title: Nařízení Komise (ES) č. 2377/1999 ze dne 9. listopadu 1999, kterým se stanoví obchodní norma pro chřest

text: 462 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 31999R2377 L 287/6 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 10. 11. 1999 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 2377/1999 ze dne 9. listopadu 1999, kterým se stanoví obchodní norma pro chřest KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, (4) s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zele- ninou (1), (ES) č. 1257/1999 (2), a zejména na čl. 2 odst. 2 uvedeného naří- zení, pozměněné nařízením naposledy (ES) Norma se vztahuje na všechna stádia uvádění na trh. Doprava na dlouhé vzdálenosti, skladování po určitou dobu nebo různá manipulace, kterým jsou produkty podrobeny, mohou způsobit poškození, vyplývající z biologického vývoje těchto produktů nebo jejich větší či menší náchylnosti ke zkáze. Tato poškození je třeba vzít v úvahu při uplatňování normy ve stadiích uvádění na trh následujících po odeslání. U produktů jakosti Výběr, které musí být obzvláště pečlivě tříděny a baleny, musí být vzato v úvahu pouze snížení čerstvosti a vad- nutí. vzhledem k těmto důvodům: (5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro čerstvé ovoce a zeleninu, (1) (2) (3) Chřest je uveden v příloze I nařízení (ES) č. 2200/96 mezi produkty, pro které musí být přijaty normy. Naří- zení Komise (EHS) č. 454/92 ze dne 26. února 1992, které stanoví normu jakosti pro chřest (3), pozměněné nařízením (ES) č. 888/97 (4), musí být pozměněno v několika bodech. K zajištění právní čistoty je třeba zrušit nařízení (EHS) č. 454/92 a přistoupit k přepraco- vání uvedených pravidel. Za tím účelem by pro zajištění průhlednosti světového trhu měla být vzata v úvahu norma doporučená pro chřest Pracovní skupinou pro normalizaci zkáze a zvyšování jejich jakosti Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN). podléhajících produktů rychlé Je vhodné přistoupit k zjednodušení systému třídění chřestu tak, aby byl uveden do souladu s vývojem podmínek pěstování a obchodu, zejména s požadavky velkoobchodního a spotřebitelského trhu. Toto zjedno- dušení, uvedené v tabulce, spočívá ve snížení požadavků na třídění chřestu podle příčného průměru, a zároveň ve zmenšení minimálního příčného průměru u chřestu zeleného a fialovozeleného na 3 mm. Tyto změny umožní obchodování tenkých prýtů zeleného chřestu, stejně jako chřestu typu „triguero“ za stejných podmínek, jako v případě ostatního chřestu. Cílem uplatňování produkty neodpovídající uspokojování obchodní soutěže a přispět tak ke zlepšení výnosnosti produkce. této normy je vyloučit z trhu jakosti, zaměřit produkci na a usnadnit základě poctivé hospodářské spotřebitelů vztahy na požadavků PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Obchodní norma pro chřest kódu KN 0709 20 00 je uvedena v příloze. Norma se vztahuje na všechna stádia uvádění na trh za podmínek stanovených v nařízení (ES) č. 2200/96. Ve stadiích následujících po odeslání mohou však produkty oproti ustanovením normy vykazovat: — mírnou ztrátu čerstvosti a mírné vadnutí, — u produktů zařazených do jiné třídy jakosti než do třídy jakosti Výběr lehká poškození vyplývající z jejich vývoje a jejich větší či menší náchylnosti k rychlé zkáze. Článek 2 Nařízení (EHS) č. 454/92 se zrušuje. Článek 3 (1) Úř. věst. L 297, 21. 11. 1996, s. 1. (2) Úř. věst. L 160, 26. 6. 1999, s. 80. (3) Úř. věst. L 52, 27. 2. 1992, s. 29. (4) Úř. věst. L 126, 17. 5. 1997, s. 11. Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Použije se ode dne 1. ledna 2000. 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 463 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 9. listopadu 1999. Za Komisi Franz FISCHLER člen Komise 464 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 PŘÍLOHA NORMA PRO CHŘEST I. DEFINICE PRODUKTU Tato norma se vztahuje na prýty chřestu odrůd (kultivarů) Asparagus officinalis L. , určené k dodání v čerstvém stavu spotřebiteli, nevztahuje se na chřest určený k průmyslovému zpracování. Podle barvy prýtů se chřest zařazuje do čtyř skupin: 1. chřest bílý; 2. chřest fialový, hlavička musí být růžová až fialovopurpurová a část prýtu musí být bílá; 3. chřest fialovozelený, část prýtu je fialově a zeleně zbarvená; 4. chřest zelený, hlavička a větší část prýtu musí být zelená. Tato norma neplatí pro chřest zelený a chřest fialovozelený menšího příčného průměru než 3 mm ani pro chřest bílý a chřest fialový menšího příčného průměru než 8 mm, balený v rovnoměrných svazcích nebo ve spotřebitel- ských obalech. II. USTANOVENÍ O JAKOSTI Norma stanoví vlastnosti, které musí