title: 2000/600/EY: Komission päätös, tehty 10 päivänä marraskuuta 1999, Italian valtion sisilialaisille julkisille pankeille Banco di Sicilialle ja Sicilcassalle myöntämän tuen ehdollisesta hyväksymisestä (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3865) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Italy
Sicily
State aid
application of EU law
bank
control of State aid

text: 10. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 256/21 KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 10 päivänä marraskuuta 1999, Italian valtion sisilialaisille julkisille pankeille Banco di Sicilialle ja Sicilcassalle myöntämän tuen ehdollisesta hyväksymisestä (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3865) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/600/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 87 ja 88 artiklan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 61 ja 62 artiklan, on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1), sekä katsoo seuraavaa: 1 MENETTELY (1) (2) (3) Komissio on pyytänyt 24 päivänä heinäkuuta 1997 Italian viranomaisilta tietoja Sisilian julkisten pankkien kriisin tervehdyttämishankkeesta ja alueellisen pankkiryhmittymän luomisesta. Ryhmit- tymän on määrä toimia asianmukaisesti vahvistetun julkisen pankin Banco di Sicilia SpA:n (jäljem- pänä ’BS’) ja valtiovarainministeriön omistaman erityispankin Mediocredito Centralen (jäljempänä ’MC’) johdolla. Italian viranomaiset ovat toimittaneet vastauksensa kahdella, 1 ja 11 päivänä syys- joissa ne lähettävät osan komission pyytämistä asiakirjoista ja kuuta 1997 päivätyllä kirjeellä, selittävät Sisilian julkisen pankkiryhmittymän pelastamissuunnitelman pääpiirteet. Kyseisten toimenpiteiden tarkoituksena on asettaa erityisessä velkasaneerausmenettelyssä oleva sääs- tökassa Sicilcassa (jäljempänä ’SC’) selvitystilaan ja luovuttaa sen varat ja velat BS:lle Italian keskus- pankin (Banca d'Italia), MC:n ja Fondo Interbancario di Tutela dei Depositin (pankkienvälinen talletusten vakuusrahasto, jäljempänä ’FITD’) tuella. Tutkiakseen sisältyykö tervehdyttämishankkee- seen valtiontukea komissio on pyytänyt lisätietoja 8 päivänä lokakuuta 1997 päivätyllä kirjeellä, johon Italian viranomaiset ovat vastanneet 3 päivänä joulukuuta 1997 päivätyllä kirjeellä. Osana luovutusta tukevia toimenpiteitä FITD on ottanut vastatakseen Sicilcassan tappiot 1 000 miljardiin Italian liiraan asti ja Italian keskuspankki on myöntänyt valtiovarainministeriön 27 päivänä syyskuuta 1974 antaman asetuksen (DM 27. 9. 1974) mukaista tukea. Viimeksi mainitun toimenpi- teen tarkkaa määrää ei voitu määritellä sitä toteutettaessa, sillä SC:n selvitystilasta aiheutuvaa alijäämää ei ollut vielä laskettu. Lisäksi oli suunniteltu, että MC:stä tulisi Banco di Sicilian pääosak- keenomistaja siten, että se merkitsisi sisilialaispankin pääoman 1 000 miljardin Italian liiran koro- tuksen suunnatussa annissa. Banco di Sicilian omaisuuspohjan vahvistamista koskevan suunnitelman (1) EYVL C 297, 25. 9. 1998, s. 3. L 256/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 10. 