title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2148/99 från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen. Vetenskapliga livsmedelskommittén.

eurovoc_concepts:
ethics
human nutrition
operation of the Institutions
rules of procedure
scientific committee (EU)
scientific profession

text: 20. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170 E/147 (2000/C 170 E/178) SKRIFTLIG FR¯GA E-2137/99 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (24 november 1999) ˜mne: F(cid:246)rbud mot att BADGE och BFDGE anv(cid:228)nds f(cid:246)r inv(cid:228)ndig bestrykning av konservburkar Belgiska federationen har nyligen f(cid:246)rbjudit f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av konservburkar med sardiner och tonfisk p(cid:229) grund av de eventuella skadeeffekter som det kemiska skiktet av fernissa i burkarna kan ge upphov till. Av analyser som gjorts av konsumentorganisationen Test-Aankoop har det framg(cid:229)tt att 50 till 65 procent av livsmedlen i de burkar som unders(cid:246)kts varit f(cid:246)rorenade med de kemiska (cid:228)mnena BADGE (bisfenol-A- diglycidyleter) och BFDGE (bisfenol-F-diglycidyleter). BADGE anv(cid:228)nds i det innersta bestrykningsskiktet i konservburkar. BFDGE (cid:228)r besl(cid:228)ktat med BADGE men f(cid:229)r inte begagnas i material som kommer i kontakt med livsmedel. Likv(cid:228)l p(cid:229)tr(cid:228)ffade Test-Ankoop sp(cid:229)r av BFDGE i 65 procent av de unders(cid:246)kta fallen. Eftersom sardiner och tonfisk p(cid:229) burk inte importeras enbart till Belgiska federationen ville jag st(cid:228)lla f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor till kommissionen: 1. K(cid:228)nner kommissionen till n(cid:229)gra motsvarande problem med BADGE och/eller BFDGE i Europeiska unionens (cid:246)vriga medlemsstater? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet: vilka (cid:229)tg(cid:228)rder vidtas d(cid:229) f(cid:246)r att f(cid:246)rorenade livsmedel skall dras tillbaka ur handeln? Om inte: t(cid:228)nker kommissionen d(cid:229) uppmana medlemsstaterna att inf(cid:246)ra noggranna kontroller f(cid:246)r att konstatera n(cid:228)rvaron av BADGE och/eller BFDGE i livsmedel? 2. H(cid:229)ller kommissionen p(cid:229) att utarbeta ett direktiv om f(cid:246)rbud mot BADGE och BFDGE som material i det innersta bestrykningsskiktet i konservburkar? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet: hur ser direktivet i stora drag ut? Om inte: (cid:228)r kommissionen, mot bakgrund av den cancerframkallande karakt(cid:228)ren hos b(cid:229)de BADGE och BFDGE, beredd att f(cid:246)rbjuda anv(cid:228)ndningen av b(cid:228)ggedera som material i det innersta bestryknings- skiktet i konservburkar? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Erkki Liikanen (02 december 1999) Kommissionen har inlett en detaljerad unders(cid:246)kning av det problem som p(cid:229)talas av ledamoten, och avser att meddela honom resultatet s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt. (2000/C 170 E/179) SKRIFTLIG FR¯GA E-2148/99 fr(cid:229)n Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen (24 november 1999) ˜mne: Vetenskapliga livsmedelskommittØn Enligt vilket nuvarande ledam(cid:246)ter i den Vetenskapliga livsmedelskommittØn? f(cid:246)rfarande inl(cid:228)mnas och offentligg(cid:246)rs de (cid:229)rliga intressef(cid:246)rklaringarna fr(cid:229)n tidigare och Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av David Byrne (16 december 1999) Alla medlemmar av en vetenskaplig kommittØ (cid:228)r oberoende, vilket (cid:228)r en av de tre grundl(cid:228)ggande principerna f(cid:246)r arbetet i de nya vetenskapliga kommittØerna, n(cid:228)mligen kompetens, oberoende och insyn. C 170 E/148 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 6. 2000 I artikel 6. 