesen. Derzeit sieht die Kommission jedoch eine gegen(cid:252)ber den anderen Forschungsprojekten unbedeutende Finanzierung der Demonstrationsvorhaben vor. Beabsichtigt die Kommission, sich hinsichtlich der Finanzierung von Energiedemonstrationsvorhaben des F(cid:252)nften Forschungsrahmenprogramms auf einen anderen Standpunkt zu stellen als das Europ(cid:228)ische Parlament und der Rat? Wie begr(cid:252)ndet die Kommission bejahendenfalls diesen Standpunkt? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (17. Dezember 1999) Die Kommission m(cid:246)chte zun(cid:228)chst die Auslegung der Bemerkungen des Rates und des Parlaments zum Haushalt 1999 f(cid:252)r das 5. Rahmenprogramm im Bereich der Forschung, technologischen Entwicklung und Demonstration (1) kl(cid:228)ren. Auf Initiative des Parlaments hat die Haushaltsbeh(cid:246)rde in ihren Erl(cid:228)uterungen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2132/99 af Olivier Dupuis (TDI) til Kommissionen. Situationen i Saudi-Arabien.

eurovoc_concepts:
GCC countries
Saudi Arabia
censorship
cooperation agreement
government violence
human rights

text: 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/97 Svar (31. januar 2000) R(cid:229)det er klar over F(cid:230)llesskabets store afh(cid:230)ngighed af kulbrintebr(cid:230)ndstoffer og mener, at der er behov for (cid:229)rv(cid:229)genhed p(cid:229) dette omr(cid:229)de b(cid:229)de p(cid:229) kortere og l(cid:230)ngere sigt. En v(cid:230)sentlig del af F(cid:230)llesskabets aktioner i denne forbindelse er indeholdt i programmer, der sigter p(cid:229) at bidrage til at opfylde energipolitikkens prioriterede m(cid:229)l: forsyningssikkerhed, konkurrenceevne og miljłbe- skyttelse. S(cid:229)danne programmer supplerer de nationale energipolitikker gennem f(cid:230)llesskabsforanstaltninger, der er foresl(cid:229)et af Kommissionen. Siden 1975 er der ydet finansiel stłtte til kulbrintesektoren, is(cid:230)r som led i Thermie-programmet, med henblik p(cid:229) at opn(cid:229) en sikker, ren og effektiv udnyttelse af kulbrinter. Med hensyn til detaljerne i s(cid:229)danne stłtteforanstaltninger opfordres de (cid:230)rede medlemmer til at rette deres spłrgsm(cid:229)l til Kommissionen, der er ansvarlig for gennemfłrelsen og forvaltningen af disse programmer. R(cid:229)det er fuldst(cid:230)ndig klar over, at reduktioner i drivhusgasemissioner kr(cid:230)ver relevante tiltag inden for energisektoren. Derfor noterede det sig i sine konklusioner om klima(cid:230)ndringer fra maj 1998 (1), at der er behov for fortsat tilsagn om energieffektivitet og energibesparelser og for en mindskelse af miljłvirknin- gerne af udnyttelse af energikilder med hłjt kulstofindhold. (1) Dok. 8357/98 Presse 136. (2000/C 219 E/125) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2132/99 af Olivier Dupuis (TDI) til Kommissionen (24. november 1999) Om: Situationen i Saudi-Arabien S(cid:229)vel oplysningerne fra internationale organisationer som de rapporter, FN(cid:146)s Menneskerettighedskommis- sion har vedtaget (E/CN. 4/1998/44, punkt 19 og 21; E/CN. 4/1998/43, punkt 13 og 405; E/CN. 4/1998/68, punkt 89 og 92), viser den ekstreme alvor af situationen med hensyn til menneskerettigheder og grundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder i Saudi-Arabien. FN(cid:146)s organisation p(cid:229)taler bl. a. anvendelsen af vilk(cid:229)rlig tilbageholdelse, tvungen eller ufrivillig forsvinden og de saudiarabiske myndigheders anvendelse af udenretslige