2000 (4) (5) (6) (7) (8) yhteydessä on otettava huomioon valtiovarainministeriön tekemä päätös siirtää pankille osuutensa Irfis — Mediocredito della Sicilia -laitoksesta, vaikka kyseisessä suunnitelmassa ei tätä ollut suoranai- sesti mainittu. Irfis on pienehkö julkisessa omistuksessa oleva rahoituslaitos, joka on erikoistunut Sisilian yritysten tukemiseen tarkoitettujen aluerahastojen hallintaan. Irfiksen arvoa ei tiedetty luovu- tushetkellä. Toimenpide oli määrä toteuttaa SC:n selvitystilaan asettamisen yhteydessä eli syyskuussa 1997. Komissio katsoo, että suunnitellut tukitoimenpiteet voivat sisältää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea SC:lle tai BS:lle, minkä vuoksi se on aloittanut 7 päivänä toukokuuta 1998 EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn. Samalla Italian viranomaisilta suunniteltuja tukitoimenpiteitä koskevia lisätietoja. komissio on pyytänyt Sen jälkeen, kun BS oli integroinut kaikki sen hallussa olevat SC:n osat, se aloitti MC:n johdolla perusteellisen rakenneuudistuksen noudattaen suunnitelmaa, jonka mukaan henkilöstökustannuksia aiottiin supistaa voimakkaasti, sillä ne olivat tuolloin huomattavasti alan keskimääräistä kustannuksia suuremmat. Lisäksi suunnitelma sisälsi järjestämättömien luottojen hallintaohjelman ja palvelutoi- mintojen kehityssuunnitelman, jonka avulla pankin on määrä monipuolistaa tulolähteitään muiden, tehokkaampien luottolaitosten tavoin. Koska rakenneuudistussuunnitelmaa on noudatettu tiukasti, pankki on saavuttanut kannattavuustavoitteensa vuotta ennen suunniteltua. BS:n toteuttamat toimen- piteet on huomattu markkinoilla, mistä osoituksena on, että heinäkuussa 1999 Paribas-konserniin kuuluva Cardiff-vakuutusyhtiö päätti hankkia vähemmistöosakkuuden (noin 6 %) pankin pääomasta. Italian viranomaiset ovat esittäneet komission pyytämät asiakirjat kolmessa kokouksessa, jotka pidettiin 11 päivänä joulukuuta 1998, 19 päivänä maaliskuuta 1999 ja 5 päivänä heinäkuuta 1999. Näitä asiakirjoja olivat muun muassa kertomus Irfiksen arvosta, MC:n laatima BS:n rakenneuudistus- suunnitelma sekä raportti, jossa SC:n selvitystilan velkaerien arvioidaan olevan 4 445 miljardia Italian liiraa ja niiksi kustannuksiksi, jotka Italian keskuspankin on myönnettävä kyseisten kustannusten kattamiseen, arvioidaan 3 400 miljardia liiraa. Italian hallitus on ilmoittanut komissiolle 18 päivänä lokakuuta 1999 lähettämällään faksilla sitoutu- vansa yksityistämään MC:n avoimella ja syrjimättömällä myyntimenettelyllä 30 päivään kesäkuuta 2000 mennessä. Yksityistäminen toteutetaan osana Italian pankkijärjestelmän yksityistämisohjelmaa, jonka yhteydessä on tarkoitus toteuttaa myös BS:n yksityistäminen. 2 YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA 2. 1 Sisilian julkiset pankit BS oli aiemmin julkisoikeudellinen luottolaitos, joka muutettiin osakeyhtiöksi 30 päivänä heinäkuuta 1990 annetun lain nro 218 (jäljempänä ’Amato-laki’) ja sen soveltamissäännösten mukaisesti. Kyseisen lain nojalla pankkitoimintaa harjoittavan yrityksen on oltava yksityinen osakeyhtiö ja sen voitontavoittelu on erotettava aikaisemmasta julkisesta laitoksesta, kun taas sosiaalinen toiminta annetaan pankkisäätiön tehtäväksi. Säätiön tehtävänä on edistää yhteiskunnallisia ja sosiaalisia tarkoi- tusperiä, mikä aiemmin kuului julkisten pankkien tehtäviin. Pankkisäätiö pitää hallussaan pankin pääomaa. Ennen kyseisiä tukitoimenpiteitä Banco di Sicilian pankkisäätiön (Fondazione Banco di Sicilian) hallussa oli 31,11 prosenttia BS:n pääomasta. Loppuosuus oli valtiovarainministeriön (36,52 %) ja Sisilian aluehallituksen (32,37 %) hallussa. (9) BS-pankkikonserni toimii useilla pankki- ja rahoitusvälitystoiminnan aloilla. Konsernin muodostavat Banco di Sicilia -pankki, joka on emoyhtiö, kaksi sen määräysvallassa olevaa pankkia (Luxemburgissa toimiva Banco di Sicilia international SA ja Irfis — Mediocredito della Sicilia SpA, joka on julkisessa 10. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 256/23 joka on erikoistunut hallinnoimaan Sisilian yrityksiä omistuksessa oleva pienehkö rahoituslaitos, tukevia aluerahastoja) ja kaksi rahoituslaitosta. BS toimii koko maan alueella, mutta suurin osa sen konttoreista sijaitsee Sisiliassa. Lisäksi sillä on konttorit myös Lontoossa ja New Yorkissa. (10) Italian viranomaisten esittäessä kyseisen suunnitelman BS-konserni oli juuri selvinnyt vakavista vaikeuksista. Pankin toimintaa on vaikeuttanut Sisilian vaikean taloustilanteen ja sitä seuranneen pankin varallisuuden heikentymisen lisäksi aiempi tehottomuus ja varojen huono sijoittaminen. Lisäksi yrityspolitiikka on ollut heikkoa, minkä vuoksi pankin tulolähteet ovat yksipuoliset. BS:n korkeat toiminta- ja etenkin henkilöstökulut ovat heikentäneet sen tulosta huomattavasti. Tilikausina 1993, 1994 ja 1995 BS:n tappiot olivat yhteensä 1 781,5 miljardia Italian liiraa. Omien varojen puutteen kattamiseksi kuusi johtavaa italialaista pankkia merkitsi vuonna 1993 700 miljardin liiran suuruisen vastuudebentuurilainan. Vuoden 1995 lopussa pankin omiin varoihin sisältyi 1 000 miljardia Italian liiraa vastuudebentuurilainaa 1 806 miljardin liiran kokonaissummasta. BS on vasta vuoden 1996 lopulta vähitellen alkanut parantaa tulostaan, mikä on ollut tehokkaan salkunhoidon ja saamisten arvostuserien pienenemisen ansiota. Yritys kirjasi noin 12 miljardin Italian liiran liike- voiton, mutta oman pääoman tuottoprosentti oli edelleen riittämätön (0,84 %). (11) Pankin tervehdyttämistä ovat tukeneet myös valtiovarainministeriö Amato-lain mukaisilla pääoma- tuilla (200,2 miljardia liiraa jo maksettu, 115,5 miljardia liiraa maksetaan myöhemmin) ja Sisilian alue Sisilian pankkien pääomatuista annetun alueellisen lain nro 39/91 mukaisilla pääomatuilla (600 miljardia liiraa) (2). Osakkeenomistajilta saatu pääoma on parantanut vakavaraisuussuhdetta 7,1 prosentista 8,2 prosenttiin, kuten yhteisön pankkitoiminnan vakauden valvontaa koskevassa lainsää- dännössä edellytetään. (12) Myös valtiovarainministeriö on tukenut BS:n vahvistamista siirtämällä tälle osuutensa Irfiksestä, joka on pienehkö julkisessa omistuksessa oleva rahoituslaitos, joka on erikoistunut Sisilian yritysten tukemiseen tarkoitettujen aluerahastojen hallintaan. Ministeriö hallitsee Irfistä 68 prosentin omistus- osuudella. Irfiksen liittäminen BS-pankkikonserniin ei ole muuttanut merkittävästi konsernin tasa- painoa ottaen huomioon, että vuoden 1995 taseessa sen vastaavat muodostivat vain 4 prosenttia konsernin konsolidoiduista vastaavista ja että sen toiminnan vaikutus koko konserniin on vähäinen. (13) Syyskuussa 1997 BS päätti ottaa haltuunsa suurissa vaikeuksissa olevan pienehkön alueellisen pankin SC:n (3) varat ja velat. Valtiovarainministeriö oli asettanut sen selvitystilaan 5 päivänä syyskuuta 1997 sen jälkeen, kun pankki oli ollut kahden vuoden ajan erityisessä velkasaneerausmenettelyssä. Tämä päätös oli välttämätön SC:n kirjaamien vakavien tappioiden vuoksi, jotka johtuivat pankin johdon hyvän ja vakaan johtamistavan vastaisista ja eräitä asiakkaita kohtaan epäilyttävistä toimenpiteistä. Tilintarkastajien