1 i kommissionens beslut 97/0579/EG av den 23 juli 1997 om inr(cid:228)ttande av vetenskapliga kommittØer f(cid:246)r konsumenters h(cid:228)lsa och livsmedelss(cid:228)kerhet (1) f(cid:246)reskrivs att (cid:148)Medlemmarna av de veten- skapliga kommittØerna skall i sin egenskap av kommittØmedlemmar st(cid:229) fria fr(cid:229)n all p(cid:229)verkan utifr(cid:229)n(cid:148). F(cid:246)r att garantera detta oberoende m(cid:229)ste medlemmarna i tre olika sammanhang l(cid:228)mna f(cid:246)rklaringar om s(cid:229)dana intressen som skulle kunna inverka menligt p(cid:229) deras oberoende. Det r(cid:246)r sig om en intressef(cid:246)rklaring som ing(cid:229)r i den ursprungliga intresseanm(cid:228)lan (ans(cid:246)kan) om att bli medlem av en vetenskaplig kommittØ, en (cid:229)rlig intressef(cid:246)rklaring och en f(cid:246)rklaring om de s(cid:228)rskilda intressen som skulle kunna inverka menligt p(cid:229) deras oberoende n(cid:228)r det g(cid:228)ller en viss punkt p(cid:229) dagordningen f(cid:246)r kommittØns m(cid:246)te. Parlamentsledamotens fr(cid:229)ga g(cid:228)ller de (cid:229)rliga intressef(cid:246)rklaringar som tidigare och nuvarande medlemmar av Vetenskapliga livsmedelskommittØn l(cid:228)mnar. I artikel 6. 2 i ovann(cid:228)mnda beslut f(cid:246)reskrivs att medlemmarna av de vetenskapliga kommittØerna (cid:148)varje (cid:229)r skall informera kommissionen om s(cid:229)dana intressen som skulle kunna inverka menligt p(cid:229) deras oberoende(cid:148). Detta (cid:228)r en allm(cid:228)n regel som g(cid:228)ller f(cid:246)r alla de nio vetenskapliga kommittØerna. Varje kommittØ har dock antagit en egen arbetsordning. Vetenskapliga livsmedelkommittØn antog den 17 september 1998 en arbetsordning, enligt vilken medlemmarna varje (cid:229)r skall informera kommissionen om s(cid:229)dana intressen som skulle kunna inverka menligt p(cid:229) deras oberoende. Det kan g(cid:228)lla direkta eller indirekta ekonomiska intressen eller i vissa fall etiska fr(cid:229)gor. Det b(cid:246)r betonas att de vetenskapliga kommittØerna antar de interna arbetsordningarna helt sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt. Medlemmarna i Vetenskapliga livsmedelskommittØn l(cid:228)mnade f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen sina f(cid:246)rklaringar efter det att arbetsordningen hade antagits och andra g(cid:229)ngen i april 1999. De (cid:229)rliga f(cid:246)rklaringarna (cid:228)r inte automatiskt tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r allm(cid:228)nheten. Eftersom de inneh(cid:229)ller person- uppgifter kan f(cid:246)rklaringarna inte l(cid:228)mnas ut till en tredje part utan att medlemmen uttryckligen har gett sitt tillst(cid:229)nd till detta. Som bilaga till arbetsordningen finns en blankett f(cid:246)r medlemmarnas (cid:229)rliga intressef(cid:246)rk- laring. P(cid:229) blanketten har medlemmarna m(cid:246)jlighet att ge sitt tillst(cid:229)nd till att f(cid:246)rklaringen f(cid:229)r offentligg(cid:246)ras. Vid den senaste (cid:229)rliga intressef(cid:246)rklaringen samtyckte de flesta medlemmarna till att deras intressef(cid:246)rklar- ingar skulle kunna offentligg(cid:246)ras. I dessa fall kan kommissionen p(cid:229) beg(cid:228)ran l(cid:228)mna information till en tredje part. N(cid:228)r det g(cid:228)ller tidigare medlemmar finns det inga s(cid:228)rskilda skyldigheter p(cid:229) denna punkt. (1) EGT L 237, 28. 8. 1997. (2000/C 170 E/180) SKRIFTLIG FR¯GA E-2155/99 fr(cid:229)n Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (24 november 1999) ˜mne: Exil f(cid:246)r kungahuset Savojen Medlemmarna av huset Savojen, som fram till 1946 regerade i Italien, befinner sig sedan detta (cid:229)r i exil utanf(cid:246)r Italiens gr(cid:228)nser. Exilen framst(cid:229)r som helt absurd och ober(cid:228)ttigad och strider dessutom mot de internationella konventionerna om m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter. Kan kommissionen, med bilden om ett enat och solitt demokratiskt Europa som grundar sig p(cid:229) solidaritet och medborgarnas r(cid:228)ttigheter f(cid:246)r (cid:246)gonen, besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Finns det n(cid:229)gra europeiska direktiv som f(cid:246)reskriver r(cid:228)tt till fri r(cid:246)rlighet inom EU f(cid:246)r europeiska medborgare som inte beg(cid:229)tt n(cid:229)got brott? 2. Anser inte kommissionen att detta fall kan tas upp i EG-domstolen? 3. Vilken (cid:228)r kommissionens allm(cid:228)nna (cid:229)sikt i fallet?