henrettelser, henrettelser uden normal rettergang eller vilk(cid:229)rlige henrettelser (over 70 udenlandske statsborgere blev f. eks. ligeledes henrettet i 1997 i Saudi-Arabien, hvor dłdsstraffen praktiseres selv over for personer, som er mindre(cid:229)rige p(cid:229) tidspunktet for de p(cid:229)g(cid:230)ldende forhold). Generelt udłver myndighederne i Riyadh meget st(cid:230)rk under- trykkelse af politiske modstandere (totalt forbud mod politiske partier) og over for religiłse mindretal og underkaster pressen total kontrol. Der foretages stadig flere arrestationer for overtr(cid:230)delse af bestemmel- serne om meningstilkendegivelse. Straffe i form af amputationer er fortsat meget udbredt. tortur, Vil Kommissionen oplyse, hvilken holdning den indtager over for situationen i Saudi-Arabien? Vil Kommissionen oplyse, hvilke initiativer den har taget eller agter at foranledige de saudiarabiske myndigheder til i det mindste at iagttage en minimal overholdelse af menneskerettighederne og de grundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder? tage for at Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (8. december 1999) Det er helt korrekt, at menneskerettighedssituationen i Saudi-Arabien giver anledning til bekymring. Der eksisterer ingen specifik aftale mellem F(cid:230)llesskabet og Saudi-Arabien, der kan danne ramme om udveksling af synspunkter og v(cid:230)re udgangspunkt for en dialog. Der er imidlertid etableret en regul(cid:230)r politisk dialog mellem F(cid:230)llesskabet og Samarbejdsr(cid:229)det for Golfstaterne inden for rammerne af EU(cid:146)s samarbejdsaftale med disse lande, der omfatter De Forenede Arabiske Emirater, Saudi-Arabien, Bahrain, Qatar, Oman og Kuwait. C 219 E/98 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 P(cid:229) et młde mellem regionale direktłrer fra F(cid:230)llesskabet og Samarbejdsr(cid:229)det for Golfstaterne i Riyadh i midten af oktober 1999 blev hele spektret af politiske og sociale emner genstand for drłftelser, herunder ogs(cid:229) menneskerettighedsproblematikken. I dette forum drłftedes navnlig kvinders og błrns rettigheder, dłdsstraf samt menneskerettigheder generelt. (2000/C 219 E/126) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2133/99 af Vitaliano Gemelli (PPE-DE) til Kommissionen (24. november 1999) Om: Fastsatte tidsfrister vedrłrende procedurerne for tildeling af midler til de nye regionale og lokale besk(cid:230)ftigelsespagter Den 9. juni 1999 vedtog IK(cid:216)P (den italienske Interministerielle KomitØ for (cid:216)konomisk Planl(cid:230)gning) afgłrelse nr. 77/99 om »tildeling af midler til finansiering af nye regionale og lokale besk(cid:230)ftigelsespagter«, som fasts(cid:230)tter betingelser og procedurer for opn(cid:229)else af finansiering med henblik p(cid:229) gennemfłrelse af projekter vedrłrende produktionsfaciliteter. Denne afgłrelse blev offentliggjort en m(cid:229)ned senere i den italienske Statstidende af 5. august 1999 (Almindelig Serie nr. 182). Denne afgłrelse omfattede en forundersłgelsesperiode p(cid:229) fire (4) m(cid:229)neder, og derfor fastsattes fristen til den 10. oktober 1999, medens adressaterne kun fik kendskab hertil p(cid:229) tidspunktet for offentliggłrelsen, dvs. den 5. august 1999, en m(cid:229)ned senere: dette indeb(cid:230)rer, at der er en m(cid:229)ned mindre til f(cid:230)rdig- behandlingen af forundersłgelsesfasen. Procedurerne for tilslutning til den regionale og lokale besk(cid:230)ftigelsespagt er fłlgende: (cid:129) tilslutningsmetode for offentlige virksomheder, (cid:129) anmodning om CNEL(cid:146)s (Det Nationale R(cid:229)d for (cid:216)konomi og Besk(cid:230)ftigelse) koh(cid:230)rensvurdering, (cid:129) varetagelse af offentliggłrelse af foranstaltninger og programmer, (cid:129) vurdering af projekternes fordele, (cid:129) afvikling af forundersłgelsen, (cid:129) offentliggłrelse af resultaterne. Det er klart, at forsinkelsen med hensyn til afgłrelsens offentliggłrelse, der fasts(cid:230)tter den 10. oktober 1999 som frist for afslutning af forundersłgelsesperioden p(cid:229) fire m(cid:229)neder, har bevirket en uoverens- stemmelse, hvorved tidsfristen til forundersłgelsen er blevet afkortet med en m(cid:229)ned. Vil Kommissionen oplyse, om den for at sikre retten til at anvende denne foranstaltning agter at tage seriłse skridt over for den italienske regering med henblik p(cid:229) faktisk at genoprette den fastsatte (mini- mums)tidsfrist p(cid:229) 4 m(cid:229)neder til afviklingen af den fastsatte procedure? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (6. januar 2000) Tildelingen af midler til de nye regionale og lokale besk(cid:230)ftigelsespagter i Italien samt fristerne i forbindelse hermed er blevet fastsat ved en national procedure vedtaget af Den Interministerielle KomitØ for (cid:216)konomisk Planl(cid:230)gning. Kommissionen har derfor ingen befłjelse til at behandle det rejste spłrgsm(cid:229)l, som udelukkende henhłrer under de nationale myndigheder


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-2278/99 di Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) alla Commissione. Aiuti alla costruzione navale.

eurovoc_concepts:
EU aid
International Monetary Fund
State aid
World Trade Organisation
economic support
employment policy
international competition
restriction on competition
shipbuilding

text: C 225 E/84 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 i principi ai quali Ł Pur limitando l(cid:146)accesso di taluni operatori economici a tale settore di attivit(cid:224), improntata l(cid:146)organizzazione delle attivit(cid:224) connesse con i giochi d(cid:146)azzardo sono stati tuttavia ritenuti dalla Corte di giustizia compatibili con il principio della libert(cid:224) di prestazione dei servizi sancito dall(cid:146)articolo 49 (ex articolo 59) del trattato CE (si veda in proposito la sentenza del 21 settembre 1999 nella causa C-124/97), visti i gi(cid:224) ricordati motivi d(cid:146)interesse generale che ne costituiscono il fondamento e che consentono di riconoscere agli Stati membri un potere discrezionale in relazione alle misure restrittive necessarie, in base alla tutela che essi intendono garantire sul proprio territorio. La Commissione ritiene che, nei diversi Stati membri, motivi di interesse generale simili ispirino sistemi nazionali di organizzazione e di controllo che seguono gli stessi principi, e osserva che i fondamenti dei sistemi nazionali si dimostrano compatibili con il principio comunitario della libert(cid:224) di prestazione dei servizi. In tale contesto, e in assenza di sostanziali differenze tra le regolamentazioni dei vari Stati membri, la Commissione non ha intenzione di presentare progetti di legislazione derivata in materia di giochi d(cid:146)azzardo. (2000/C 225 E/084) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2278/99 di Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) alla Commissione (24 novembre 1999) Oggetto: Aiuti alla costruzione navale Il settore europeo