tarkastaman SC:n kirjanpidon mukaan 2 197 miljardin Italian liiran suuruisista saamisten arvon korjauksista huolimatta pankin tappiot olivat 1 138 miljardia liiraa, joten negatii- vinen nettoarvo oli 227 miljardia liiraa. Huolimatta Sisilian alueen vuonna 1996 pankille myöntä- mästä 300 miljardin Italian liiran tuesta, joka kuului sisilialaisten pankkien pääomapohjan vahvista- misesta 19 päivänä kesäkuuta 1991 annetun alueellisen lain nro 39 mukaisiin tukiin, pankin nettoarvo oli vain 73 miljardia liiraa. Elokuussa 1997 erityishallintomiehet arvioivat Sicilcassan tervehdyttämiseen ja sen pääomapohjan vahvistamiseen tarvittavan vähintään 1 800 miljardia liiraa. (14) Koska kirjanpidon perusteella pankin elinkelpoisuuden palautuminen ei ollut odotettavissa, selvitys- miehet luovuttivat Italian pankkilain 90 pykälän mukaisesti ja Italian keskuspankin luvalla SC:n koko pankkitoiminnan BS:lle yhden liiran nimelliseen hintaan. SC:n varat ja velat myytiin BS:lle ilman avointa kilpailua, ainoastaan yksityisten neuvottelujen perusteella. (2) Vuonna 1996 komissio ei ollut esittänyt vastalauseita näistä rahoitustuista (EYVL C 160, 26. 6. 1992, s. 8). (3) Sicilcassa oli aiemmin julkisoikeudellinen rahoituslaitos, joka on muutettu osakeyhtiöksi lain nro 218/90 (Amato-laki) nojalla. Tällöin pankin pääomasta (400 miljardia Italian liiraa) 23,1 prosenttia päätyi Sisilian alueen ja 76,9 prosenttia Fondazione Sicilcassan omistukseen. L 256/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 10. 2000 (15) Myyntisopimuksen mukaan selvitysmiehet hallinnoivat edelleen noin 50 prosenttia 31 päivänä toukokuuta 1997 vallinneen tilanteen mukaan järjestämättömistä luotoista (1 600 miljardia liiraa) sekä huolehtivat oikeudellisista menettelyistä, joita ei ole siirretty tai maksettu, tai jotka koskevat SC:n entisiltä hallintovirkamieheltä vaadittuja vahingonkorvauksia tai heidän oikeudellista vastuutaan. Myytyjen varojen ja velkojen tilannetta koskeva due diligence -selvitysvaihe annettiin kansainvälisen tilintarkastusyhtiön tehtäväksi, ja tarkoitus oli, että se saataisiin päätökseen syyskuussa 1998. Kyseinen vaihe kuitenkin saatiin päätökseen vasta vuoden 1999 alussa ja sen mukaan selvitystilan alijäämä oli yhteensä 4 445 miljardia Italian liiraa. jotka liittyvät saatavien, (16) (17) (18) (19) (20) BS:n pyrkimys sulauttaa SC organisaatioonsa ja luoda näin sisilialainen pankkiryhmittymä sai tukea valtiovarainministeriön kokonaan omistamalta pankilta MC:ltä. MC on erikoistunut keskipitkien ja pitkäaikaisten (markkinakorkoisten tai tuettujen) luottojen myöntämiseen pk-yrityksille. Vuoden 1997 viimeisellä neljänneksellä MC merkitsi pääomankorotuksen, jolla se sai 1 000 miljardia Italian liiraa BS:n osakepääomasta, jolloin siitä tuli BS:n pääosakkeenomistaja (40,88 %). Valtiovarainminis- teriö omisti suoraan 21,59 prosenttia, Sisilian alue 19,14 prosenttia ja Fondazione Banco di Sicilia 18,39 prosenttia. Taatakseen, että MC:llä oli edustaja BS:n hallintoneuvostossa, sen jäsenten määrää korotettiin seitsemästä yhteentoista ja samalla suunniteltiin toisen varapuheenjohtajan nimeämistä. MC:n hankkiman osakkuuden BS:n pääomasta odotetaan hyödyttävän molempia osapuolia; MC:n odotetaan hyötyvän konttoriverkosta ja BS:n odotetaan voivan parantaa yrityksille suunnattua luotto- tarjontaansa valtiovarainministeriön pankin hankerahoituksesta saamansa kokemuksen sekä