title: WRITTEN QUESTION E-2123/99 by Gianfranco Dell'Alba (TDI) to the Commission. Objective 2 for the 2000-2006 period and the reasons for the rejection of Italy's proposals.

eurovoc_concepts:
EU regional policy
Italy
Structural Funds
eligibility criteria
regulation (EU)
terms for aid

formats: html pdf print

text: 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/53 (2000/C 225 E/052) WRITTEN QUESTION E-2105/99 by Mihail Papayannakis (GUE/NGL) to the Commission (22 November 1999) Subject: New methods for finding persons trapped inside the wreckage of buildings The recent earthquakes in Turkey, Greece and other countries around the world have drawn attention to the extremely serious issue of persons trapped inside the wreckage of buildings and the need for effective search and rescue methods. Up to now rescue teams have been using accounts and information given by survivors, sound detection (acoustic method) and micro-cameras (visual method), as well as trained dogs. According to experts, other methods of finding trapped persons could be developed and used, based on the detection of chemicals emitted by the human body in various situations, and especially in difficult circumstances such as being trapped in buildings which have collapsed. It appears that methods like these have been tested for military purposes. Would the Commission be willing to aid the development and use of similar methods for use by rescue teams dealing with earthquakes and trapped victims? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (24 January 2000) The Commission has in the past financed at least one pilot project to build an appliance which uses microwave radar to detect persons trapped in rubble. The Honourable Member is referred to the Commission(cid:146)s Internet site at the following address: http://www. europa. eu. int/comm/environment/civil/ prote/cpactiv/cpact08e. htm, where further information on the project is available. Under the Community action programme in the field of civil protection, it falls to the national authorities to determine the content and scope of any pilot projects in this area with a view to incorporating the results into rescue team practice. On this basis, the Commission will be prepared to examine the funding of a project proposed in this area. Research and development related to novel technical solutions may be granted financial Community support within the fifth framework programme for RTD (1), provided that the rules of participation as well as the contents of the workplans of the thematic programmes are respected. (1) OJ L 26, 1. 2. 1999. (2000/C 225 E/053) WRITTEN QUESTION E-2123/99 by Gianfranco Dell(cid:146)Alba (TDI) to the Commission (24 November 1999) Subject: Objective 2 for the 2000-2006 period and the reasons for the rejection of Italy(cid:146)s proposals The Commission has declared the Italian government(cid:146)s proposals concerning the areas eligible for Objective 2 for the 2000-2006 period (cid:145)inadmissible(cid:146), has refused to examine their contents, and has asked the government to rewrite them all. This refusal is likely to delay considerably the allocation of funds to the regions and the subsequent implementation of structural policies, and also to jeopardise, perhaps to the benefit of other countries, the funds(cid:146) commitment and expenditure capacities. C 225 E/54 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 When the framework regulation on the Structural Funds was adopted, the Commission was supposed to have committed itself to taking into account the particular circumstances of individual Member States when making an overall examination of the eligible zones. Can the Commission answer the following questions: 1. What are the reasons that have led to this drastic decision, for which there is not even any provision in the above-mentioned regulation? 2. Does the Commission not consider that it has failed to take sufficient account of possible opportu- nities for derogation connected with Italy(cid:146)s particular circumstances? Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (21 January 2000) The proposed list of areas eligible for Objective 2 sent to the Commission by the Italian authorities 1. on 1 October 1999 was considered not to be acceptable because it did not comply with Article 4(4) of Council Regulation No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds (1). This paragraph stipulates that in each Member State the areas meeting the (cid:145)Community(cid:146) criteria laid down in Article 4(5) and (6) must contain at least 50 % of the population eligible for Objective 2 assistance. However, the areas put forward by the Italian authorities in compliance with these criteria contained only 2,2 million people (i. e. only 29,6 % of the total eligible population). 2. The Commission considers that the Regulation, which was adopted by all the Member States and received the assent of the European Parliament, provides considerable scope for accommodating the specific circumstances of Italy and that it is not necessary to resort to derogations from the regulatory framework. For example, the Italian authorities are not obliged to submit a proposal for all of the areas meeting the Community criteria (the population of which is 5 021 900). All they are required to submit is a list of areas satisfying these criteria in which the total population is at least 3 701 000. They are also permitted to calculate 50 % of the eligible population according to (cid:145)national(cid:146) criteria laid down in Article 4(7) to (9) of the Regulation. (1) OJ L 161, 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/054) WRITTEN QUESTION E-2124/99 by Antonio Tajani (PPE-DE) to the Commission (24 November 1999) Subject: The United Kingdom and the transposition of the Community directives relating to insurance against civil liability in respect of the use of motor vehicles In the United Kingdom at present, the Road Traffic Act 1991 prescribes a sentence of between five and ten years(cid:146) imprisonment in cases concerning careless and/or reckless driving causing death, while the level of civil compensation laid down is insignificant and offensive to the feelings of the family, equating as it does a human life with the cost of a small car. The European Union has already legislated on this matter to bring about the approximation of the Member States(cid:146) laws (Directive 72/166/EEC (1) of 24 April 1972 and Directive 84/5/EEC (2)) and Directive 90/232/ EEC (3) of 14 May 1990 specifically states that (cid:145)motor vehicle accident victims should be guaranteed comparable treatment irrespective of where in the Community accidents occur(cid:146). The deadline for transposition of this directive was 31 December 1992 and any extensions are exclusively limited to the (cid:145)Member States whose economies show differences in development(cid:146) and, therefore, do not apply to the United Kingdom


title: PERGUNTA ESCRITA P-2267/99 apresentada por SIR Robert Atkins (PPE-DE) à Comissão. Problemas provocados pelo bug do ano 2000 nos aeroportos.