della costruzione navale deve affrontare gravi difficolt(cid:224). Per l(cid:146)Unione europea, il fatto di garantire il futuro di un(cid:146)industria competitiva, che contribuisca allo sviluppo economico e sociale mantenendo un livello di occupazione in una serie di regioni, molte delle quali registrano alti indici di disoccupazione, deve rappresentare una priorit(cid:224). Nella relazione della Commissione al Consiglio intitolata «Situazione della costruzione navale nel mondo», la Commissione europea riconosce che i regimi di aiuti pubblici della Corea del Sud nel settore sta destabilizzando il mercato mondiale. Onde poter pianificare misure volte a riequilibrare tale situazione, la Commissione ha forse quantificato l(cid:146)importo di tali aiuti? Il regolamento (CE) n. 1540/98 (1) stabilisce nuove norme per gli aiuti di Stato al settore navale fino al dicembre del 2000. Intende la Commissione prorogare tali aiuti alla produzione in Europa, quale misura cautelare, mentre approfondisce le indagini sugli aiuti al settore nella Corea del Sud? (1) GU L 202 del 18. 7. 1998, pag. 1. Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (20 dicembre 1999) La Commissione condivide pienamente le preoccupazioni dell(cid:146)onorevole parlamentare per la difficile situazione del mercato, caratterizzata da prezzi molto bassi e da un grave eccesso di capacit(cid:224) produttiva causato dalla Corea. Riguardo alla presunta concessione di aiuti alla costruzione navale in Corea, al momento attuale non Ł possibile quantificare le eventuali forme di pubbliche sovvenzioni a favore dei cantieri navali coreani. Occorrono maggiori informazioni. La Commissione proseguir(cid:224) le proprie indagini e ne presenter(cid:224) i risultati al Consiglio. Per quanto riguarda il regime di aiuti comunitari, il regolamento (CE) n. 1540/98 del Consiglio, del 29 giugno 1998, relativo agli aiuti alla costruzione navale, prevede una serie di tipi diversi di aiuti alla costruzione navale fino al 2003. Gli unici che saranno soppressi alla fine del 2000 sono gli aiuti al funzionamento connessi a contratti. Al momento, non se ne prevede una proroga. A norma dell(cid:146)articolo 12 del suddetto regolamento, la Commissione Ł tenuta a sottoporre a costante esame la situazione del mercato e, all(cid:146)occorrenza, a proporre provvedimenti per porre rimedio alla situazione se constati che i cantieri comunitari siano danneggiati da pratiche concorrenziali sleali. Di recente, la Commissione ha presentato al Consiglio la prima relazione (1) al riguardo. 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/85 Nella sessione del 9 novembre 1999, il Consiglio Industria ha preso atto con preoccupazione di quanto indicato nella relazione e ha sollecitato una serie di azioni per porre rimedio alla situazione. Anzitutto, il Consiglio ha chiesto alla Commissione di proseguire nei suoi sforzi per garantire la parit(cid:224) di condizioni nel settore, avviando immediatamente consultazioni costruttive con la Corea per porre fine alla concorrenza sleale; inoltre, ha chiesto al settore, agli Stati membri e alla Commissione di raccogliere prove quanto piø numerose e minuziose possibile del presunto comportamento anticoncorrenziale, perchØ si possano prendere gli opportuni provvedimenti in sede di Organizzazione mondiale del commercio (OMC). Il Consiglio ha chiesto agli Stati membri anche di far pressioni sul Fondo monetario internazionale (FMI) e sulla Banca mondiale perchØ continuino a vigilare sul pieno