title: QUESTION ÉCRITE E-2244/99 posée par Christopher Huhne (ELDR) à la Commission. Agents des banques centrales des États membres.

eurovoc_concepts:
EU Member State
central bank
diploma
economics
financial occupation
level of education

formats: html pdf print

text: 20. 6. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 170 E/153 (PNB) et d(cid:146)autres agrØgats de Afin d(cid:146)assurer l(cid:146)exhaustivitØ des donnØes sur le produit national brut comptabilitØ nationale utilisØs (cid:224) des fins communautaires (en particulier, pour dØterminer la contribution des (cid:201)tats membres au budget communautaire), la Commission travaille intensivement depuis dix ans avec les services statistiques des (cid:201)tats membres, pour veiller (cid:224) ce que toutes les activitØs qui devraient Œtre incluses dans le PNB le sont effectivement, qu(cid:146)elles soient dØclarØes ou non aux pouvoirs publics et quel que soit le mode de dØclaration. Ces travaux sont dØcrits dans le rapport sur l(cid:146)application de la directive du Conseil relative (cid:224) l(cid:146)Øtablissement du produit national brut au prix du marchØ (1) adressØ par la Commission au Conseil et au Parlement la Commission a publiØ une Dans le contexte de la stratØgie europØenne en faveur de l(cid:146)emploi, communication sur le travail non dØclarØ (2) concernant les options politiques dans ce domaine. Dans cette communication, par «travail non dØclarØ» il faut entendre toute activitØ rØmunØrØe de nature lØgale, mais non dØclarØe aux pouvoirs publics, compte tenu des diffØrences existant entre les systŁmes de rØglementation des (cid:201)tats membres. (1) COM(96) 124 final. (2) COM(98) 219 final. (2000/C 170 E/187) QUESTION (cid:201)CRITE E-2244/99 posØe par Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) la Commission Objet: Agents des banques centrales des (cid:201)tats membres (1er dØcembre 1999) La Commission voudrait-elle indiquer le nombre d(cid:146)Øconomistes qualifiØs (titulaires d(cid:146)un dipl(cid:244)me d(cid:146)Øcono- mie de haut niveau dØlivrØ par un Øtablissement d(cid:146)enseignement supØrieur) employØs comme Øconomistes dans chaque banque centrale nationale et (cid:224) la BCE? RØponse donnØe par M. Solbes Mira au nom de la Commission (20 dØcembre 1999) L(cid:146)objet de la question ne relŁve pas de la compØtence de la Commission (qui regrette de ne pas disposer de l(cid:146)information demandØe). (2000/C 170 E/188) QUESTION (cid:201)CRITE P-2246/99 posØe par Chris Davies (ELDR) (cid:224) la Commission (19 novembre 1999) Objet: Pesticides organo-phosphatØs Quelle action la Commission a-t-elle engagØe pour identifier et rØduire les effets (cid:224) long terme sur la santØ humaine des pesticides organo-phosphatØs sous toutes leurs formes? RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (20 dØcembre 1999) La directive du Conseil 91/414/CEE du 15 juillet 1991 concernant la mise sur le marchØ des produits phytopharmaceutiques (1) prØvoit un programme d(cid:146)Øvaluation pour toutes les substances actives qui Øtaient sur le marchØ en 1993. La premiŁre Øtape du programme d(cid:146)Øvaluation des substances actives existantes concerne une liste de 90 substances actives importantes, conformØment au rŁglement (CEE) no 3600/92 de la Commission, du 11 dØcembre 1992, Øtablissant les modalitØs de mise en (cid:156)uvre de la premiŁre phase du programme de travail visØ (cid:224) l(cid:146)article 8 paragraphe 2 de la directive 91/414/CEE du Conseil concernant la mise sur le marchØ des produits phytopharmaceutiques (2). L(cid:146)Øvaluation de ces substances actives se poursuit. Elle couvre plusieurs organo-phosphatØs


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2222/99 υποβολή: Christopher Huhne (ELDR) προς την Επιτροπή. Στοιχεία κλειδιά για το τεστ εργασίας.

eurovoc_concepts:
administrative check
competence of the Member States
employment policy
employment service
job application
job vacancy
remuneration of work
unemployed person
unemployment insurance