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation

text: 1. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 219 E/133 (2000/C 219 E/165) PERGUNTA ESCRITA P-2267/99 apresentada por SIR Robert Atkins (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Problemas provocados pelo bug do ano 2000 nos aeroportos (24 de Novembro de 1999) Que medidas tomou ou tenciona tomar a Comissªo para garantir que todos os aeroportos internacionais situados no territ(cid:243)rio dos Estados-membros estejam protegidos da amea(cid:231)a do chamado bug do ano 2000? (2000/C 219 E/166) PERGUNTA ESCRITA E-2303/99 apresentada por SIR Robert Atkins (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: O problema do «bug do MilØnio» nos aeroportos (13 de Dezembro de 1999) EstÆ a Comissªo convicta de que a seguran(cid:231)a dos viajantes na UE estÆ garantida ao n(cid:237)vel dos aeroportos internacionais e que os viajantes estªo protegidos contra a amea(cid:231)a do chamado «bug do MilØnio»? (2000/C 219 E/167) PERGUNTA ESCRITA E-2304/99 apresentada por SIR Robert Atkins (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Problemas relacionados com o «bug do MilØnio» nos aeroportos Tenciona a Comissªo publicar relat(cid:243)rios por si elaborados sobre a amea(cid:231)a que o chamado «bug do MilØnio» constitui para o equipamento nos aeroportos internacionais? (2000/C 219 E/168) PERGUNTA ESCRITA E-2305/99 apresentada por SIR Robert Atkins (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Problemas relacionados com o «bug do MilØnio» nos aeroportos Quantos aeroportos internacionais da UE procederam (cid:224)s adapta(cid:231)ıes necessÆrias para evitar os danos, perigos ou atrasos que o chamado «bug do MilØnio» poderÆ causar a passageiros e mercadorias? Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas P-2267/99, E-2303/99, E-2304/99 e E-2305/99 dada pela ComissÆria L. de Palacio em nome da Comissªo (16 de Dezembro de 1999) O papel da Comissªo no dom(cid:237)nio dos transportes aØreos e dos aeroportos, tal como noutros sectores em que o chamado bug do ano 2000 poderÆ ter influŒncia, consiste essencialmente em facilitar a divulga(cid:231)ªo de informa(cid:231)ªo. Em conformidade com as competŒncias nacionais vigentes e com o princ(cid:237)pio da subsidiariedade, a principal responsabilidade pelo tratamento do bug, no que respeita aos aeroportos, compete (cid:224)s autoridades aeroportuÆrias e (cid:224)s autoridades sob cuja jurisdi(cid:231)ªo recai a avia(cid:231)ªo civil nacional. A regulamenta(cid:231)ªo relativa (cid:224) seguran(cid:231)a Ø aprovada a n(cid:237)vel internacional e tem (cid:226)mbito mundial, devendo os Estados-membros garantir o cumprimento das normas e regulamenta(cid:231)ıes aplicÆveis aos aeroportos. Existem diversas organiza(cid:231)ıes internacionais com um papel de interven(cid:231)ªo, na medida das suas responsa- bilidades


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2267/99 von Sir Robert Atkins (PPE-DE) an die Kommission. Jahr 2000-Problem auf Flughäfen.