rispetto delle condizioni e dei presupposti per le misure di salvataggio dell(cid:146)FMI ed ha invitato gli Stati membri e la Commissione a continuare ad adoperarsi presso le sedi internazionali adeguate, tra cui l(cid:146)Organizzazione per la cooperazione e lo sviluppo economico (OCSE), per garantire la parit(cid:224) di condizioni nel settore, in applicazione delle regole di concorrenza leale. Infine, il Consiglio ha approvato la determinazione della Commissione di continuare ad assolvere gli obblighi che le impone l(cid:146)articolo 12 del regolamento (CE) n. 1540/98 del Consiglio e d(cid:146)informarlo tempestivamente sugli sviluppi della situazione. (1) COM(1999) 474 def. (2000/C 225 E/085) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2281/99 di Ursula Stenzel (PPE-DE) alla Commissione (24 novembre 1999) Oggetto: Strategia di ampliamento e sicurezza nucleare La Commissione europea ha modificato la propria strategia negoziale consentendo a tutti i candidati di partecipare ai negoziati di adesione ed evitando cos(cid:236) una suddivisione in due gruppi. Pu(cid:242) la Commissione far sapere se l(cid:146)apertura di trattative con la Bulgaria Ł subordinata all(cid:146)esistenza di un calendario per la chiusura dei reattori 1 e 4 della centrale nucleare di Kozloduj? Qual Ł la sua strategia per la Slovacchia, la quale secondo il desiderio espresso dall(cid:146)Austria dovrebbe aderire alla UE soltanto dopo la chiusura della centrale atomica di Bohunice prima del 2006? Qual Ł il calendario previsto per l(cid:146)apertura dei negoziati con i paesi del secondo gruppo, alla luce di questi problemi? Risposta data dal sig. Verheugen in nome della Commissione (9 dicembre 1999) La Comunit(cid:224) rivolge un(cid:146)attenzione particolare alla sicurezza nucleare nei paesi dell(cid:146)Europa centrale ed orientale. Il Consiglio Europeo di Colonia ha sottolineato l(cid:146)importanza della sicurezza nucleare nel contesto dell(cid:146)allargamento ed ha invitato la Commissione ad esaminare il problema tramite le relazioni periodiche relative ai progressi dei paesi candidati in merito all(cid:146)adesione. La sicurezza nucleare sar(cid:224) oggetto di controllo continuo e di un(cid:146)azione di sostegno da parte della Commissione nel periodo precedente l(cid:146)adesione. Per quanto riguarda i reattori dei paesi candidati non potenziabili, conformemente alle norme di sicurezza internazionali, a costi ragionevoli (Ignalina in Lituania, Bohunice V1 in Slovacchia e le unit(cid:224) 1-4 di Kozloduy in Bulgaria), la Commissione, in linea con le posizioni adottate dal Consiglio e dal Parlamento, ha cercato di attuarne la piø rapida chiusura effettiva, attraverso l(cid:146)impegno dei paesi interessati a rispettare le scadenze di chiusura, compatibilmente con gli obblighi internazionali assunti. La Commissione ha altres(cid:236) dichiarato la propria volont(cid:224) di assistere tali paesi nel rispetto di tali calendari, sia dal punto di vista tecnico che finanziario. In seguito alle trattative con la Commissione, la Lituania e la Slovacchia hanno recentemente preso la decisione di chiudere i reattori piø vecchi, ed hanno rivisto conformemente le loro strategie energetiche. Nel caso della Slovacchia, i due reattori di Bohunice V1 verranno chiusi rispettivamente entro il 2006 e il 2008


title: WRITTEN QUESTION E-2126/99 by Nelly Maes (Verts/ALE) and Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission. Financial aid to the European oil industry.