text: 8. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 225 E/75 Ua mporoy·se h Epitroph· na dieykrini·sei kata· po·son h i·dia kai oi italike·w arxe·w, sto plai·sio tvn anti·stoixvn armodioth·tvn toyw, e·dvsan syne·xeia stiw ekklh·seiw kai ta aith·mata toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy; Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (6 Ianoyari·oy 2000) Ba·sei toy kanonismoy· (EK) ariu. 1260/1999 toy Symboyli·oy, peri· genikv·n diata·jevn gia ta diarurvtika· tamei·a (1), o kauorismo·w tvn perioxv·n poy ei·nai epile·jimew sto plai·sio toy sto·xoy 2, gia thn peri·odo 2000- 2006, apotelei· synarmodio·thta thw Epitroph·w kai toy kra·toyw me·loyw. O kata·logow tvn epile·jimvn perioxv·n ejarta·tai apo· tiw proteraio·thtew poy kauori·zoyn oi eunike·w arxe·w, ba·sei tvn krithri·vn poy perilamba·nontai ston anvte·rv kanonismo·. O kata·logow ua katartistei· apo· thn Epitroph·, me th sy·mfvnh gnv·mh toy kra·toyw me·loyw, to nvri·tero te·low toy 1999 h· arxe·w toy 2000. H Epitroph· merimna· v·ste oi perioxe·w poy elh·fuhsan ypo·ch na ei·nai pra·gmati ayte·w poy antimetvpi·zoyn ta perisso·tera diarurvtika· problh·mata anasygkro·thshw. (cid:211)son afora· sygkekrime·na thn Itali·a, h pro·tash kauorismoy· perioxv·n poy diabiba·sthke thn 1 Aprili·oy 1999 apo· tiw italike·w arxe·w kri·uhke apo· thn Epitroph· vw mh apodekth·. Sthn pro·tash ayth· den threi·tai pra·gmati h ypoxre·vsh na kaly·ptetai toyla·xiston to 50 % toy plhuysmoy· poy ei·nai epile·jimo ba·sei tvn koinotikv·n krithri·vn poy perilamba·nontai sto a·ruro 4, para·grafoi 5 kai 6 toy anvte·rv kanonismoy·. H Epitroph· zh·thse apo· tiw italike·w arxe·w na katarti·soyn, se ey·ueto xro·no, ne·a pro·tash sy·mfvna me tiw diata·jeiw toy genikoy· kanonismoy· tvn diarurvtikv·n tamei·vn. Ypo· toyw o·royw aytoy·w, h Epitroph· den ei·nai se ue·sh na apofanuei· gia thn eidikh· kata·stash sth Beneti·a, o·son afora· thn epilejimo·thta· thw sto plai·sio toy sto·xoy 2. (cid:211)son afora· ta me·tra apallagh·w apo· tiw asfalistike·w eisfore·w gia tiw epixeirh·seiw poy bri·skontai sth Beneti·a kai sthn Chioggia gia thn peri·odo 1995-1997, h Epitroph·, kata· th synedri·ash· thw thw 24hw Noembri·oy 1999, uev·rhse, sto plai·sio thw diadikasi·aw eje·tashw ba·sei toy a·ruroy 88 (prv·hn a·ruro 93), para·grafow 2 thw synuh·khw EK, o·ti oi enisxy·seiw poy xorhgoy·ntai ypo· th morfh· forologikv·n elafry·nsevn apo· tiw forologike·w eisfore·w ei·nai sy·mfvnew prow thn koinh· agora·, ekto·w apo· tiw enisxy·seiw gia th dhmioyrgi·a apasxo·lhshw poy xorhgoy·ntai stiw mega·lew epixeirh·seiw ekto·w perioxv·n poy ei·nai epile·jimew gia enisxy·seiw perifereiakoy· xarakth·ra kai enisxy·seiw gia th diath·rhsh thw apasxo·lhshw. (1) EE L 161 thw 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/075) GRAPTH ERVTHSH E-2222/99 ypobolh·: Christopher Huhne (ELDR) prow thn Epitroph· (1 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Stoixei·a kleidia· gia to test ergasi·aw Ti ei·doyw dioikhtikh· kauodh·ghsh e·xei douei· stoyw ypallh·loyw ka·ue kra·toyw me·loyw, oi opoi·oi ei·nai ypey·uynoi gia thn pragmatopoi·hsh toy «test ergasi·aw», thw dokimh·w dhladh· toy an e·naw a·nergow ei·nai diaue·simow kai anazhtei· pra·gmati ergasi·a prin arxi·sei na lamba·nei to epi·doma anergi·aw; Perigra·cte, parakalv·, ta stoixei·a kleidia· aytv·n tvn test se ka·ue kra·tow me·low, idi·vw to epi·pedo tvn apodoxv·n, se sy·gkrish me palaio·terew apodoxe·w, ba·sei toy opoi·oy mporei· o a·nergow na aporri·cei tyxo·n prosfora· ergasi·aw, to test toy an o ypo· dokimh·n a·nergow e·xei anazhth·sei ergasi·a kai to test toy an ei·nai diaue·simow gia ergasi·a. Epiple·on, kauori·ste thn peri·odo apo· thn e·gkrish toy epido·matow anergi·aw, meta· thn opoi·a pragmatopoiei·tai ek ne·oy ayto· to test. Apa·nthsh thw k. Diamantopoy·loy ej ono·matow thw Epitroph·w (11 Ianoyari·oy 2000) O orismo·w kai h diaxei·rish tvn systhma·tvn koinvnikv·n paroxv·n empi·ptoyn ston tome·a eyuy·nhw kai sth nomikh· armodio·thta tvn kratv·n melv·n. H Eyrvpai¤kh· Epitroph· e·xei anala·bei, apo· koinoy· me ta kra·th me·lh, thn ana·lysh tvn metarryumi·sevn kai thw leitoyrgi·aw tvn politikv·n agora·w ergasi·aw tvn kratv·n melv·n sto plai·sio thw strathgikh·w apasxo·lhshw. O orismo·w kai h efarmogh· tvn dioikhtikv·n diadikasiv·n poy sxeti·zontai me ta test ergasi·aw kai th diauesimo·thta C 225 E/76 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 8. 8. 