text: 1. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 219 E/133 (2000/C 219 E/165) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2267/99 von Sir Robert Atkins (PPE-DE) an die Kommission (24. November 1999) Betrifft: Jahr 2000-Problem auf Flugh(cid:228)fen Welche Ma(cid:223)nahmen hat die Kommission ergriffen bzw. wird sie ergreifen, um sicherzustellen, da(cid:223) alle internationalen Flugh(cid:228)fen in den Mitgliedstaaten gegen das sogenannte (cid:132)Jahr 2000-Problem(cid:147) gefeit sind? (2000/C 219 E/166) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2303/99 von Sir Robert Atkins (PPE-DE) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Das Jahr-2000-Problem auf Flugh(cid:228)fen Teilt die Kommission die Ansicht, da(cid:223) die Sicherheit von EU-Reisenden auf internationalen Flugh(cid:228)fen vor den Risiken im Zusammenhang mit dem Jahr-2000-Problem gew(cid:228)hrleistet ist? (2000/C 219 E/167) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2304/99 von Sir Robert Atkins (PPE-DE) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Das Jahr-2000-Problem auf Flugh(cid:228)fen Wird die Kommission gegebenenfalls Berichte (cid:252)ber die Anf(cid:228)lligkeit von EDV-Anlagen auf internationalen Flugh(cid:228)fen f(cid:252)r den (cid:132)Jahr-2000-Bazillus(cid:147) ver(cid:246)ffentlichen? (2000/C 219 E/168) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2305/99 von Sir Robert Atkins (PPE-DE) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Das Jahr-2000-Problem auf Flugh(cid:228)fen Wie viele internationale Flugh(cid:228)fen in der EU haben die n(cid:246)tigen Anpassungen vorgenommen, um Sch(cid:228)den, Gefahren oder Versp(cid:228)tungen f(cid:252)r Flugg(cid:228)ste und Fracht infolge des (cid:132)Jahr-2000-Problems(cid:147) zu vermeiden? Gemeinsame Antwort von Frau Loyola de Palacio im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen P-2267/99, E-2303/99, E-2304/99 und E-2305/99 (16. Dezember 1999) Ebenso wie in anderen Bereichen, in denen das Jahr 2000-Problem (Y2K) eine Rolle spielt, hat die Kommission im Bereich des Luftverkehrs und der Flugh(cid:228)fen vor allem die Aufgabe, die Weiterleitung von Informationen zu erleichtern. Im Einklang mit den innerstaatlichen Zust(cid:228)ndigkeiten und dem Subsidiari- t(cid:228)tsprinzip sind in erster Linie die Flughafenbeh(cid:246)rden und die nationalen Zivilluftfahrtbeh(cid:246)rden f(cid:252)r das Y2K-Problem auf Flugh(cid:228)fen zust(cid:228)ndig. Es gibt weltweit vereinbarte Sicherheitsvorschriften, und es obliegt den Mitgliedstaaten, f(cid:252)r die Einhaltung der f(cid:252)r Flugh(cid:228)fen geltenden Regeln und Vorschriften zu sorgen. Daneben haben eine Reihe internationaler Organisationen im Rahmen ihrer jeweiligen Zust(cid:228)ndigkeiten ihre Aufgaben zu erf(cid:252)llen


title: Komission asetus (EY) N:o 2476/1999, annettu 24 päivänä marraskuuta 1999, valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1489/1999 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 17. osittaista tarjouskilpailua varten

eurovoc_concepts:
award of contract
export
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: 25. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 302/9 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2476/1999, annettu 24 päivänä marraskuuta 1999, valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1489/1999 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 17. osittaista tarjouskilpailua varten EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 13 päivänä syyskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2038/1999 (1), ja erityisesti sen 18 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan b alakohdan, kinoiden sokerin markkinatilanne ja sen odotettavissa oleva kehitys, 3) 4) tarjousten tarkastelun jälkeen olisi 17. tarjouskilpailusta annettava 1 artiklassa tarkoitetut säännökset, ja tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat sokerin sekä katsoo, että 1) 2) valkoisen sokerin vientimaksujen ja/tai vientitukien järjestettävästä pysyvästä tarjouskilpai- määrittämiseksi lusta 7 päivänä heinäkuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1489/1999 (2), nojalla tämän sokerin vientiä varten järjestetään osittaisia tarjouskilpailuja, asetuksen (EY) N:o 1489/1999 9 artiklan 1 kohdan tarjouskilpailua varten säännösten mukaan kyseistä vahvistetaan tarvittaessa vientituen enimmäismäärä, ottaen erityisesti huomioon yhteisön ja maailmanmark- ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Vahvistetaan vientituen enimmäismääräksi asetuksen (EY) N:o 1489/1999 nojalla järjestetyssä valkoisen sokerin 17. tarjous- kilpailussa 52,825 EUR/100 kg. Tämä asetus tulee voimaan 25 päivänä marraskuuta 1999. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 24 päivänä marraskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 252, 25. 9. 1999, s. 1. (2) EYVL L 172, 8. 7. 1999, s. 27


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2161/99 af Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) og Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen. Godtgørelse af rejseudgifter til repræsentanter for europæiske venskabskommuner.