text: 20. 6. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 170 E/145 (2000/C 170 E/176) WRITTEN QUESTION P-2088/99 by Maurizio Turco (TDI) to the Council (8 November 1999) Subject: Right of asylum for EU nationals in other Member States or in third countries Following the entry into force of the Amsterdam Treaty, asylum policy was incorporated into the EC Treaty under Title IV ((cid:145)Visas, asylum, immigration and other policies related to the free movement of persons(cid:146)). The Protocol on asylum for nationals of Member States of the European Union which has been attached to the EC Treaty states that the Council shall be immediately informed if a Member State should decide to grant asylum to a citizen of another EU Member State, thus confirming the central role played by the Council in the exchange of information on asylum and immigration matters between the Member States. As a result of the above developments, EU citizens may, as a general rule, be granted asylum by third countries, but not by EU Member States, which means that the Geneva Convention of 28 July 1951 and the New York Protocol of 31 January 1967 relating to the status of refugees no longer fully apply. Have there been cases in which citizens from one EU Member State have been granted asylum by another Member State or a non-Community country, either before or after the entry into force of the EU Treaty and the Protocol on asylum? If so, on what grounds? Would the Council not agree that a study should be conducted as a matter of urgency to identify and remove the causes behind applications for asylum being made to third countries, with a view to offsetting the restrictions placed on the right of European citizens to seek asylum in another Member State? Reply (17 December 1999) Over the six months since the entry into force of the Treaty of Amsterdam the Council has received no notification under the Protocol on asylum of any application for asylum having been made by a national of a Member State in another Member State. The Council does not dispose of information relating to applications for asylum made by nationals of the Member States in third countries. (2000/C 170 E/177) WRITTEN QUESTION E-2126/99 by Nelly Maes (Verts/ALE) and Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission Subject: Financial aid to the European oil industry (24 November 1999) There is considerable movement in the oil sector: large companies are merging, OPEC meetings can lead to a rise in the price of crude oil and there are regular press reports of new oil fields. The crisis atmosphere of 1973 seems definitely to be a thing of the past. In the last two decades the Commission(cid:146)s energy policy has been increasingly concentrated on three aspects: (a) adequate energy supplies; (b) environmental friendliness, and (c) consolidating a competitive position. C 170 E/146 Official Journal of the European Communities EN 20. 6. 2000 Following the 1973 oil crisis did the Commission draw up financial support measures for the 1. European oil industry? If not, has the Commission given the sector support in any other form? What initiatives were 2. involved? If the Commission did draw up support measures, what financial aid has been given to the European 3. oil industry since 1973 (broken down by programmes and companies)? 4. What are the Commission(cid:146)s reasons for such financial aid to the European oil industry? Does the Commission believe that financial aid to the oil industry is compatible with measures to 5. prevent CO2 emissions? Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (20 December 1999) Financial assistance programmes for the hydrocarbons sector were initially established in response to the (cid:145)oil price shock(cid:146) in 1973 when the disadvantages of the Community dependence on the Middle East for 90 % its oil supply became apparent. The initial aim was to provide a financial tool to assist in the rapid development of new innovative technologies which would ensure that the North Sea could be economic- ally developed as an oil province. The financial support provided was repayable in the event of subsequent commercial exploitation and approximately 30 % of the assistance was eventually repaid. Since commencement in 1975 some € 750 million of financial assistance, has been granted to the hydrocarbons sector on almost 1 000 individual projects for the research, development, demonstration, and dissemination of innovative technology. The most recent relevant publication (cid:145)Thermie (cid:129) Hydro- carbons, sectoral report 1995-1997(cid:146) contains full details of both the Thermie programme and its predecessors is forwarded directly to the Honourable Members as well as to Parliament(cid:146)s Secretariat. This explains the background to the series of financial assistance programmes under which this aid has been given and provides a comprehensive description of the aims and objectives of the programme and some examples of individual projects. These projects in the hydrocarbons sector represent a broad spread of activities, all of which aim to achieve the same broad global goal; the safe, clean, efficient and affordable exploration, production, transport and storage of hydrocarbons. Originally directed primarily towards cost reductions in order to the goals have promote indigenous production and hence security of supply for the Community, broadened, particularly since the 1990s and the general fall in oil prices, to include the promotion of greater competitivity, greater environmental protection and increased employment. A significant part of the assistance goes directly to the oil related supply and services sector which includes a large number of small and medium enterprises and employs in the Community between 350 000 and 500 000 people. As Europe will continue to rely heavily upon hydrocarbon fuels for energy supply in the foreseeable future the Commission does not believe that such a strategy is inconsistent with its approach to the problems of Carbon dioxide (CO2) and climate change. Indeed the most recent call for expressions of interest in June 1999 emphasised the environmental protection aspects in particular, including for example specific reference to CO2 recovery and re-injection possibilities. The development of a strong Community based industry augurs well for both the Community and further afield as technology transfer, industrial co- operation and international partnerships are actively encouraged and the use of Community best environmental practices in the upstream sector becomes more widespread