2000 ergasi·aw tvn ane·rgvn pre·pei na ei·nai sy·mfvna me thn prolhptikh· prose·ggish kai thn prose·ggish drasthriopoi·- hshw tvn kateyuynthri·vn grammv·n apasxo·lhshw. (1) Oi dhmo·siew yphresi·ew apasxo·lhshw diadramati·zoyn shmantiko· ro·lo sth diaxei·rish kai thn ekpo·nhsh prolhptikv·n politikv·n kai politikv·n eni·sxyshw thw apa- sxolhsimo·thtaw genika·. To sy·nolo tvn kanonismv·n kai tvn dioikhtikv·n diadikasiv·n poy efarmo·zontai o·son afora· ta test ergasi·aw se ka·ue kra·tow me·low ei·nai sy·nueto. Mia episko·phsh orisme·nvn basikv·n xarakthristikv·n tvn diafo·rvn praktikv·n toy test ergasi·aw se epilegme·na kra·th me·lh ypa·rxei sthn pro·sfath e·kuesh toy Organismoy· Oikonomikh·w Synergasi·aw kai Ana·ptyjhw (OOSA) «Making work pay: the role of eligibility criteria for unemployment benefits» (Na katastei· apodotikh· h ergasi·a: o ro·low tvn krithri·vn epilejimo·thtaw gia tiw paroxe·w anergi·aw) (1999). To parathrhth·rio apasxo·lhshw kai oi taktike·w toy dhmosiey·seiw «Sy·sthma amoibai·aw enhme·rvshw sxetika· me tiw politike·w apasxo·lhshw (MISEP)» kai «Koinotiko· sy·sthma tekmhri·vshw sxetika· me thn apasxo·lhsh (SYSDEM (2))», poy diaxeiri·zetai h Eyrvpai¤kh· Epitroph· se synergasi·a me ta kra·th me·lh, apotelei· mia ako·mh xrh·simh phgh· endelexv·n plhroforiv·n sxetika· me ta basika· xarakthristika· tvn trexo·ntvn kanonismv·n kai tvn metarryumi·sevn thw politikh·w sta kra·th me·lh ston tome·a thw agora·w ergasi·aw kai tvn sxetikv·n koinvnikv·n paroxv·n. (1) (2) EE C 69 thw 12. 3. 1999. http://www. ias-berlin. de/ias/first/1english. htm. (2000/C 225 E/076) GRAPTH ERVTHSH E-2233/99 ypobolh·: Christopher Huhne (ELDR) prow thn Epitroph· (1 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Eisroe·w kefalai·vn sthn Elbeti·a Parakalei·tai h Epitroph· na paroysia·sei leptomerv·w tiw akaua·ristew kai kauare·w eisroe·w kefalai·vn sthn Elbeti·a, tiw akaua·ristew eisroe·w, o·poy ei·nai dynato·n, kata· proe·leysh kai kata· ty·po agorazo·menoy me·soy (trapezike·w kataue·seiw, omo·loga klp. ) se kaue·na apo· ta teleytai·a de·ka xro·nia. xei shmeivuei· ka·poia ajioshmei·vth metabolh· stiw eisroe·w vw apote·lesma (a) thw syzh·thshw poy dieja·getai sthn Elbeti·a, symperi- lambanome·noy toy dhmochfi·smatow, vw prow to xarakth·ra tvn sxe·sev·n thw me thn EE kai (b) thw pro·tashw thw Epitroph·w gia parakra·thsh fo·roy (sthn odhgi·a gia tiw kataue·seiw); Apa·nthsh toy k. Solbes Mira Ej ono·matow thw Epitroph·w (21 Ianoyari·oy 2000) H Epitroph· aposte·llei kateyuei·an sto Ajio·timo Me·low kai sth Grammatei·a toy Koinoboyli·oy tiw ypa·rxoysew statistike·w (statistike·w toy Dieunoy·w Nomismatikoy· Tamei·oy (DNT), xrhmatooikonomikoi· logariasmoi·), apo· toyw opoi·oyw syna·getai o·ti shmeiv·uhke kauarh· ay·jhsh tvn ekrov·n kefalai·oy apo· thn Elbeti·a kata· to xroniko· dia·sthma 1989-1998. Ayto· antistoixei· se genike·w gramme·w se ay·jhsh thw egxv·riaw apotami·eyshw e·nanti tvn egxv·rivn ependy·sevn, poy dioxetey·uhkan sto ejvteriko·. Metajy· tvn diafo·rvn morfv·n rov·n, oi a·mesew ependy·seiw emfani·zoyn shmantikh· ta·sh ay·jhshw tvn kauarv·n ekrov·n, env· oi ependy·seiw xartofylaki·oy kai oi braxypro·uesmew roe·w («`llew roe·w» stiw statistike·w) paroysia·zoyn shmantike·w diakyma·nseiw. Oi shmantiko·terew ayjh·seiw tvn ependy·sevn xartofylaki·oy entopi·zontai stiw dy·o perio·doyw 1993-1994 kai 1996-1997, env· ayte·w tvn braxypro·uesmvn kauarv·n ekrov·n sto 1990 kai 1998 anti·stoixa. Oi kinh·seiw poy parathrh·uhkan, kauv·w kai oi synako·loyuew akaua·ristew roe·w, sympi·ptoyn ma·llon me tiw perio·doyw e·ntonhw asta·ueiaw stiw xrhmatagore·w (peri·odoi tvn nomismatikv·n kri·sevn sthn Eyrv·ph, gia para·deigma, kai geniko·terh kri·sh tvn metoxv·n kata· thn peri·odo 1992-1994, ay·jhsh thw dieunoy·w paroysi·aw tvn Elbetikv·n trapezv·n poy a·rxise to 1995, geniko·terew oikonomike·w kri·seiw toy 1997-1998. Se ayte·w pre·pei na prosteuoy·n oi kinh·seiw tvn agorv·n lo·gv thw e·leyshw thw oikonomikh·w kai nomismatikh·w e·nvshw). Ta endexo·mena apotele·smata apo· ta gegono·ta poy anafe·rei to Ajio·timo Me·low shmeiv·uhkan pragmatika· sthn peri·ptvsh tvn a·mesvn ependy·sevn. Oi esvterike·w a·mesew ependy·seiw emfani·zoyn e·ntonh ptv·sh kata· to 1992-1993, sth syne·xeia o·mvw ane·kamcan sta progene·stera epi·peda. Anti·ueta, oi ejvterike·w a·mesew ependy·seiw a·rxisan na ayja·nontai meta· to 1992, env· kata· to prohgoy·meno xroniko· dia·sthma h·tan sxetika· stauere·w. Oi ejeli·jeiw ayte·w mporoy·n, i·svw, na apodouoy·n se ka·poio baumo· sth metabolh· thw empistosy·nhw prow thn Elbetikh· oikonomi·a meta· apo· to dhmoch·fisma