eurovoc_concepts:
allowances and expenses
cultural relations
economic support
municipality
twinning

text: C 219 E/106 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 om den mener, at s(cid:229)danne initiativer bidrager til at give befolkningerne et menneskeligt billede af 5. Europa eller ikke snarere billedet af en teknokratisk og kold Europ(cid:230)isk Union, der er ude af trit med den almindelige borgers fłlelser, nedbryder mange traditioner og dermed er umenneskelig? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (5. januar 2000) Kommissionen var ikke bekendt med de p(cid:229)stande, det (cid:230)rede medlem henviser til. Kommissionen har aldrig udarbejdet nogen forslag om forbud mod traditionelle oste. Den łnsker udelukkende at (cid:230)ndre sundhedsbestemmelserne for m(cid:230)lk og mejeriprodukter og navnlig at ajourfłre de mikrobiologiske kriterier, der anvendes. Med udtalelserne fra Den Videnskabelige KomitØ for Veterin(cid:230)rforanstaltninger med Henblik p(cid:229) Folke- sundheden af 23. september 1999 samledes den videnskabelige sagkundskab p(cid:229) dette omr(cid:229)de p(cid:229) internationalt plan. Ved fastl(cid:230)ggelsen af specifikke mikrobiologiske kriterier for mejeriprodukter vil det kompetente udvalg blive inddraget, og udvalgets udtalelse vil kunne danne grundlag for udarbejdelsen af ajourfłrte bestemmelser. fłdevarers gastronomiske og ern(cid:230)ringsm(cid:230)ssige kvaliteter. Dens formand har Kommissionen prioriterer fłdevaresikkerheden meget hłjt, uden at den af den grund tilsides(cid:230)tter hensynet til i łvrigt over for Parlamentet erkl(cid:230)ret, at dette emne pga. dets udtalte kulturelle og samfundsm(cid:230)ssige symbolv(cid:230)rdi optager ham meget. Hvad ang(cid:229)r fłrst og fremmest beskyttelsen af traditionelle produktionsmetoder og egnstypiske produkter, skal det n(cid:230)vnes, at Kommissionen siden 1992 har fłrt en politik til sikring af landbrugsprodukter af hłj kvalitet. Som led i gennemfłrelsen af R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2081/92 af 14. juli 1992 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler (1) udvidede Kommissionen listen over godkendte navne og betegnelser, af hvilke der nu er 526. Hvad ang(cid:229)r s(cid:229)vel antallet af berłrte medlemsstater som arten af produktionsformer, viser de nye optagelser p(cid:229) listen, at der er en stigende interesse i at beskytte de traditionelle produktionsformer, der er knyttet til deres geografiske oprindelse. (1) EFT L 208 af 24. 7. 1992. (2000/C 219 E/135) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2161/99 af Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) og Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen (24. november 1999) Om: Godtgłrelse af rejseudgifter til repr(cid:230)sentanter for europ(cid:230)iske venskabskommuner Hvis kommuner i forskellige europ(cid:230)iske lande indg(cid:229)r et partnerskab for bl. a. at udbrede den europ(cid:230)iske tanke og głre hinanden bekendt med hinandens skik og brug p(cid:229) forskellige omr(cid:229)der, afl(cid:230)gges der regelm(cid:230)ssigt besłg af repr(cid:230)sentanter for de p(cid:229)g(cid:230)ldende kommuner. Hvis to kommuner deltager, mod- tager repr(cid:230)sentanterne fra disse to kommuner under den nuv(cid:230)rende ordning en godtgłrelse af deres rejseudgifter p(cid:229) 0,03 euro pr. kilometer, hvis mindst 10 repr(cid:230)sentanter pr. kommune deltager og rejseafstanden udgłr mindst 250 km. Ved partnerskaber mellem mere end to kommuner fasts(cid:230)ttes ligeledes kravet p(cid:229) mindst 10 deltagere pr. kommune. Hvad er Kommissionens opfattelse af v(cid:230)rdien af partnerskaber mellem mere end to europ(cid:230)iske kommuner i forhold til partnerskabet mellem to kommuner? Hvorfor fastholder Kommissionen kravet p(cid:229) 10 deltager pr. kommune, ogs(cid:229) hvis det er mere end to kommuner, der indg(cid:229)r et partnerskab? Hvorvidt agter Kommissionen at revidere godtgłrelsesordningen for rejseudgifter til venskabskommuners repr(cid:230)sentanter, og i bekr(cid:230)ftende fald, p(cid:229) hvilken m(cid:229)de? 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/107 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding (17. december 1999) I oplysningsnoten om »Europa-Kommissionens tilskud til venskabsbyer« fasts(cid:230)ttes det ganske rigtigt, at der ikke ydes tilskud til udvekslinger med mindre end 10 deltagere fra den inviterede kommune. Denne betingelse g(cid:230)lder, uanset om det drejer sig om en enkelt inviteret kommune eller flere. For 1999 blev tilskuddet til transportudgifter fastsat til 0,04 € pr. person pr. kilometer (tur/retur). Kravet om et mindsteantal deltagere fra de(n) inviterede kommune(r) begrundes med, at s(cid:229) bred en del af befolkningen som muligt skal kunne deltage i młderne mellem venskabsbyerne. Derfor kr(cid:230)ves det ogs(cid:229), at udvekslingerne ikke m(cid:229) best(cid:229) af fortrinsvis kommunalbestyrelsesmedlemmer og kommunale embedsm(cid:230)nd. Kommissionen er klar over, at det er vanskeligere at opfylde disse betingelser, n(cid:229)r v(cid:230)rtsbyen inviterer flere kommuner samtidig. Den kan dog ikke p(cid:229)tage sig ansvaret for at fjerne den vigtige m(cid:229)ls(cid:230)tning om, at befolkningen skal repr(cid:230)senteres s(cid:229) bredt som muligt p(cid:229) młderne mellem venskabsbyerne. Ellers ville man ikke kunne opfylde form(cid:229)let med programmet for tilskud til venskabsbyer, dvs. » (cid:133) at udbrede den europ(cid:230)iske tanke og głre hinanden bekendt med hinandens skik og brug (cid:133) «, som de (cid:230)rede medlemmer n(cid:230)vner. (2000/C 219 E/136) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2162/99 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (19. november 1999) Om: Fremme af bioteknologiske afgrłder Vil Kommissionen oplyse, om der er igangsat nogen EU-projekter til fremme af bioteknologiske afgrłder i AVS-landene og/eller udviklingslandene? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Poul Nielson (8. december 1999) Der er ikke igangsat nogen projekter med henblik p(cid:229) at fremme genetisk modificerede afgrłder hverken i Afrika, Vestindien, Stillehavsomr(cid:229)det eller i noget andet udviklingsland i forbindelse med Kommissionens udviklingssamarbejde. (2000/C 219 E/137) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2163/99 af Graham Watson (ELDR) til R(cid:229)det (19. november 1999) Om: Samling i R(cid:229)det (udvikling) den 11. november 1999 Det ansl(cid:229)s, at n(cid:230)sten en sjettedel af verdens befolkning er analfabeter ved indgangen til det nye (cid:229)rtusinde. Vil R(cid:229)det i betragtning af, at EU-regeringerne p(cid:229) verdenskonferencen om Uddannelse for alle i 1990 lovede at arbejde hen imod uddannelse af alle i (cid:229)r 2000, łge de nuv(cid:230)rende bevillinger til uddannelse i dets hj(cid:230)lpeprogrammer? Vil R(cid:229)det drłfte uddannelsesindsatsen i udviklingslandene p(cid:229) den forest(cid:229)ende samling den 11. november?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2133/99 esittäjä(t): Vitaliano Gemelli (PPE-DE) komissiolle. Uusien alueellisten työllisyyssopimusten tukemiseen tarkoitettujen varojen jakamiseen varattu valmistautumisaika.