chřest vykazovat po obalové úpravě a zabalení. A. Minimální požadavky Chřest všech tříd jakosti, s přihlédnutím ke zvláštním ustanovením uvedeným pro jednotlivé třídy jakosti a k dovoleným odchylkám, musí být: — celý, — zdravý; nedovolují se produkty napadené hnilobou, nebo s takovými vadami, které je činí nevhodnými pro lidskou spotřebu, — bez poškození způsobených nevhodným praním (prýty mohou být oprány, nikoliv však „máčeny“), — čisté, v podstatě bez viditelných cizích látek, — čerstvého vzhledu a svěží vůně, — v podstatě bez škůdců, — v podstatě nepoškozené škůdci, — v podstatě bez otlaků, — bez nadměrné povrchové vlhkosti, tzn. po případném praní či zchlazení studenou vodou dostatečně osušené, — bez cizího pachu a/nebo chuti. Řez na bázi musí být pokud možno hladký. Kromě toho prýty nesmějí být duté, prasklé, oloupané ani zlámané. Dovolují se však drobné praskliny, vzniklé po sklizni, pokud jejich rozsah nepřevyšuje dovolené odchylky uvedené ve IV. A: „Dovolené odchylky jakosti“. Chřest musí být v takovém stavu, aby: — snesl přepravu a manipulaci a — mohl být do místa určení doručen v odpovídající jakosti. 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 465 B. Třídy jakosti Chřest se zařazuje do tří tříd jakosti: i) Výběr Prýty zařazené do této třídy musí být vynikající jakosti, dobře tvarované a v podstatě rovné. Hlavičky musí být, s přihlédnutím k normálním znakům skupiny, ke které prýty náležejí, velmi dobře sevřené. Dovolují se jen velmi slabé stopy rzivosti prýtů, pokud je spotřebitel může běžným loupáním odstranit. U skupiny „chřest bílý“ musí být hlavičky i prýty bílé; u prýtů se dovoluje jen slabě růžový nádech. „Chřest zelený“ musí být zcela zelený. V této třídě jakosti se nedovolují žádné stopy dřevnatění. Řez na bázi musí být, pokud možno, kolmý na podélnou osu prýtu. Je-li však chřest vázán do svazků, mohou být prýty umístěné na obvodu svazku pro lepší vzhled seříznuty mírně šikmo. Výška zešikmení nesmí přesahovat 1 cm. ii) I. jakost Prýty zařazené do této třídy musí být dobré jakosti a dobře tvarované. Mohou být mírně zakřivené. Hlavičky musí být, s přihlédnutím k normálním znakům skupiny, ke které prýty náležejí, sevřené. Dovolují se slabé stopy rzivosti, pokud je spotřebitel může běžným loupáním odstranit. U skupiny „chřest bílý“ se dovoluje slabě růžový nádech u prýtů i hlaviček. „Chřest zelený“ musí být zelený nejméně na 80 % délky prýtu. U skupiny „chřest bílý“ se nedovolují dřevnaté prýty. U ostatních skupin se dovolují stopy dřevnatění ve spodní části prýtů, pokud je spotřebitel může běžným loupáním odstranit. Řez na bázi musí být pokud možno kolmý na podélnou osu. iii) II. jakost Do této třídy se zařazují prýty, které nemohou být zařazeny do vyšších tříd jakosti, ale které odpovídají mini- málním požadavkům uvedeným výše. Ve srovnání s I. jakostí mohou být prýty méně dobře tvarované, více zakřivené a mohou mít, s přihléd- nutím ke znakům skupiny, ke které náležejí, hlavičky i lehce otevřené. Dovolují se stopy rzivosti, pokud je spotřebitel může běžným loupáním odstranit. Hlavičky „chřestu bílého“ mohou být zabarvené, a to i do zelena. Hlavičky „chřestu fialového“ mohou mít slabě zelené zabarvení. „Chřest zelený“ musí být zelený nejméně na 60 % délky prýtu. Prýty mohou být slabě dřevnaté. Řez na bázi prýtu může být mírně šikmý. III. USTANOVENÍ O TŘÍDĚNÍ PODLE VELIKOSTI Chřest se třídí podle délky a příčného průměru prýtů. A. Třídění podle délky Délka prýtů musí být: — nad 17 cm u chřestu dlouhého, — mezi 12 a 17 cm u chřestu krátkého, — nad 12 cm u chřestu II. jakosti, který je rovnán do obalů nesvazkovaný, — pod 12 cm u hlaviček chřestu. U chřestu bílého a chřestu fialového se dovoluje délka prýtů nejvýše 22 cm, u chřestu zeleného a chřestu fialo- vozeleného nejvýše 27 cm. Rozdíl délky mezi prýty dodávanými v pevně svázaném svazku se dovoluje nejvýše 5 cm. 466 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 B. Třídění podle příčného průměru Příčný průměr prýtů se měří v polovině jejich délky. Minimální příčný průměr a třídění je stanoveno takto: Chřest bílý a fialový Třída jakosti Minimální příčný průměr Třídění podle příčného průměru Výběr 12 mm rozdíl nejvýše 8 mm mezi nejsilnějším a nejslabším prýtem v témže obalu nebo svazku I. jakost 10 mm rozdíl nejvýše 10 mm mezi nejsilnějším a nejslabším prýtem v témže obalu nebo svazku II. jakost 8 mm rovnoměrnost není předepsána Chřest fialovozelený a zelený Třída jakosti Minimální příčný průměr Třídění podle příčného průměru Výběr a I. jakost 3 mm rozdíl nejvýše 8 mm mezi nejsilnějším a nejslabším prýtem v témže obalu nebo svazku II. jakost 3 mm rovnoměrnost není předepsána