merkit- tävien synergiaetujen ansiosta. Samasta syystä luottokelpoisuusluokituslaitokset Standard & Poor's ja Moody's ovat alentaneet luokitustaan, minkä seurauksena MC kuuluu luokkaan A ja BS luokkaan A1 (4). Toimenpiteen jälkeen Sicilcassasta tuli osa Banco di Siciliaa, mutta sen konttorit jatkavat entisen liiketunnuksen käyttöä. BS on ryhtynyt integroimaan näitä kahta organisaatiota ja niiden tietojärjes- telmiä. Ammattijärjestöjen kanssa tehdyn sopimuksen (joka vahvistettiin 9 päivänä syyskuuta 1997 annetulla asetuksella (decreto legge) nro 292 ja jota muutettiin Sicilcassa SpA:n kriisin ratkaisemi- seksi ja Banco di Sicilia SpA:n tervehdyttämiseksi toteutettavista kiireellisistä toimenpiteistä 8 päivänä marraskuuta 1997 annetulla lailla nro 388) mukaisesti SC:n henkilöstö on voinut pitää entiset palkka- ja sosiaalietunsa siihen saakka kunnes laaditaan uusi sopimus, jossa määritellään BS:n toimintasuunnitelmasta henkilöstölle aiheutuvat seuraukset. Lain nro 388/1997 mukaan tällainen sopimus voi poiketa pankkialalla voimassa olevasta lainsäädännöstä ja työehtosopimuksista. Vuonna 1997 eli sen jälkeen, kun SC:n toiminta oli integroitu BS:ään, sen tase oli yhteensä 57 000 miljardia Italian liiraa (taulukko 1) ja se oli taseen loppusumman perusteella Italian pankkien joukossa kymmenennellä sijalla. Se oli lähes kaksinkertaistanut konttoreidensa määrän, joita oli nyt 641. Konttoreista 85 prosenttia sijaitsi Sisiliassa ja niissä oli 10 240 työntekijää. Koska SC:llä oli jo aiempia omistusosuuksia Irfiksestä, sen omistusosuus kyseisessä yrityksessä nousi 68 prosentista 76,26 prosenttiin. BS toimii ennen kaikkea Italiassa, missä myös suurin osa sen varoista (87,5 prosenttia) sijaitsee. Frankfurtin tytäryhtiön myynnin jälkeen BS:llä on suoraa toimintaa ulkomailla ainoastaan Lontoon ja New Yorkin tytäryhtiöiden, Pariisissa sijaitsevan edustustoimiston ja Luxemburgissa sijaitsevan Luxemburgin lain mukaisesti toimivan tytäryhtiönsä kautta. BS:llä on merkittävät omistusosuudet italialaisessa Italian ja Romanian välisen kaupan rahoittamiseen erikoistuneessa Banca Italo-Romena SpA:ssa (30 %) ja itävaltalaisessa Internationale Handelsbank Ag Centrobankissa (27,23 %). BS:llä on 14,5 prosentin omistusosuus maltalaisessa pankissa Bank of Valletta Ltd:ssä. Sen jälkeen kun BS oli saanut MC:ltä 1 000 miljardia Italian liiraa, valtiovarainministeriöltä 33,3 miljardia liiraa Amato-lain (5) nojalla toteutetun pääomarakenteen vahvistamisen yhteydessä ja uudelta yhteistyökumppanilta Cardiffilta noin 150 miljardia liiraa, sen omat varat olivat noin 2 440 miljardia, mikä vastasi pankkivalvontaviranomaisten edellyttämää vakavaraisuussuhteen vähimmäis- määrää. Lisäksi BS oli saattanut hyvien taloudellisten tulostensa turvin odottaa voivansa lyhentää vastuudebentuurilainojaan, jotka olivat pienentyneet lähes 50 prosentilla vuodesta 1996. (4) Standard & Poor's -luokituslaitos käyttää seuraavaa luokitusta: AAA: erinomainen sitoumusten hoitokyky; AA: erittäin hyvä sitoumusten hoitokyky; A: hyvä, mutta alttiutta taloudellisille vaikeuksille; BBB: riittävä, mutta suuri alttius talou- dellisille vaikeuksille; BB ja B: spekulatiivisuutta ja epävarmuutta maksuissa; CCC, CC ja C: epävarmat saatavat; D: maksuhäiriöitä. Moody's -luokituslaitoksen sijoitusriskiluokitus on seuraava: Aaa, Aa1, Aa2, Aa3, A1, A2, A3, Baa1, Baa2. Nämä arviointiluokat eivät ole kaikilta osiltaan verrattavissa. (5) Katso alaviite 2. 10. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 256/25 Taulukko 1 Banco di Sicilian tase 31. 12. 1998 31. 12. 1997 31. 12. 1996 (miljardia Italian liiraa) Vastaavaa käteisvarat, saamiset, keskuspankeilta, arvopa- perit, sekkitilit 7 954 4 844 3 218 saamiset (a) saamiset pankeilta (b) saamiset asiakkailta arvopaperit aineelliset hyödykkeet osakkuudet osakkuusyhtiöissä muut varat 33 576 6 441 27 135 3 658 1 873 890 7 414 40 587 10 163 30 424 2 868 1 499 1 142 6 230 34 017 9 243 24 774 2 467 1 207 1 076 3 284 vastaavaa yhteensä 55 365 57 170 45 269 Vastattavaa velat (a) velat pankeille (b) asiakkaiden talletukset arvopaperimääräiset velat muut velat velat, joilla on huonompi etuoikeus kuin muilla veloilla oma pääoma ja varaukset tilikauden voitto/tappio 22 680 5 636 17 044 22 971 6 966 259 2 441 48 23 190 6 247 16 943 24 427 6 744 377 2 401 31 16 765 6 053 10 712 21 213 5 385 537 1 357 12 vastattavaa yhteensä 55 365 57 170 45 269 Lähde: Banco di Sicilia, tase 1997 ja 1998. (21) (22) SC:hen liittynyt toimenpide on heikentänyt BS:n tilannetta erityisesti, koska järjestämättömien luot- tojen ja epävarmojen saamisten määrä on kasvanut (järjestämättömät luotot 36 % ja epävarmat saamiset 30,3 %). Lisäyksestä 86 prosenttia on johtunut SC:stä. Järjestämättömien luottojen suuri määrä on myös yksi pankin negatiivisen tuloksen syistä. Palveluista saatava tuotto muodostaa edelleen vähäisen osan (18,6 % vuoden 1998 lopussa) rahoituk- senvälityksen katteesta, josta suurin osa (69 %) kertyy perinteisestä pankkitoiminnasta (taulukko 2). Koska toiminnan tulokseen ovat suurelta osin vaikuttaneet SC:n hallussa olleiden saamisten arvos- tuserät, lähes 48 miljardin Italian liiran voitto on saatu satunnaisista tuotoista. BS on myynyt vuonna 1998 tytäryhtiönsä Banca del Sudin Banca Credemille ja yhden konttorin Ravennalle (yhteensä 114 miljardilla Italian liiralla). BS:n suunnitelmien mukaan tilikausi 1998 on viimeinen, jolloin järjestä- mättömistä luotoista aiheutuvien saamisten arvostuserät ovat näin suuret. BS katsoo, että koska sen luottotappiot on katettu riittävästi kolmen viimeisen vuoden kuluessa toteutettujen varausten ansi- osta, sen pyrkimyksenä on ensi vuodesta alkaen saada tavanomaisesta toiminnasta voitollinen tulos. L 256/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 10. 2000 Taulukko 2 Banco di Sicilian tuloslaskelma 31. 12. 1998 31. 12. 1997 31. 12. 1996 (miljardia Italian liiraa) korko- ja vastaavat tuotot korko- ja vastaavat kulut arvopaperikaupan tuotot palkkiotuotot palkkiokulut rahoitustoiminnan tuotot liiketoiminnan muut tuotot 3 590 (2 204) 7 3 539 (2 458) 9 korkokate 1 393 1 090 373 (41) 160 123 615 282 (28) 170 98 522 välitystoiminnan tuotot 3 735 (2 777) 12 970 233 (17) 188 45 449 välitystoiminnan marginaali 2 008 1 612 1 419 yleiset liiketoiminnan kulut (1 355) (1 167) (1 089) (a) henkilöstökulut (b) muut hallintokulut omaisuuden arvostuserät (959) (396) (174) toiminnan tulos 479 136 (79) (555) (19) 207 (80) 127 (60) 48 arvonnousut varaukset arvostuserät tavanomaisen pankkitoiminnan voitto/tappio satunnaiset tuotot satunnaiset kulut satunnaiserien tulos verot liikevoitto/-tappio Lähde: Banco di Sicilia, tilinpäätös 1997 ja 1998 2. 