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2252/99 υποβολή: Pedro Marset Campos (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Περιβαλλοντικήποβάθμιση στο Arce (Piélagos ‐ Καντάβρια, Ισπανία).

eurovoc_concepts:
Spain
degradation of the environment
environmental impact
environmental protection
impact study
infringement procedure (EU)
mining operation
national implementing measure
noise pollution
pollution control measures
road transport

text: 8. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 225 E/79 Apa·nthsh thw kaw de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (24 Ianoyari·oy 2000) H Epitroph· symfvnei· o·ti h kata·stash tvn kauysterh·sevn stiw aeroporike·w sygkoinvni·ew kai thw symfo·rhshw toy enae·rioy xv·roy e·xei fta·sei sto aproxv·rhto kai apaitei·tai h taxei·a lh·ch drastikv·n me·trvn. Gia to lo·go ayto·, h Epitroph· eje·dvse thn 1h Dekembri·oy 1999 anakoi·nvsh (1) gia th dhmioyrgi·a toy eniai·oy eyrvpai¤koy· oyranoy·, poy analy·ei ta ai·tia ayth·w thw kata·stashw kai synista· thn ana·lhch orisme·nvn dra·sevn to·so ek me·royw tvn kratv·n melv·n o·so kai thw Koino·thtaw. To en lo·gv e·ggrafo di·nei apanth·seiw stiw ervth·seiw toy Ajio·timoy Me·loyw. Epiple·on, h Epitroph· proble·pei na ejeta·sei se ba·uow tiw epiptv·seiw poy e·xoyn oi kauysterh·seiw sto metakinoy·meno koino· me thn eykairi·a eyrei·aw diaboy·leyshw, poy ua la·bei xv·ra prosexv·w, gia to zh·thma thw prostasi·aw tvn epibatv·n tvn aeroporikv·n grammv·n. (1) COM(1999)614 teliko·. (2000/C 225 E/080) GRAPTH ERVTHSH E-2252/99 ypobolh·: Pedro Marset Campos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (1 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Periballontikh· ypoba·umish sto Arce (Piélagos (cid:129) Kanta·bria, Ispani·a) H aneje·legkth leitoyrgi·a dy·o latomei·vn (LAHERRAN kai HORMISA) sto Arce (Kanta·bria) ei·nai idiaite·rvw enoxlhtikh· gia toyw katoi·koyw thw perioxh·w. H drasthrio·thta tvn dy·o latomei·vn e·xei ayjhuei· aisuhtv·w kai epikentrv·netai prosfa·tvw sta syssvrey·mata, sthn sy·nulich, sth mona·da syssv·reyshw kai sth mona·da mpeto·n. Ola ayta· dhmioyrgoy·n ay·jhsh toy aivroy·menoy koniortoy·, toy uory·boy kai donh·seiw poy ofei·lontai stiw ekrh·jeiw. S(cid:146) o·la ayta· pre·pei na prosteuei· h kyklofori·a bare·vn forthgv·n aytokinh·tvn se xvrio· poy sterei·tai thw aparai·ththw ypodomh·w gia na dexuei· to·so mega·lh kyklofori·a h opoi·a synista· mega·lo ki·ndyno gia toyw katoi·koyw thw perioxh·w. Sxetika· me thn en lo·gv kata·stash e·xoyn ypoblhuei· perisso·terew apo· 100 kataggeli·ew stiw topike·w kai ayto·nomew arxe·w. Oi peri·oikoi e·xoyn zhth·sei apo· tiw armo·diew arxe·w plhrofori·ew sxetika· me tiw dhmotike·w a·deiew poy e·xoyn xorhghuei· sta latomei·a ayta·, to pro·blhma o·mvw parame·nei a·lyto. Lamba·nontaw ypo·ch o·ti sxedia·zetai epe·ktash tvn egkatasta·sevn toy eno·w latomei·oy kai o·ti pro·keitai na egkatastauei· ergosta·sio jhroy· ammokonia·matow: 1. Exei ypo·ch thw h Epitroph· ayth· thn kata·stash; 2. Den kri·nei h Epitroph· o·ti ui·getai h koinotikh· periballontikh· nomouesi·a dedome·noy o·ti oi drasthrio·thtew tvn ergostasi·vn aytv·n e·xoyn xarakthrisuei· vw drasthrio·thtew enoxlhtike·w, anuygieine·w, epiblabei·w kai epiki·ndynew o·tan lamba·noyn xv·ra se li·ga me·tra apo· tiw katoiki·ew; 3. Se poie·w ene·rgeiew proti·uetai na probei· h Epitroph· prow tiw armo·diew arxe·w prokeime·noy na diasfali·sei thn efarmogh· tvn katvte·rv odhgiv·n: a) 85/337 /EOK (1) sxetika· me tiw epiptv·seiw orisme·nvn dhmo·sivn kai idivtikv·n e·rgvn sto periba·llon• b) 96/61/ EOK (2) sxetika· me thn oloklhrvme·nh pro·lhch kai ton e·legxo thw ry·panshw• C 225 E/80 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 8. 8. 2000 g) d) 92/43/ EOK (3)sxetika· me thn diath·rhsh tvn fysikv·n oikoto·pvn kauv·w kai thw a·griaw xlvri·daw kai pani·daw• 87/216 /EOK (4) sxetika· me toyw kindy·noyw atyxhma·tvn mega·lhw ekta·sevw ton opoi·on ene·xoyn orisme·new biomhxanike·w drasthrio·thtew; 4. Proti·uetai a·rage h Epitroph· na pare·mbei prow tiw armo·diew arxe·w v·ste na oloklhrvuei·, to taxy·tero dynato·n, e·reyna sxetika· me tiw a·deiew tvn leitoyrgoy·ntvn latomei·vn kai na katartisuei· texnikh· mele·th gia ka·ue e·na apo· ta ergosta·sia poy ei·nai egkatesthme·na sto Arce prokeime·noy na ekponhuei· eidiko· sxe·dio gi(cid:146) ayta·; (1) (2) (3) (4) EE L 175 thw 5. 7. 1985, sel. 40. EE L 257 thw 10. 10. 1996, sel 26. EE L 206 thw 22. 7. 1992, sel. 7. EE L 85 thw 28. 3. 1987, sel. 36. Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (17 Ianoyari·oy 2000) H Epitroph· den e·xei gnv·sh tvn gegono·tvn ta opoi·a anafe·rei to Ajio·timo Me·low. Den ypa·rxei eidikh· koinotikh· nomouesi·a o·son afora· tiw anuygieine·w, enoxlhtike·w h· epiki·ndynew egkatasta·seiw. Mo·non h odhgi·a 96/61/EK toy Symboyli·oy, thw 24hw Septembri·oy 1996, sxetika· me thn oloklhrvme·nh pro·lhch kai e·legxo thw ry·panshw kaly·ptei e·mmesa orisme·new egkatasta·seiw aytoy· toy ty·poy. Ep(cid:146) aytoy·, ei·nai sko·pimo na epishmanuei· o·ti h en lo·gv odhgi·a e·prepe na e·xei metaferuei· sto euniko· di·kaio tvn kratv·n melv·n to argo·tero thn 1 Septembri·oy 1999. H Ispani·a den e·xei ako·mh anakoinv·sei sthn Epitroph· ta me·tra metafora·w thw odhgi·aw sto euniko· di·kaio. H Epitroph· div·kei aytodikai·vw tiw paraba·seiw me·sv thw problepo·menhw diadikasi·aw lo·gv para·bashw kai ua kinh·sei prosexv·w th diadikasi·a lo·gv para·bashw dyna·mei toy a·ruroy 226 thw synuh·khw EK (prv·hn a·ruro 169). H Epitroph· den gnvri·zei kata· po·son oi epi·maxew egkatasta·seiw ypoblh·uhkan sth diadikasi·a ekti·mhshw tvn epiptv·sevn, h opoi·a proble·petai sthn odhgi·a 85/337/EOK toy Symboyli·oy, thw 27hw Ioyni·oy 1985, gia thn ekti·mhsh tvn epiptv·sevn orisme·nvn sxedi·vn dhmosi·vn kai idivtikv·n e·rgvn sto periba·llon. Ei·nai, vsto·so, sko·pimo na ypogrammisuei· o·ti to a·ruro 2 thw en lo·gv odhgi·aw ori·zei o·ti ta sxe·dia poy, idi·vw, lo·gv thw fy·shw, toy mege·uoyw h· thw ue·shw toyw, mporoy·n na e·xoyn shmantike·w epiptv·seiw sto periba·llon pre·pei na ypoba·llon- tai se ekti·mhsh o·son afora· tiw epiptv·seiw toyw prin douei· h a·deia. H dia·tajh ayth· efarmo·zetai gia ta sxe·dia poy apariumoy·ntai sto para·rthma I thw odhgi·aw, kauv·w kai gia ta sxe·dia poy apariumoy·ntai sto para·rthma II, efo·son ta kra·th me·lh kri·noyn o·ti epiba·lletai lo·gv tvn xarakthristikv·n toyw. Oi ejoryktike·w biomhxani·ew symperilamba·nontai sto para·rthma II thw proanaferuei·saw odhgi·aw. Kata· syne·peia, ta sxe·dia ta opoi·a ypa·gontai sthn kathgori·a ayth· ypoba·llontai se ekti·mhsh, sy·mfvna me ta a·rura 5 e·vw 10 thw odhgi·aw, o·tan ta kra·th me·lh kri·noyn o·ti to apaitoy·n ta xarakthristika· toyw. H ypo·ch zv·nh den e·xei epishmanuei· apo· tiw ispanike·w arxe·w ston euniko· toyw kata·logo to·pvn koinotikh·w shmasi·aw, prokeime·noy na ensvmatvuei· sto me·llon sto di·ktyo Natura 2000. To xvrio· Arce bri·sketai se apo·stash 1 me 2 xiliome·trvn apo· e·nan to·po koinotikh·w shmasi·aw poy e·xei protauei· apo· thn Ispani·a, stiw o·xuew toy potamoy· Pas. Enapo·keitai stiw ispanike·w arxe·w na bebaivuoy·n o·ti ta dy·o leitoyrgoy·nta latomei·a den yfi·stantai kata· para·bash thw odhgi·aw 92/43/EOK toy Symboyli·oy, thw 21hw Mai(cid:138)oy 1992, gia th diath·rhsh tvn fysikv·n oikoto·pvn, kauv·w kai thw a·griaw pani·daw kai xlvri·daw. Ypo· ayte·w tiw proy¤ poue·seiw, h Epitroph· den ei·nai se ue·sh, lambanome·nvn ypo·ch tvn plhroforiv·n poy pare·xei to Ajio·timo Me·low, na ypociasuei· opoiadh·pote para·bash thw odhgi·aw 92/43/EOK. (cid:211)son afora· thn efarmogh· thw odhgi·aw 82/501/EOK toy Symboyli·oy, thw 24hw Ioyni·oy 1982, peri· toy kindy·noy atyxhma·tvn mega·lhw e·ktashw ton opoi·on periklei·oyn orisme·new biomhxanike·w drasthrio·thtew (1), thn eponomazo·menh Seveso, h opoi·a tropopoih·uhke apo· thn anafero·menh odhgi·a 87/216/EOK, pre·pei na shmeivuei· o·ti h en lo·gv odhgi·a antikatasta·uhke, apo· tiw 3 Febroyari·oy 1999, apo· thn odhgi·a 96/82/EK (2), eponomazo·menh Seveso II. Ayth· h teleytai·a odhgi·a ejairei· apo· to pedi·o efarmogh·w thw tiw «ergasi·ew tvn biomhxaniv·n ejo·ryjhw poy asxoloy·ntai me thn ani·xneysh kai thn ekmeta·lleysh metalleyma·tvn se oryxei·a kai latomei·a, kai me·sv gevtrh·sevn». (1) (2) EE L 230 thw 5. 8. 1982. EE L 10 thw 14. 1. 1997