IV. USTANOVENÍ O DOVOLENÝCH ODCHYLKÁCH Pro produkty neodpovídající požadavkům dané třídy jakosti jsou v každém obalu dovoleny odchylky jakosti a veli- kosti. A. Dovolené odchylky jakosti i) Výběr 5 % počtu nebo hmotnosti prýtů neodpovídajících požadavkům této třídy jakosti, ale odpovídajících poža- davkům stanoveným pro I. jakost nebo výjimečně dovoleným odchylkám I. jakosti nebo s lehkými nezahoje- nými prasklinami vzniklými po sklizni. ii) I. jakost 10 % počtu nebo hmotnosti prýtů neodpovídajících požadavkům této třídy jakosti, ale odpovídajících poža- davkům stanoveným pro II. jakost nebo výjimečně dovoleným odchylkám II. jakosti nebo s lehkými nezaho- jenými prasklinami vzniklými po sklizni. iii) II. jakost 10 % počtu nebo hmotnosti prýtů neodpovídajících požadavkům této třídy jakosti, ani minimálním poža- davkům, s výjimkou produktů napadených hnilobou, nebo s jiným poškozením, které je činí nevhodnými pro lidskou spotřebu. Kromě této odchylky se dovoluje nejvýše 10 % počtu nebo hmotnosti prýtů dutých nebo prýtů s velmi lehkými prasklinami vzniklými při praní. Podíl dutých prýtů v témže obalu nebo svazku nesmí v žádném případě přesáhnout 15 % počtu nebo hmotnosti. B. Dovolené odchylky velikosti Pro všechny třídy jakosti: 10 % počtu nebo hmotnosti prýtů neodpovídajících uvedené velikosti a odchylujících se od stanoveného rozmezí nejvýše o 1 cm u délky a nejvýše o 2 mm u příčného průměru. V. USTANOVENÍ O OBCHODNÍ ÚPRAVĚ A. Stejnorodost Obsah každého obalu, každého spotřebitelského obalu nebo každý svazek v témže obalu musí být stejnorodý a obal, spotřebitelský obal nebo každý svazek v témže obalu musí obsahovat jen prýty téhož původu, téže třídy jakosti, skupiny vybarvení a velikosti (je-li třídění podle velikosti požadováno). 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 467 Pokud se týká vybarvení, dovolují se však v dané skupině vybarvení prýty odlišné skupiny vybarvení v tomto rozsahu: — „chřest bílý“: 10 % počtu nebo hmotnosti chřestu fialového u jakosti Výběr a I. jakosti a 15 % u II. jakosti, — „chřest fialový“, „zelený“ a „fialovozelený“: 10 % počtu nebo hmotnosti chřestu odlišné skupiny vybarvení. U II. jakosti se dovoluje bílý chřest ve směsi s fialovým, pokud je směs náležitě označena. Viditelná část obsahu obalu, spotřebitelského obalu nebo svazku musí odpovídat zbývající části obsahu obalu, spotřebitelského obalu nebo svazku. B. Obchodní úprava Chřest smí být dodáván takto: i) ve svazcích pevně svázaných Prýty umístěné na obvodu každého svazku musí vzhledem a velikostí odpovídat průměru prýtů, z nichž svazek sestává. Prýty jakosti Výběr dodávané ve svazcích musí být téže délky. Svazky musí být v obalu srovnány; každý svazek zvlášť může být chráněn papírem. V témže obalu musí být svazky téže hmotnosti a délky. ii) ve spotřebitelských obalech, nebo rovnaný v obalech nesvazkovaný C. Obalová úprava Chřest musí být balen způsobem zajišťujícím náležitou ochranu produktu. Materiály použité uvnitř obalů musí být nové, čisté a nesmějí způsobovat vnější ani vnitřní poškození produktů. Použití materiálů, především papíru nebo nálepek s obchodními údaji, se dovoluje, pokud jsou tisk nebo štítko- vání provedeny zdravotně nezávadnou barvou nebo lepidlem. V obalech se nesmějí vyskytovat cizí příměsi. VI. USTANOVENÍ O OZNAČOVÁNÍ Každý obal musí být označen na jedné straně následujícími údaji, které musí být uvedeny čitelně, nesmazatelně a tak, aby byly viditelné zvenku: A. Identifikace jméno a adresa nebo identifikační symbol úředně vydaný nebo uznaný. Pokud je Balírna a/nebo odesílatel: použit identifikační symbol, musí být údaj „balírna a/nebo odesílatel (nebo odpovídající zkratka)“ uveden v blíz- kosti tohoto identifikačního symbolu. B. Druh produktu „Chřest“ a dále označení „bílý“, „zelený“, „fialový“, nebo „fialovozelený“, není-li obsah obalu zvenku viditelný a popř. označení „krátký“, „hlavičky“ nebo „směs bílého a fialového“. C. Původ produktu Země původu a popř. pěstitelská oblast nebo národní, krajové nebo místní označení původu. D. Obchodní údaje — třída jakosti, — velikost vyjádřená: a) u chřestu, u něhož je požadována velikostní stejnorodost, nejmenším a největším příčným průměrem; b) u chřestu, u něhož není požadována velikostní stejnorodost, nejmenším příčným průměrem a dále největším příčným průměrem nebo označením „a více“, — u chřestu ve svazcích nebo ve spotřebitelských obalech počet svazků nebo spotřebitelských obalů. E. Úřední kontrolní značka (není povinná)


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1993/99 från Paul Rübig (PPE-DE) till kommissionen. Den europeiska partihandelns utveckling i ljuset av Internet och euron.