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States

text: C 219 E/98 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 Riadissa vuoden 1999 lokakuun puoliv(cid:228)liss(cid:228) pidetyss(cid:228) yhteis(cid:246)n ja Persianlahden arabimaiden neuvoston v(cid:228)lisess(cid:228) alueellisten johtajien kokouksessa k(cid:228)siteltiin kaikkia poliittisia ja sosiaalisia kysymyksi(cid:228) ihmis- oikeudet mukaan lukien. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) keskusteltiin erityisesti naisten ja lasten oikeuksista, kuoleman- rangaistuksesta sek(cid:228) ihmisoikeuksista yleens(cid:228). (2000/C 219 E/126) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2133/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Vitaliano Gemelli (PPE-DE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Uusien alueellisten ty(cid:246)llisyyssopimusten tukemiseen tarkoitettujen varojen jakamiseen varattu val- mistautumisaika Italian taloudellisesta suunnittelusta vastaavan ministerikomitea teki 9. kes(cid:228)kuuta 1999 p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 77/99 uusien alueellisten ty(cid:246)llisyyssopimusten rahoittamiseen tarkoitetuista varoista. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajat ja menettelytavat tuotantolaitosten perustamiseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vien projektien rahoituksen hankinnalle. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s julkaistiin Italian virallisen lehden yleisess(cid:228) sarjassa (S. G) n:o 182 5. elokuuta 1999, siis kuukauden kuluttua p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen hyv(cid:228)ksymisest(cid:228). P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttiin nelj(cid:228)n kuukauden valmistautumisajasta ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajaksi asetettiin n(cid:228)in ollen 10. loka- kuuta 1999, vaikka yleis(cid:246) sai tiet(cid:228)(cid:228) siit(cid:228) vasta julkaisuhetkell(cid:228) eli 5. elokuuta 1999, siis kuukautta my(cid:246)hemmin. N(cid:228)in ollen my(cid:246)s valmistautumisaika oli kuukautta lyhyempi. Alueellisiin ty(cid:246)llisyyssopimuksiin osallistumisen ehtonahan on, ett(cid:228) (cid:129) julkiset yhteis(cid:246)t otetaan mukaan (cid:129) CNEL:n (talous- ja ty(cid:246)llisyysneuvoston) t(cid:228)ytyy hyv(cid:228)ksy(cid:228) hakemus (cid:129) toimien ja ohjelmien tulee olla julkisia (cid:129) ohjelmien hy(cid:246)dyt arvioidaan (cid:129) valmistautumisaika on k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) (cid:129) tulokset on julkaistava. On selv(cid:228)sti ristiriitaista, ett(cid:228) valmistautumisajaksi oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty nelj(cid:228) kuukautta ja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen julkaisup(cid:228)iv(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) laskien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)p(cid:228)iv(cid:228)ksi tuli 10. lokakuuta 1999, mik(cid:228) lyhensi todellista valmisteluaikaa kuukau- della. Voiko komissio kertoa, mit(cid:228) se aikoo tehd(cid:228), jotta Italian hallitukselle voidaan taata mahdollisuus osallistua hankkeeseen ja k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty (v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n) nelj(cid:228)n kuukauden valmisteluaika? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (6. tammikuuta 2000) Rahoituksen my(cid:246)nt(cid:228)minen Italiassa uusille alueellisille ty(cid:246)llisyyssopimuksille ja sit(cid:228) koskevan menettelyn m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika on m(cid:228)(cid:228)ritetty taloudellisesta suunnittelusta vastaavan ministerikomitean p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kansallisella menettelyll(cid:228). Komissiolla ei ole t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi toimivaltaa k(cid:228)sitell(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) kysymyst(cid:228), vaan se kuuluu yksin- omaan kansallisille viranomaisille