title: Regulamentul (CE) nr. 2543/1999 al Comisiei din 1 decembrie 1999 privind nomenclatorul țărilor și teritoriilor pentru statisticile comerțului exterior ale Comunității și statisticile comerțului între state membreText cu relevanță pentru SEE.

eurovoc_concepts:
economic statistics
foreign trade
international statistics
intra-EU trade
nomenclature

formats: html pdf print xhtml

text: 262 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 02/vol. 11 31999R2543 2. 12. 1999 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 307/46 REGULAMENTUL (CE) NR. 2543/1999 AL COMISIEI din 1 decembrie 1999 privind nomenclatorul țărilor ș(cid:13)i teritoriilor pentru statisticile comerțului exterior ale Comunității ș(cid:13)i statisticile comerțului între state membre (Text cu relevanță pentru SEE) COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1172/95 al Consiliului din 22 mai 1995 privind statistica referitoare la schimburile de bunuri între Comunitate ș(cid:13)i statele membre, pe de o parte, ș(cid:13)i țări terțe (1), pe de altă parte, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regu- lamentul (CE) nr. 374/98 (2), întrucât: (1) (2) (3) (CE) în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul nr. 1172/95, introducerea nomenclatorului de țări ș(cid:13)i teri- torii este responsabilitatea Comisiei; versiunea valabilă la 1 ianuarie 1999 a fost anexată la Regulamentul (CE) nr. 2645/98 al Comisiei (3); începând cu 1 ianuarie 1999, nomenclatorul țărilor ș(cid:13)i teri- toriilor se bazează pe standardul ISO alpha-2; cu toate acestea, este de dorit să existe o perioadă de tranziție care să permită statelor membre adaptarea modificărilor efec- tuate; din rațiuni de simplificare, este esențial ca această perioadă de tranziție să se încheie în momentul punerii in aplicare a dispozițiilor privind reformarea normelor pri- vind Documentul Administrativ Unic; (4) măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului privind statistica schimburilor de mărfuri cu țări terțe, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 Versiunea valabilă la 1 ianuarie 2000 a nomenclatorului de țări ș(cid:13)i teritorii pentru statisticile comerțului exterior ale Comunității ș(cid:13)i statisticile comerțului între statele membre este prezentată în anexa la prezentul regulament. Articolul 2 Prezentul regulament intră în vigoare la data de 1 ianuarie 2000. Cu toate acestea, statele membre pot să folosească coduri numerice cu trei cifre, ilustrate în anexa la prezentul regulament, până la intrarea în vigoare a dispozițiilor privind reformarea anexelor 37 ș(cid:13)i 38 la Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (4). Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 1 decembrie 1999. Pentru Comisie Pedro SOLBES MIRA Membru al Comisiei (1) (2) (3) JO L 118, 25. 5. 1995, p. 10. JO L 48, 19. 2. 1998, p. 6. JO L 335, 10. 12. 1998, p. 22. (4) JO L 253, 11. 10. 1993, p. 1. 02/vol. 11 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 263 ANEXĂ NOMENCLATORUL ȚĂRILOR Ș(cid:13) I TERITORIILOR PENTRU STATISTICILE COMERȚULUI EXTERIOR ALE COMUNITĂȚII Ș(cid:13) I STATISTICILE COMERȚULUI ÎNTRE STATELE MEMBRE EURO (1) (Versiune valabilă de la 1 ianuarie 2000) FR BE LU NL DE IT GB IE DK GR PT ES XC XL SE FI AT IS NO LI CH FO AD GI VA MT SM TR EE LV LT PL CZ SK HU RO BG AL UA (001) Franța Inclusiv Monaco ș(cid:13)i teriitorile franceze de peste mări (Réunion, Guadeloupe, Martinica ș(cid:13)i Guiana Franceză) (017) (018) (003) (004) (005) (006) (007) (008) (009) (010) (011) (021) Belgia Luxemburg Țările de Jos Germania Italia Regatul Unit Irlanda Danemarca Grecia Portugalia Spania Ceuta Inclusiv insula Helgoland; exclusiv teritoriul Büsingen Inclusiv Livigno Regatul Unit, Irlanda de Nord, Insulele Anglo-Normande ș(cid:13)i Insula Man Inclusiv Insulele Azore ș(cid:13)i Madeira Inclusiv Insulele Baleare ș(cid:13)i Insulele Canare; exclusiv Ceuta ș(cid:13)i Melilla (023) Melilla Inclusiv Peñón de Vélez de la Gomera, Peñón de Alhucemas ș(cid:13)i Insulele Chafarinas (030) (032) (038) (024) (028) (037) (039) (041) (043) (044) (045) Suedia Finlanda Austria Islanda Norvegia Liechtenstein Elveția Insulele Feroe Andorra Gibraltar Inclusiv Insulele Åland Inclusiv Arhipelagul Svalbard ș(cid:13)i Insula Jan Mayen Inclusiv teritoriul german Büsingen ș(cid:13)i municipalitatea italiană Campione d’Italia Sfântul Scaun Denumirea uzuală: Vatican (046) Malta Inclusiv Gozo ș(cid:13)i Comino (047) (052) (053) (054) (055) (060) (061) (063) (064) (066) (068) (070) (072) San Marino Turcia Estonia Letonia Lituania Polonia Republica Cehă Slovacia Ungaria România Bulgaria Albania Ucraina (1) Defalcarea țărilor ș(cid:13)i teritoriilor pe continente nu afectează conținutul zonelor geografice sau economice utilizate în publicațiile statistice. 264 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 02/vol. 11 BY MD RU SI HR BA YU MK (1) (073) Belarus Denumirea uzuală: Bielorusia (074) (075) (091) (092) (093) (094) (096) (Republica) Moldova Denumirea uzuală: Moldova Federația Rusă Slovenia Croația Bosnia ș(cid:13)i Herțegovina Iugoslavia Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei Serbia ș(cid:13)i Muntenegru CY (600) Cipru AFRIC (2) MA DZ TN LY EG SD MR ML BF NE TD CV SN GM GW GN SL LR CI GH TG BJ NG CM CF GQ ST GA CG CD RW BI SH AO ET (204) Maroc (208) (212) (216) (220) (224) Algeria Tunisia Jamahiria Arabă Libiană Denumirea uzuală: Libia Egipt Sudan (228) Mauritania (232) Mali (236) (240) (244) (247) (248) (252) (257) (260) (264) (268) (272) (276) (280) (284) (288) (302) (306) (310) (311) (314) (318) (322) (324) (328) (329) (330) (334) Burkina Faso Nigeria Ciad Capul Verde Senegal Gambia Guineea-Bissau Guineea Sierra Leone Liberia Coasta de Fildeș(cid:13) Ghana Togo Benin Nigeria Camerun Republica Central Africană Guineea Ecuatorială Sao Tome ș(cid:13)i Principe Gabon Congo Congo (Republica Demo- crată) Fostul Zair Rwanda Burundi Sfânta Elena Angola Etiopia Inclusiv Insulele Ascension ș(cid:13)i arhipelagul Tristan da Cunha Inclusiv Cabinda (1) Cod provizoriu care nu afectează în nici un fel denumirea definitivă a țării, ce urmează să fie convenită la încheierea negocierilor în curs în cadrul Națiunilor Unite. (2) Defalcarea țărilor ș(cid:13)i teritoriilor pe continente nu afectează conținutul zonelor geografice sau economice utilizate în publicațiile statistice. 