eurovoc_concepts:
Internet
distributive trades
economic concentration
electronic commerce
euro
merger control
small and medium-sized enterprises
wholesale trade

formats: html pdf print

text: C 219 E/62 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 De potentiella f(cid:246)rdelar som parallellimport(cid:246)rer av utrustning fr(cid:229)n stater utanf(cid:246)r gemenskapen kan f(cid:229) framf(cid:246)r registrerade import(cid:246)rer eller tillverkare utg(cid:246)r ett problem vid till(cid:228)mpning av principen om tillverkarnas ansvar och annan produktlagstiftning. Denna fr(cid:229)ga (cid:228)r ett av de (cid:228)renden som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande behandlas inom kommissionen, i samband med initiativet avseende avfall fr(cid:229)n elektrisk och elektronisk utrustning. Ett av problemen med Europas avfallshanteringspolitik (cid:228)r bristen p(cid:229) exakta uppgifter om vilka avfalls- m(cid:228)ngder som uppkommer, (cid:229)tervinns och bortskaffas. Dessa siffror (cid:228)r inte bara av avg(cid:246)rande betydelse n(cid:228)r man utvecklar lagstiftning, utan beh(cid:246)vs ocks(cid:229) n(cid:228)r lagstiftningen skall genomdrivas. S(cid:229)dana uppgifter m(cid:229)ste naturligtvis l(cid:228)mnas av dem som har hand om de olika hanteringsmetoderna. Det (cid:229)terst(cid:229)r att se i vilket omf(cid:229)ng tillverkarna kommer att beh(cid:246)va delta i utf(cid:246)randet av s(cid:229)dana uppgifter. (2000/C 219 E/073) SKRIFTLIG FR¯GA E-1993/99 fr(cid:229)n Paul R(cid:252)big (PPE-DE) till kommissionen (9 november 1999) ˜mne: Den europeiska partihandelns utveckling i ljuset av Internet och euron Till f(cid:246)ljd av Internet och euron blir det l(cid:228)ttare att g(cid:246)ra distributionskedjan sn(cid:228)vare. Det blir l(cid:228)ttare f(cid:246)r producenterna att rikta sig direkt till detaljhandeln, framf(cid:246)r allt till stora kedjor, och till konsumenterna. Inom den inre marknaden beh(cid:246)ver partihandeln inte l(cid:228)ngre ta st(cid:228)llning till tullar. Till f(cid:246)ljd av euron beh(cid:246)ver den inte heller bry sig om cash management. Internet bidrar till att partihandeln till och med f(cid:246)rlorar sitt informationsf(cid:246)rspr(cid:229)ng till minuthandeln. D(cid:228)rf(cid:246)r finns det en risk f(cid:246)r att partihandeln under de n(cid:228)rmaste (cid:229)ren allt mer kommer att hamna i kl(cid:228)m mellan storproducenterna och den (cid:228)nnu mer kon- centrerade minuthandeln som har ett stort inflytande p(cid:229) marknaden. Har kommissionen vidtagit (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra en ytterligare koncentration inom handeln? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder kommer att vidtas till f(cid:246)ljd av att det finns risk f(cid:246)r att den medelstora partihandeln utesluts till f(cid:246)ljd av Internet och euron? Vilka m(cid:246)jligheter anser kommissionen att det finns f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla en h(cid:229)llbar medelstor partihandel? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (20 december 1999) Kommissionen k(cid:228)nner till dessa f(cid:246)r(cid:228)ndringar som p(cid:229)verkar partihandeln. Situationen har behandlats i kommissionens vitbok om handel (1). I den handlingsplan som bifogats vitboken har kommissionen angivit vilka unders(cid:246)kningar som skall genomf(cid:246)ras p(cid:229) detta omr(cid:229)de i samarbete med experter fr(cid:229)n medlems- staterna (2). Genom Internet underl(cid:228)ttas handeln p(cid:229) flera olika niv(cid:229)er och f(cid:246)r flera ekonomiska akt(cid:246)rer, framf(cid:246)r allt sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag. Detta g(cid:228)ller b(cid:229)de detaljhandeln och grossister, som p(cid:229) ett enklare s(cid:228)tt och till l(cid:228)gre kostnad via elektroniska n(cid:228)t (Internet, extran(cid:228)t och intran(cid:228)t) kan delta p(cid:229) marknaden och direkt skapa kontakt med producenter, leverant(cid:246)rer och uppk(cid:246)pare i hela v(cid:228)rlden, samt konsumenter. Genom lagstiftning (till exempel f(cid:246)rslaget till direktiv om vissa politiken och verksamheten p(cid:229) detta omr(cid:229)de, forskning, utbildning och spridning av b(cid:228)sta praxis r(cid:228)ttsliga aspekter p(cid:229) den elektroniska handeln), uppmuntrar kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r att sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag deltar i informationssamh(cid:228)llet och den elektroniska handeln. Tack vare f(cid:246)retagens tilltr(cid:228)de till en elektronisk v(cid:228)rldsmarknad och utnyttjandet av denna nya teknik, som kombinerar information, handel och distribution, kan de (cid:246)ka sina avs(cid:228)ttnings- m(cid:246)jligheter (cid:246)ver hela v(cid:228)rlden, utvidga sitt utbud eller rikta in sig p(cid:229) specialiserade marknader. Inf(cid:246)randet