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2149/99 di Glenys Kinnock (PSE) alla Commissione. Direttiva sugli alimenti dietetici.

eurovoc_concepts:
World Health Organisation
baby food
dietary product
directive (EU)
marketing
mother's milk

text: 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/101 (2000/C 219 E/129) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2147/99 di Patrick Cox (ELDR) e Brian Crowley (UEN) alla Commissione Oggetto: Tassazione su vino e birra (24 novembre 1999) Per quanto riguarda la tassazione per unit(cid:224) di alcol, il regime fiscale dell(cid:146)Irlanda Ł probabilmente uno dei piø neutri, in termini tributari, dell(cid:146)UE, giacchØ le aliquote su birra, vino e liquori sono strettamente legate al loro titolo alcolometrico volumico. Il rapporto vino-birra Ł di 1 a 3,3, e ci(cid:242) corrisponde alla normale gradazione di 4 gradi per la birra e di 12 gradi per il vino. Nel Regno Unito, il rapporto tra le accise su vino e birra Ł di 1 a 3,4. Sette paesi dell(cid:146)UE non hanno accise sul vino. Pu(cid:242) la Commissione chiarire il ricorso da essa inoltrato contro l(cid:146)Irlanda e giustificare le sue argomentazioni basate su vini teoricamente di 5 e 6 gradi, vini che, semplicemente, non sono disponibili in Irlanda, o che lo sono in altri Stati membri dell(cid:146)UE ma solo in piccolissime quantit(cid:224)? Risposta data dal sig. Bolkestein in nome della Commissione (17 gennaio 2000) In seguito alla petizione n. 1229/97, presentata dalla commissione delle petizioni, relativa ad una tassazione possibilmente discriminatoria a scapito del vino e a favore della birra, la Commissione si Ł rivolta alle autorit(cid:224) irlandesi per ottenere dei chiarimenti a questo proposito. Considerando che dopo cinque mesi le autorit(cid:224) irlandesi non avevano fornito alcuna informazione sostanziale, in data 1o luglio 1999 la Commissione ha deciso di esprimere un parere motivato ai sensi dell(cid:146)articolo 226 (ex articolo 169) del trattato CE. Il 22 ottobre 1999 il governo irlandese ha inviato alla Commissione una risposta al parere motivato. Tale risposta Ł attualmente allo studio della Commissione, salvaguardando l(cid:146)esigenza di riservatezza nei confronti dello Stato membro interessato imposta dalle procedure d(cid:146)infrazione. (2000/C 219 E/130) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2149/99 di Glenys Kinnock (PSE) alla Commissione (24 novembre 1999) Oggetto: Direttiva sugli alimenti dietetici Quali misure intende adottare la Commissione affinchØ la Direttiva sugli alimenti dietetici soddisfi i requisiti del codice internazionale per la commercializzazione del latte umano e le successive risoluzioni dell(cid:146)AMS? (2000/C 219 E/131) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2150/99 di Glenys Kinnock (PSE) alla Commissione (24 novembre 1999) Oggetto: Direttiva sugli alimenti dietetici Quali consultazioni hanno avuto luogo con gli esperti sugli alimenti per bambini e la loro commercia- lizzazione quando Ø stata elaborata la Direttiva sugli alimenti dietetici?