02/vol. 11 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 265 ER DJ SO KE UG TZ SC IO MZ MG MU KM YT ZM ZW MW ZA NA BW SZ LS (336) Eritreea (338) (342) (346) (350) (352) (355) Djibouti Somalia Kenya Uganda Tanzania (Republica Unită) Seychelles Tanganyika, insulele Zanzibar ș(cid:13)i Pemba Insulele Mahé, Praslin, La Digue, Frégate ș(cid:13)i Silhouette; Insulele Amirante (inclusiv Desroches, Alphonse, Plate ș(cid:13)i Coëtivy); Insulele Insulele Farquhar Cosmoledo. Insulele Aldabra ș(cid:13)i (inclusiv Providence); (357) Teritoriul britanic din Oceanul Indian Arhipelagul Chagos Insula Mauritius, Insula Rodrigues, Insulele Agalega ș(cid:13)i Cargados Carajos Shoals (Insulele Saint-Brandon) Grande Comore, Anjouan ș(cid:13)i Mohéli Grande-Terre ș(cid:13)i Pamandzi (366) Mozambic (370) Madagascar (373) Mauritius (375) Comore (377) Mayotte (378) (382) Zambia Zimbabwe (386) Malawi (388) (389) (391) (393) (395) Africa de Sud Namibia Botswana Swaziland Lesotho AMERICA (1) US CA GL PM MX BM GT BZ HN SV NI CR PA AI CU KN HT BS TC DO VI AG DM KY Inclusiv Puerto Rico (400) (404) (406) (408) Statele Unite Canada Groenlanda Saint Pierre ș(cid:13)i Miquelon (412) Mexic Inclusiv Insulele Swan Inclusiv Insulele Corn Inclusiv fosta zonă a canalului (413) (416) (421) (424) (428) (432) (436) (442) (446) (448) (449) (452) (453) (454) (456) (457) (459) (460) (463) Bermude Guatemala Belize Honduras El Salvador Nicaragua Costa Rica Panama Anguilla Cuba St. Christopher ș(cid:13)i Nevis Haiti Bahamas Insulele Turks ș(cid:13)i Caicos Republica Dominicană Insulele Virgine Americane Antigua ș(cid:13)i Barbuda Dominica Insulele Cayman (1) Defalcarea țărilor ș(cid:13)i teritoriilor pe continente nu afectează conținutul zonelor geografice sau economice utilizate în publicațiile statistice. 266 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 02/vol. 11 JM LC VC VG BB MS TT GD AW AN CO VE GY SR EC PE BR CL BO PY UY AR FK (464) Jamaica (465) Santa Lucia (467) Saint Vincent Inclusiv Grenadinele de Nord (468) Insulele Virgine Britanice (469) Barbados (470) Montserrat (472) Trinindad-Tobago (473) Grenada (474) Aruba Inclusiv Grenadinele de Sud (478) Antilele Olandeze Curaçao, Bonaire, St. Eustatius, Saba ș(cid:13)i partea sudică a St. Martin Inclusiv Insulele Galápagos (480) Columbia (484) Venezuela (488) Guyana (492) Suriname (500) Ecuador (504) Peru (508) Brazilia (512) Chile (516) Bolivia (520) Paraguay (524) Uruguay (528) Argentina (529) Insulele Malvine VARIANTĂ: FALKLAND (1)ASIA LB SY IQ IR IL XP JO SA KW BH QA AE OM YE GE AM AZ KZ TM UZ TJ (604) Liban (608) Republica Arabă Siriană Denumirea uzuală: Siria (612) Irak (616) Republica Islamică Iran Denumirea uzuală: Iran (624) Israel (625) Cisiordania ș(cid:13)i Fâș(cid:13)ia Gaza Cisiordania include Ierusalimul de Est (628) Iordania (632) Arabia Saudită (636) Kuweit (640) Bahrain (644) Qatar (647) Emiratele Arabe Unite Abu Dhabi, Dubai, Sharajah, Ajman, Umm al Qaiwain, Ras al Khaimah ș(cid:13)i Fujairah Fostele Yemenul de Nord ș(cid:13)i Yemenul de Sud (649) Oman (653) Yemen (076) Georgia (077) Armenia (078) Azerbaidjan (079) Kazahstan (080) Turkmenistan (081) Uzbekistan (082) Tadjikistan (1) Defalcarea țărilor ș(cid:13)i teritoriilor pe continente nu afectează conținutul zonelor geografice sau economice utilizate în publicațiile statistice. 02/vol. 11 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 267 KG AF PK IN BD MV LK NP BT MM TH LA VN KH ID MY BN SG PH MN CH KP KR JP TW HK MO (083) Kârgâstan (660) (662) (664) (666) Afganistan Pakistan India Bangladesh (667) Maldive (669) (672) (675) Sri Lanka Nepal Bhutan (676) Myanmar (680) (684) (690) (696) (700) Thailanda Republica Democratică Populară Laos Vietnam Cambodgia Indonezia (701) Malaezia (703) (706) (708) Brunei Darussalam Singapore Filipine (716) Mongolia Denumirea uzuală: Birmania Denumirea uzuală: Laos Malaezia peninsulară ș(cid:13)i Malaezia de Est (Sarawak, Sabah ș(cid:13)i Labuan) Denumire uzuală: Brunei (720) (724) (728) (732) (736) (740) China Republica Democrată Coreeană Denumirea uzuală: Coreea de Nord Republica Coreea Denumirea uzuală: Coreea de Sud Japonia Taiwan Hong Kong (743) Macao OCEANIA (1) AU PG (800) (801) Australia Papua-Noua Guinee XO (802) Oceania Australiană Partea estică a Noii Guinee; Arhipelagul Bismarck (inclusiv New Britain, New Ireland, Lavongai ș(cid:13)i Insulele Admiralty); Insulele Solomon de Nord (Bougainville ș(cid:13)i Buka); Insulele Trobriand, Insu- lele Woodlark; Insulele d’Entrecasteaux ș(cid:13)i Arhipelagul Louisiade Insulele Cocos (Keeling), Insula Christmas, Insula Heard ș(cid:13)i Insula McDonald ș(cid:13)i Insula Norfolk NR NZ SB TV NC XA WF KI PN XZ (803) (804) (806) (807) (809) (810) Nauru Noua Zeelandă Exclusiv teritoriul dependent Ross (Antarctica) Insulele Solomon Tuvalu Noua Caledonie Oceania Americană Inclusiv Insulele Loyalty (Maré, Lifou ș(cid:13)i Ouvéa) Samoa Americană, Guam, insulele mici aparținând Statelor Unite (Insula Baker, Insula Howland, Insula Jarvis, Johnston, Kingman Reef, Midway, Palmyra ș(cid:13)i Wake) (811) Wallis ș(cid:13)i Futuna Kiribati (812) (813) (814) Pitcairn Oceania neo-zeelandeză Inclusiv insulele Henderson, Ducie ș(cid:13)i Oeno Insulele Tokelau ș(cid:13)i insula Niue; insulele Cook (1) Defalcarea țărilor ș(cid:13)i teritoriilor pe continente nu afectează conținutul zonelor geografice sau economice utilizate în publicațiile statistice. 268 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 02/vol. 11 FJ VU TO WS MP PF FM MH PW (815) Insulele Fiji (816) (817) (819) (820) (822) (823) (824) (825) Vanuatu Tonga Samoa Insulele Mariane de Nord Polinezia Franceză Statele Federative ale Microneziei Insulele Marshall Insulele Marquesas, Insulele Tuamotu, Insulele Gambier ș(cid:13)i Insulele Australe; inclusiv insula Clipperton Insulele Society (inclusiv Tahiti), Yap, Kosrae, Chuuk, Pohnpei Palau Variantă: Belau ALTE TERITORII XR (890) Regiunile polare Regiuni arctice care nu sunt denumite ș(cid:13)i nu sunt cuprinse în altă parte: Antarctica (teritorii la sud de 60o latitudine sudică); inclusiv Insulele Amsterdam, Insulele St. Paul, Arhipelagul Crozet ș(cid:13)i Insu- lele Kerguélen; Insula Bouvet; Georgia de Sud ș(cid:13)i Insulele South Sandwich DIVERSE QU sau QV (959) QW (960) QX (977) sau QY (978) QZ (979) (958) Țări ș(cid:13)i teritorii nedefinite opțional Țări ș(cid:13)i teritorii nedefinite în contextul schimburilor intracomunitare Țări ș(cid:13)i teritorii nedefinite în contextul schimburilor cu terțe țări Țări ș(cid:13)i teritorii neprecizate din motive comerciale sau militare Țări ș(cid:13)i teritorii neprecizate din motive comerciale sau militare în cadrul schimbu- rilor intracomunitare Țări ș(cid:13)i teritorii neprecizate din motive comerciale sau militare contextul în schimburilor cu țări terțe opțional opțional opțional opțional opțional