av euron f(cid:246)renklar den finansiella hanteringen genom hela distributionskedjan. Inom handeln kan man g(cid:246)ra stora besparingar till f(cid:246)ljd av att man slipper v(cid:228)xelkursriskerna och den os(cid:228)kerhet som (cid:228)r f(cid:246)rknippad med valutafluktuationerna. Kommissionen f(cid:246)ljer med stor uppm(cid:228)rksamhet handels utveckling i Europa. Den ytterligare koncentration som parlamentsledamoten n(cid:228)mner kan begr(cid:228)nsas till exempel genom gemenskapsbest(cid:228)mmelser om kontroll av fusioner. Inom konkurrenspolitiken ser man positivt p(cid:229) sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag och i kommissionens meddelande om avtal av mindre betydelse (3) och i utkastet till undantagsf(cid:246)rordning f(cid:246)r vertikala avtal (4) tas h(cid:228)nsyn till de sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retagens s(cid:228)rskilda egenskaper. 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/63 KommittØn f(cid:246)r handel och distribution, som kommissionen uppr(cid:228)ttat och som best(cid:229)r av 65 f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r handelsbranscher och -sektorer, bland annat f(cid:246)r partihandeln, ger kommissionen r(cid:229)d i fr(cid:229)gor som r(cid:246)r handeln. Under de senaste m(cid:229)naderna har man inom denna kommittØ flera g(cid:229)nger diskuterat den elektroniska handeln, konsekvenserna av eurons inf(cid:246)rande samt konkurrensfr(cid:229)gor, och viktig information har (cid:246)verl(cid:228)mnats till kommissionen. Kommissionen har tagit flera initiativ, framf(cid:246)r allt f(cid:246)r att gynna sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, t. ex. SLIM (5) och BEST (Business Environment Simplification Task Force) i syfte att skapa b(cid:228)sta m(cid:246)jliga administrativa milj(cid:246) f(cid:246)r f(cid:246)retagens verksamhet. Detta torde bidra till att f(cid:246)retagen, framf(cid:246)r allt sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, kan bedriva en mer effektiv verksamhet till l(cid:228)gre kostnad. KOM(1999) 6 slutlig. Se r(cid:229)dets (industri) slutsatser av den 29. 4. 1999. EGT C 372, 9. 12. 1997. (1) (2) (3) (4) Utkastet h(cid:229)ller p(cid:229) att diskuteras. EGT C 270, 24. 9. 1999. (5) KOM(97) 618 slutlig, 21. 11. 1997. (2000/C 219 E/074) SKRIFTLIG FR¯GA E-1996/99 fr(cid:229)n Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen (9 november 1999) ˜mne: Avskaffande av diplomaters skattef(cid:246)rm(cid:229)ner I samband med att kommissionen skall f(cid:246)rnyas fattade man i f(cid:246)rra m(cid:229)naden ett beslut om att de nya kommissionsledam(cid:246)terna i framtiden inte l(cid:228)ngre skall f(cid:229) njuta av de skattef(cid:246)rm(cid:229)ner som de haft under en l(cid:229)ng tid. Denna reform (cid:228)r mycket anm(cid:228)rkningsv(cid:228)rd och lovv(cid:228)rd. Kan kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r upplysa mig ifall best(cid:228)mmelsen inom en snar framtid kommer att utvidgas till hela diplomatk(cid:229)ren inom EU? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 december 1999) Till grund f(cid:246)r diplomaternas skatte- och tullfria privilegier ligger sedan l(cid:228)nge etablerade (cid:246)msesidiga traditioner som kodifierats i allm(cid:228)nna termer i Wienkonventionen fr(cid:229)n 1961. Dessa privilegier (cid:228)r ocks(cid:229) uttryckligen angivna i gemenskapslagstiftningen (de befrielser som g(cid:228)ller merv(cid:228)rdesskatten (cid:228)r f(cid:246)reskrivna i artikel 15. 10 i r(cid:229)dets sj(cid:228)tte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlems- staternas lagstiftning r(cid:246)rande oms(cid:228)ttningsskatter (1), medan likartade befrielser fr(cid:229)n punktskatt (cid:228)r f(cid:246)re- skrivna i artikel 23. 1 i r(cid:229)dets direktiv 92/12/EEG av den 25 februari 1992 om allm(cid:228)nna regler f(cid:246)r punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och (cid:246)vervakning av s(cid:229)dana varor) (2). Villkor och begr(cid:228)nsningar f(cid:246)r dessa privilegier fastst(cid:228)lls av medlemsstaterna sj(cid:228)lva. Kommissionen beslutade vid sitt m(cid:246)te den 29 september 1999 att alla dess ledam(cid:246)ter frivilligt skulle avs(cid:228)ga sig flera av de s(cid:228)rskilda privilegier som de belgiska myndigheterna av tradition beviljat dem i kraft av till(cid:228)mpningen av 1961 (cid:229)rs Wienkonvention betr(cid:228)ffande diplomatiska f(cid:246)rbindelser. Kommissionens ledam(cid:246)ter kommer d(cid:228)rf(cid:246)r n(cid:228)r det g(cid:228)ller utgifter av privat natur inte l(cid:228)ngre att kunna ut(cid:246)va sin r(cid:228)tt att kr(cid:228)va befrielse fr(cid:229)n merv(cid:228)rdesskatt och punktskatt p(cid:229) vin och alkohol, cigarretter och bensin eller att momsfritt kunna ink(cid:246)pa en rad olika varor f(cid:246)r personligt bruk. Rent allm(cid:228)nt skulle det kunna h(cid:228)vdas att denna typ av privilegier f(cid:246)r diplomater fr(cid:229)n en medlemsstat som (cid:228)r stationerade i en annan medlemsstat, inte l(cid:228)ngre (cid:228)r ber(cid:228)ttigade p(cid:229) en inre marknad utan att de b(cid:246)r avskaffas. Detta skulle dock inneb(cid:228)ra att den nuvarande gemenskapslagstiftningen skulle beh(cid:246)va (cid:228)ndras och att ett enh(cid:228)lligt beslut i detta skede skulle beh(cid:246)va fattas av r(cid:229)det p(cid:229) f(cid:246)rslag av kommissionen. Det (cid:228)r en fr(cid:229)ga som kr(cid:228)ver en noggrann unders(cid:246)kning, eftersom den p(cid:229)verkar medlemsstaternas till(cid:228)mpning av Wienkonventionen. Kommissionen har d(cid:228)rf(cid:246)r inte f(cid:246)r avsikt att inom en n(cid:228)ra framtid l(cid:228)gga fram n(cid:229)got f(cid:246)rslag i denna fr(cid:229)ga. (1) (2) EGT L 145, 13. 6. 1977. EGT L 76, 23. 3. 1992


title: Uredba Komisije (ES) št. 2377/1999 z dne 9. novembra 1999 o standardu trženja za šparglje

eurovoc_concepts:
marketing standard
perennial vegetable
preparation for market
quality standard

text: 462 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 31999R2377 L 287/6 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 10. 11. 1999 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2377/1999 z dne 9. novembra 1999 o standardu trženja za šparglje KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE (4) ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1257/ 1999 (2), in zlasti člena 2(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, ob upoštevanju naslednjega: (1) (2) (3) šparglje (3), kakor Šparglji sodijo med proizvode iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 2200/96, za katere je treba sprejeti standarde. Uredba Komisije (EGS) št. 454/92 z dne 26. februarja 1992 o standardih kakovosti za je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 888/97 (4), se spremeni v več točkah. Zaradi je št. 454/92 razveljaviti, zadevne treba Uredbo (EGS) predpise pa prenoviti. V ta namen in zaradi ohranjanja transparentnosti svetovnega trga je treba upoštevati stan- dard za šparglje, ki ga je priporočila Delovna skupina za standardizacijo pokvarljivega blaga in izboljšanje kako- vosti Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE). jasnosti predpisov, Sistem določanja velikosti špargljev je treba poenostaviti, da bi sledil razvoju proizvodnih pogojev in pogojev trženja, zlasti glede zahtev veletrgovine in potrošnikov. Ta poenostavitev vključuje odstranitev določb o maksi- malni dolžini špargljev, omilitev pogojev o premeru v tabeli velikosti za šparglje in zmanjšanje minimalnega premera za zelene in vijolično zelene šparglje na 3 mm. Te spremembe bodo omogočile trženje tankih zelenih špargljev in špargljev „triguero“ pod enakimi pogoji, kot veljajo za vse druge šparglje. Rezultati uporabe teh standardov bi morali biti odstra- nitev proizvodov neprimerne kakovosti s trga, uskladitev proizvodnje z zahtevami potrošnikov, spodbujanje trgo- vinskih odnosov, ki temeljijo na lojalni konkurenci, in s tem izboljšanje donosnosti proizvodnje. Standardi veljajo na vseh stopnjah trženja. Prevoz na dolge razdalje, skladiščenje za določen čas in različni postopki obdelave, katerim so proizvodi izpostavljeni, lahko povzročijo spremembe zaradi biološkega razvoja proizvodov ali njihove pokvarljivosti. Take spremembe je treba upoštevati pri uporabi standardov na stopnjah trženja, ki sledijo stopnji odpošiljanja. Ker morajo biti proizvodi razreda „ekstra“ še zlasti skrbno sortirani in pakirani, se v njihovem primeru lahko upošteva le zmanjšanje svežosti in čvrstosti. (5) Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljal- nega odbora za sveže sadje in zelenjavo, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Standard trženja za šparglje, ki sodijo v tarifno oznako KN 0709 20 00, je določen v Prilogi. Ta standard se uporablja na vseh stopnjah trženja pod pogoji iz Uredbe (ES) št. 2200/96. Vendar pa se na stopnjah po odpošiljanju v zvezi z določbami standarda pri proizvodih lahko pokažejo: — nekoliko zmanjšana svežost in čvrstost, — manjše spremembe zaradi biološkega razvoja ali pokvarlji- vosti proizvodov, razen pri proizvodih razreda „ekstra“. Člen 2 Uredba (EGS) št. 454/92 se razveljavi. Člen 3 (1) UL L 297, 21. 11. 1996, str. 1. (2) UL L 160, 26. 6. 1999, str. 80. (3) UL L 52, 27. 2. 1992, str. 29. (4) UL L 126, 17. 5. 1997, str. 11. Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Uporablja se od 1. januarja 2000. 