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2227/99 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione. Parità del potere d'acquisto.

eurovoc_concepts:
EU Member State
gross domestic product
purchasing power parity
secondary sector
tertiary sector

text: 18. 7. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 203 E/151 (2000/C 203 E/193) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2225/99 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione (1o dicembre 1999) Oggetto: Funzionari delle istituzioni licenziati Si prega di precisare il numero e la percentuale di invitati a lasciare il servizio della Commissione, del Parlamento e del Consiglio in ciascuno degli ultimi cinque anni e di raffrontarli con i corrispondenti numero e percentuale presso le amministrazioni pubbliche dei cinque maggiori Stati membri. funzionari Risposta data dal sig. Kinnock in nome della Commissione (7 dicembre 1999) La Commissione ha licenziato undici funzionari nel corso degli ultimi cinque anni. La ripartizione annua Ł la seguente: 1995: 4 1996: 0 1997: 1 1998: 3 1999: 3 (fino al mese di novembre) La Commissione non dispone di licenziamenti di personale del Consiglio o del Parlamento. Il quesito andrebbe quindi posto alle rispettive amministrazioni delle due istituzioni sopra citate. informazioni circa i La Commissione non dispone delle statistiche relative ai licenziamenti di funzionari delle amministrazioni pubbliche negli Stati membri nØ ha l(cid:146)autorit(cid:224) legale per chiedere che tali cifre le siano comunicate. (2000/C 203 E/194) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2227/99 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione (1o dicembre 1999) Oggetto: Parit(cid:224) del potere d(cid:146)acquisto Utilizzando gli ultimi dati Eurostat disponibili, quali sono (a) le parit(cid:224) del potere d(cid:146)acquisto PIL in euro per ciascuno degli Stati membri UE e (b) le parit(cid:224) del potere d(cid:146)acquisto del settore dei beni e servizi in euro per ognuno degli Stati membri UE (utilizzando, in mancanza di migliore parametro, i dati PPA relativi al settore industriale). Risposta data del sig. Solbes Mira a nome della Commissione (20 dicembre 1999) Le parit(cid:224) del potere d(cid:146)acquisto (PPA) che risultano dal confronto di prezzi fra gli Stati membri e gli altri paesi partecipanti al programma vengono infine espresse in maniera tale che il prodotto interno lordo globale (PIL) dei 15 Stati membri, o qualsiasi sottoaggregato PIL oggetto del confronto, Ł identico sia che venga espresso in euro che nelle parit(cid:224) standardizzate. Le parit(cid:224) standardizzate riflettono le differenze di livello dei prezzi rispetto alla media dei 15 Stati membri. Le PPA vengono calcolate in base alla classificazione della spesa finale. Per questo motivo non esiste un insieme di PPA disponibile specificatamente per il settore commerciale o per quello industriale, ma le PPA che si riferiscono alla spesa per i consumi delle singole famiglie e per gli investimenti fissi lordi possono fornire un(cid:146)indicazione del valore assunto dalle PPA in questi settori. C 203 E/152 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 18. 7. 2000 PPA a livello del PIL nel 1997 Stato membro B DK D EL E F IRL I L NL A P FI S UK PPA 39,76 9,07 2,131 246,6 134,6 7,133 0,7165 1744 43,77 2,158 14,43 129,7 6,412 10,39 0,6905 PPA per le spese relative ai consumi delle singole famiglie e per le spese per investimenti fissi lordi (IFL) nel 1997 Stato membro B DK D EL E F IRL I L NL A P FI S UK consumi per famiglia 40,15 9,43 2,092 256,1 135,2 6,977 0,7252 IFL 38,43 8,57 2,130 250,8 138,9 8,204 0,7064 1722 1667 40,69 2,132 14,61 144,2 6,985 10,86 0,7201 43,70 2,270 14,14 144,8 5,204 9,37 0,6452 Gli indici di livello dei prezzi basati sulle PPA indicano il livello dei prezzi in ogni Stato membro rispetto alla media dei 15 Stati membri. 18. 7. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 203 E/153 Indici di livello dei prezzi relativi alle spese per i consumi delle singole famiglie, alle spese per investimenti fissi lordi (IFL) e PIL rispetto alla media dei 15 Stati membri Stato membro consumi per famiglia B DK D EL E F IRL I L NL A P FI S UK EU-15 99 126 106 83 82 106 97 89 100 96 106 73 119 126 104 100 IFL 95 115 108 81 84 124 95 86 108 103 102 73 88 108 93 100 PIL 98 121 108 80 81 108 96 90 108 98 104 65 109 120 100 100 (2000/C 203 E/195) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2230/99 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione (1o dicembre 1999) Oggetto: Procedure di infrazione nei confronti degli Stati membri Alla fine dello scorso ottobre, qual era il numero totale di procedure di infrazione avviate dalla Commissione e pendenti nei confronti di ogni Stato membro? Si prega di fornire i relativi dati di fine anno per gli ultimi cinque anni. Risposta data dal sig. Prodi in nome della Commissione (3 dicembre 1999) Le informazioni richieste dall(cid:146)onorevole parlamentare riguardanti le procedure di infrazione pendenti alla fine di ogni anno sono disponibili nella relazione annuale della Commissione sul controllo dell(cid:146)applica- zione della legislazione comunitaria. Per il 1998: COM(1999) 301 del 9 luglio 1999, disponibile sul sito Europa al seguente indirizzo: http:// europa. eu. int/comm/sg/sgb/infringments/report98/en. htm (cid:129) per il 1997: COM(1998) 317 definitivo (1), (cid:129) per il 1996: COM(97) 299 definitivo (2), (cid:129) per il 1995: COM(96) 600 definitivo (3), (cid:129) per il 1994: COM(95) 500 definitivo (4)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2228/99 von Christopher Huhne (ELDR) an die Kommission. Langfristig tragbare Inflationsraten.