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 463 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 9. novembra 1999 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije 464 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 PRILOGA STANDARD ZA ŠPARGLJE I. OPREDELITEV Ta standard se uporablja za poganjke sort špargljev, vzgojenih iz Asparagus officinalis L. , ki se potrošnikom dobavljajo v svežem stanju; ta standard se ne uporablja za šparglje, namenjene za industrijsko predelavo. Poganjki špargljev so razdeljeni v štiri skupine glede na barvo: 1. beljeni špargelj – beluš; 2. vijolični špargelj, ki ima vršiček obarvan med roza in vijolično ali purpurno rdečo, del poganjka pa je bel; 3. vijolično zeleni špargelj, del katerega je obarvan vijolično in zeleno; 4. zeleni špargelj, ki ima vršiček in večino poganjka obarvana zeleno. Ta standard se ne uporablja za zelene in vijolično zelene šparglje, katerih premer je manjši od 3 mm, ter za beljene in vijolične šparglje, katerih premer je manjši od 8 mm, ki so pakirani v enake svežnje ali enote pakiranja. II. DOLOČBE O KAKOVOSTI Namen tega standarda je opredeliti zahteve glede kakovosti za šparglje po pripravi in pakiranju. A. Minimalne zahteve Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj morajo biti poganjki špargljev v vseh razredih: — nepoškodovani, — zdravi; proizvod, ki je zaradi pojava gnilobe ali poškodb neprimeren za uživanje, je izločen, — brez poškodb, ki jih povzroči neustrezno pranje (poganjki morajo biti oprani, vendar ne namočeni), — čisti, praktično brez vsake vidne tuje snovi, — sveži po videzu in vonju, — praktično brez škodljivcev, — praktično brez poškodb, ki jih povzročijo škodljivci, — praktično brez obtolčenin, — brez odvečne zunanje vlage, tj. ustrezno „suhi“, če so bili oprani ali hlajeni z mrzlo vodo, — brez tujega vonja oziroma okusa. Rez na dnu poganjka mora biti čim bolj čist. Poleg tega poganjki ne smejo biti vdrti, razcepljeni, olupljeni ali zlomljeni. Manjše razpoke, ki se pojavijo po spravilu, so dovoljene, če ne presežejo meja, določenih v IV A. „Odstopanje od kakovosti“. Stanje špargljev mora biti tako, da: — prenesejo prevoz in rokovanje, in — prispejo v zadovoljivem stanju na namembni kraj. 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 465 B. Razvrstitev Šparglji se uvrščajo v tri razrede: (i) Razred „ekstra“ Poganjki v tem razredu morajo biti odlične kakovosti, lepo oblikovani in praktično ravni. Ob upoštevanju običajnih značilnosti skupine, v katero sodijo, morajo imeti zelo kompaktne vršičke. Dovoljene so samo redke in rahle sledi rjavenja na poganjku, ki se lahko odstranijo z običajnim lupljenjem. Pri skupini „beljenih“ špargljev morajo biti vršički in poganjki beli, dovoljen je le rahel roza odtenek na poganjkih. Zeleni šparglji morajo biti popolnoma zeleni. Pri poganjkih v tem razredu niso dovoljene sledi olesenelosti. Rez na dnu poganjka mora biti čim bolj pravokoten na vzdolžno os. Da bi izboljšali izgled, kadar so šparglji pakirani v svežnjih, so tisti na zunanji strani lahko rahlo poševno odrezani, vendar nagib ne sme presegati 1 cm. (ii) Razred I Poganjki v tem razredu morajo biti dobre kakovosti in lepo oblikovani. Lahko so rahlo ukrivljeni. Ob upoš- tevanju običajnih značilnosti skupine, v katero sodijo, morajo imeti kompaktne vršičke. Dovoljene so rahle sledi rjavenja, ki se odstranijo z običajnim lupljenjem. Pri skupini „beljenih“ špargljev je dovoljen rahel roza odtenek na vršičkih in poganjkih. Zeleni šparglji morajo biti na najmanj 80 % dolžine zeleni. Pri skupini „beljenih“ špargljev niso dovoljene sledi olesenelosti poganjka. Pri drugih skupinah je dovoljena sled olesenelosti na spodnjem delu poganjka, če se ta olesenelost lahko odstrani z običajnim lupljenjem. Rez na dnu poganjka mora biti čim bolj pravokoten na vzdolžno os. (iii) Razred II Ta razred vključuje poganjke, ki ne izpolnjujejo zahtev za uvrstitev v višja razreda, vendar izpolnjujejo mini- malne zahteve, določene spodaj. V primerjavi z razredom I so poganjki lahko slabše oblikovani, bolj ukrivljeni in glede na običajne značil- nosti skupine, v katero sodijo, so vršički lahko nekoliko razprti. Dovoljene so sledi rjavenja, ki se odstranijo z običajnim lupljenjem. Pri skupini „beljenih“ špargljev je dovoljeno obarvanje vršičkov vključno z zelenim odtenkom. Vršički skupine „vijoličnih“ špargljev imajo lahko rahlo zelen odtenek. Poganjki zelenih špargljev morajo biti na najmanj 60 % dolžine zeleni. Poganjki so lahko rahlo oleseneli. Rez na dnu poganjka je lahko rahlo poševen. III. DOLOČBE O VELIKOSTI Velikost je določena z dolžino in premerom poganjka. A. Določanje velikosti po dolžini Dolžina poganjkov mora biti: — nad 17 cm za dolge šparglje, — 12 do 17 cm za kratke šparglje, — nad 12 cm za razred II zloženih špargljev, vendar ne povezanih v svežnje, — pod 12 cm za vršičke špargljev. Največja dovoljena dolžina za beljene in vijolične šparglje je 22 cm, za zelene in vijolično zelene šparglje pa 27 cm. Maksimalna razlika v dolžini poganjkov v trdno povezanih šopih ne sme presegati 5 cm. 466 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 B. Določanje velikosti po premeru Premer poganjkov se meri na sredini njihove dolžine. Za najmanjši premer in določanje velikosti velja naslednje: Beljeni in vijolični špargelj Razred Minimalni premer Določanje velikosti Ekstra 12 mm Največja razlika 8 mm med najtanjšim in najdebelejšim poganjkom v isti enoti pakiranja ali istem svežnju I II 10 mm Največja razlika 10 mm med najtanjšim in najdebelejšim poganjkom v isti enoti pakiranja ali istem svežnju 8 mm Ni določbe v zvezi z izenačenostjo Vijolično/zeleni in zeleni špargelj Razred Minimalni premer Določanje velikosti Ekstra in I 3 mm Največja razlika 8 mm med najtanjšim in najdebelejšim poganjkom v isti enoti pakiranja ali istem svežnju II 3 mm Ni določbe v zvezi z izenačenostjo IV. DOLOČBE O DOVOLJENIH ODSTOPANJIH V zvezi s kakovostjo in velikostjo proizvodov, ki ne izpolnjujejo zahtev označenega razreda, so v vsaki enoti paki- ranja dovoljena naslednja odstopanja: A. Odstopanja od kakovosti (i) Razred „ekstra“ 5 % poganjkov po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred „ekstra“, vendar izpolnjujejo zahteve za razred I, ali so izjemoma v mejah dovoljenih odstopanj za ta razred ali imajo rahle razpoke, ki so nastale po spravilu. (ii) Razred I 10 % poganjkov po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred I, vendar izpolnjujejo zahteve za razred II, ali so izjemoma v mejah dovoljenih odstopanj za ta razred ali imajo rahle razpoke, ki so nastale po spravilu. (iii) Razred II 10 % poganjkov po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za razred II niti minimalnih zahtev, vendar poganjki ne smejo biti gnili ali kako drugače neprimerni za uživanje. Poleg zgornjih 10 % je dovoljeno dodatno odstopanje 10 % po številu ali masi za poganjke, ki imajo vdrtine ali zelo rahle razpoke od pranja. V nobenem primeru ne sme biti v posamezni enoti pakiranja ali svežnju več kot 15 % poganjkov z vdrti- nami. B. Odstopanja od velikosti Za vse razrede: 10 % poganjkov po številu ali masi, ki ne ustrezajo navedeni velikosti in odstopajo od določenih dolžin največ za 1 cm v dolžini in 2 mm v premeru. V. DOLOČBE O PREDSTAVITVI A. Izenačenost Vsebina vsakega pakiranja, vsake enote pakiranja ali vsakega svežnja v istem pakiranju mora biti izenačena in vključevati le šparglje istega porekla, kakovosti, barvne skupine in velikosti (kjer je ta meritev obvezna). 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 467 Kar zadeva barvo, so dovoljeni poganjki različnih barvnih skupin v okviru naslednjih meja: — beljeni špargelj: 10 % po številu ali masi vijoličnih špargljev v razredu „ekstra“ in I in 15 % v razredu II, — vijolični, zeleni in vijolično/zeleni šparglji: 10 % po številu ali masi druge barvne skupine. V razredu II je dovoljena mešanica beljenih in vijoličnih špargljev, če so ustrezno označeni. Vidni del vsebine vsakega pakiranja, enote pakiranja ali svežnja mora biti reprezentativen za celotno vsebino. B. Predstavitev Šparglji so lahko predstavljeni na naslednje načine: (i) čvrsto povezani v svežnjih Poganjki na zunanji strani posameznega svežnja morajo po videzu in premeru ustrezati povprečju celega svežnja. V razredu „ekstra“ mora biti dolžina poganjkov v svežnju enaka. Svežnji morajo biti poravnani v pakiranju; vsak posamezen sveženj je lahko zavarovan s papirjem. Svežnji v posameznem pakiranju morajo biti enako težki in dolgi; (ii) v enotah pakiranja ali zloženi, vendar ne povezani v pakiranju. C. Pakiranje Šparglji morajo biti pakirani tako, da zagotavljajo ustrezno zaščito proizvoda. Notranji material pakiranja mora biti nov, čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj in znotraj. Dovoljena je uporaba takšnih materialov, ki nosijo trgovske oznake (etikete, žigi), če se pri tiskanju in lepljenju uporabljajo nestrupena črnila ali lepila. V pakiranju ne sme biti tujih snovi. VI. DOLOČBE O OZNAČEVANJU Na vsaki enoti pakiranja mora biti na isti zunanji strani čitljivo in neizbrisno označeno naslednje: A. Identifikacija Oseba, ki pakira in/oseba, ki razpošilja: Ime in naslov ali uradno izdano ali priznano kodno oznako tistega, ki pakira in/ali tistega, ki razpošilja. Če je uporabljena kodna oznaka, mora biti poleg kodne oznake naveden izraz „oseba, ki pakira in/ali oseba, ki razpošilja“ (ali ustrezna okrajšava). B. Vrsta proizvoda „Špargelj“, ki mu sledi oznaka „beljeni“, „zeleni“, „vijolični“ ali „vijolično/zeleni“, če vsebina pakiranja ni vidna z zunanje strani, in, kjer je ustrezno, oznaka „kratki“, „vršički“ ali „mešanica belih in vijoličnih“. C. Poreklo proizvoda Država porekla in, po želji, pridelovalno območje ali nacionalno, regionalno ali lokalno ime. D. Prodajne označbe — razred, — velikost, izražena: (a) za šparglje, za katere veljajo določbe o izenačenosti, z najmanjšim in največjim premerom; (b) za šparglje, za katere ne veljajo predpisi o izenačenosti, z najmanjšim premerom, ki mu sledi največji premer ali besedici „in več“, — za šparglje v svežnjih ali enotah pakiranja, število svežnjev ali število enot pakiranja. E. Uradni kontrolni znak (neobvezno)