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
euro area
inflation
long-term forecast

text: 1. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 219 E/127 (2000/C 219 E/158) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2228/99 von Christopher Huhne (ELDR) an die Kommission (1. Dezember 1999) Betrifft: Langfristig tragbare Inflationsraten Teilt die Kommission die Ansicht von Balassa-Samuelson, da(cid:223) die Inflationsraten in den L(cid:228)ndern der Euro- Zone langfristig nach ihren jeweiligen Produktivit(cid:228)tszuwachsraten (und den relativen Produktivit(cid:228)tszu- wachsraten in den Sektoren handelsf(cid:228)hige und nichthandelsf(cid:228)hige Produkte) schwanken werden? Wenn ja, kann die Kommission sch(cid:228)tzen, wie hoch die langfristig tragbare Inflationsrate in jedem Mitgliedsland der Euro-Zone sein wird, sofern die durchschnittliche Inflationsrate a) 1 % j(cid:228)hrlich und b) 2 % j(cid:228)hrlich betr(cid:228)gt? Kann die Kommission au(cid:223)erdem unter den gleichen Annahmen die langfristig tragbaren Inflationsraten f(cid:252)r den Fall sch(cid:228)tzen, da(cid:223) Griechenland, D(cid:228)nemark, Schweden und das Vereinigte K(cid:246)nigreich der Euro-Zone beitreten? Antwort von Herrn Solbes Mira im Namen der Kommission (20. Dezember 1999) Die Erfahrungen mit anderen W(cid:228)hrungsunionen, beispielsweise den Vereinigten Staaten, lassen darauf schlie(cid:223)en, da(cid:223) Inflationsgef(cid:228)lle innerhalb einer W(cid:228)hrungsunion auch (cid:252)ber l(cid:228)ngere Zeit m(cid:246)glich sind. Sie k(cid:246)nnen jedoch weder dauerhaft noch gro(cid:223) sein. Den Erfahrungen nach zu urteilen sind die gegenw(cid:228)rtigen Inflationsgef(cid:228)lle im Euro-Gebiet nicht ungew(cid:246)hnlich gro(cid:223). Innerhalb des Euro-Gebiets besteht Spielraum f(cid:252)r eine (cid:252)ber l(cid:228)ngere Zeit unterschiedliche Inflation, zumal sich die gegenw(cid:228)rtigen Preisniveaudifferenzen zwischen den Mitgliedstaaten vermindern d(cid:252)rften. Ausgehen d(cid:252)rfte die Preiskonvergenz von der st(cid:228)rkeren Marktintegration, der erh(cid:246)hten Preistransparenz und der realwirtschaftlichen Konvergenz, d. h. der Konvergenz der Lebensstandards und Produktivit(cid:228)tsniveaus, die sich unter anderem (cid:252)ber den Balassa-Samuelson-Effekt auf die relativen Preise auswirken k(cid:246)nnte. Sehr wahrscheinlich wird die Preiskonvergenz neben dem Balassa-Samuelson-Effekt auch durch andere Faktoren gef(cid:246)rdert oder gebremst. tragbares Inflationsgef(cid:228)lle im Euro-Gebiet Der Spielraum f(cid:252)r ein dauerhaft l(cid:228)(cid:223)t sich (cid:228)u(cid:223)erst schwer quantifizieren. Bestimmte Ausgangshypothesen des Balassa-Samuelson-Modells (z. B. langfristige Kaufkraft- parit(cid:228)t bei handelsf(cid:228)higen G(cid:252)tern; sektor(cid:252)bergreifende Lohnangleichung innerhalb eines Landes; Annah- men zur Produktionstechnologie) m(cid:252)ssen in der Praxis nicht unbedingt erf(cid:252)llt sein. Die fr(cid:252)heren Produktivit(cid:228)tsunterschiede bleiben in der Wirtschafts- und W(cid:228)hrungsunion (WWU) nicht unbedingt erhalten. Strukturelle Ver(cid:228)nderungen wie Liberalisierung und Deregulierung k(cid:246)nnen sich auf das Produkti- vit(cid:228)tswachstum auswirken, vor allem im Sektor der nicht handelsf(cid:228)higen G(cid:252)ter, und der technologische Fortschritt k(cid:246)nnte dazu f(cid:252)hren, da(cid:223) immer mehr Dienstleistungen handelsf(cid:228)hig werden und sich damit die Grenze zwischen handelsf(cid:228)higen und nicht handelsf(cid:228)higen G(cid:252)tern verschiebt. Die einheitliche W(cid:228)hrung k(cid:246)nnte denselben Effekt haben. Aus diesen Gr(cid:252)nden l(cid:228)(cid:223)t sich sehr schwer sagen, welches Inflationsgef(cid:228)lle in der WWU langfristig tragbar w(cid:228)re. Die hypothetische Frage, wie es anderen potentiellen WWU-Teilnehmern ergehen k(cid:246)nnte, d(cid:252)rfte noch schwerer zu beantworten sein. Die Inflationsunterschiede werden im Rahmen der multilateralen (cid:220)berwachung genauestens im Auge behalten und vor dem Hintergrund der gesamtwirtschaftlichen Lage bewertet, um nachteilige Inflations- divergenzen zu vermeiden