2 Valtion tukitoimenpiteen kuvaus (863) (304) (65) 380 197 (74) (553) (50) 194 (110) 84 (3) 31 (855) (234) (58) 272 129 (77) (314) 10 61 (59) 2 (1) 11 (23) Komissio on tämän menettelyn yhteydessä tutkinut seuraavia Italian viranomaisten suunnittelemia Sisilian luottolaitosten syvän kriisin voittamiseksi toteutettavia toimenpiteitä, koska niiden on epäilty sisältävän EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea: 10. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 256/27 a) FITD:n päätös osallistua SC:n selvitystilaan asettamisen kustannuksiin 1 000 miljardilla liiralla korvatakseen osan alijäämästä, joka syntyi myytäessä BS:lle SC:n varat ja velat. b) Italian keskuspankin mahdollisuus myöntää BS:lle Sicilcassan varojen ja velkojen luovuttamisen yhteydessä valtiovarainministeriön 27 päivänä syyskuuta 1974 antaman asetuksen mukaisia maksuennakoita hallinnollisesta selvitystilamenettelystä aiheutuvista tappioista. Myynnin kustan- nuksiksi on 18 päivänä joulukuuta 1998 laskettu 4 445 miljardia Italian liiraa, johon on lisättävä 417 miljardin liiran korot, jotka SC:n on maksettava BS:lle. Italian keskuspankki on osallistunut alijäämän kattamiseen 3 400 miljardilla liiralla (6). Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että SC:n selvitystilasta aiheutuvat muut menot katetaan myymällä luotot, joita ei vielä ollut siirretty BS:lle. c) Mediocreditolle suunnattu Banco di Sicilian 1 000 miljardin liiran pääomankorotus. d) Valtiovarainministeriön Irfiksestä omistaman osuuden (52 prosenttia) siirtäminen Banco di Sici- lialle. (24) Tämän menettelyn aloittamisen yhteydessä komissio on todennut, että 1 000 miljardin liiran osuus, jonka FITD maksoi SC:n selvitystilan kustannuksista ja joka oli tarkoitettu kattamaan SC:n varojen ja velkojen myynnistä BS:lle aiheutuneen alijäämän, ei tuolloin käytettävissä olevien tietojen mukaan näyttänyt olevan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan mukaista valtiontukea. 3 ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET (25) Komissio ei ole kyseisen menettelyn osana saanut asianomaisilta yhtään huomautusta määräaikaan mennessä. 4 ITALIAN HUOMAUTUKSET (26) (27) Italian viranomaiset ovat menettelyn kuluessa esittäneet useita perusteluita, joilla ne ovat halunneet osoittaa, ettei toimenpide ole luonteeltaan valtiontukea ja että myös siinä tapauksessa, että sen katsottaisiin olevan valtiontukea, se noudattaa EY:n perustamissopimuksen määräyksiä. Italian viran- omaisten huomautukset on esitetty eri dokumentein ja koottu 18 päivänä elokuuta 1999 päivättyyn kirjeeseen. Italian viranomaiset ovat korostaneet, että Italian keskuspankin toteuttama valtiovarainministeriön 27 päivänä syyskuuta 1974 antaman asetuksen mukainen toimenpide hyödytti SC:n tallettajia eikä sen varojen ja velkojen ostajaa (eli BS:ää). Niiden mielestä SC ei voi olla toimenpiteen edunsaaja, sillä se on selvitystilassa ja lopettanut toimintansa. Niiden mielestä ei ole mahdollista, että pankin taloudellista toimintaa voitaisiin tarkastella erillään sen oikeushenkilöstä ja että sitä voitaisiin pitää edunsaajana. Italian viranomaiset katsovat, että Italian keskuspankin toimenpiteellä tasoitettiin niitä haittoja, joita BS:lle on aiheutunut SC:n ostamisesta, erityisesti kahden organisaation sulauttamisesta ja perittyjen luottojen hallinnoinnista. (28) Lisäksi Italian viranomaiset vahvistavat, että SC:n kaikkien varojen ja velkojen pyynti yhdellä kertaa oli paras vaihtoehto tallettajien ja yhteisten kustannusten pitämiseksi mahdollisimman alhaisina. Ne korostavat myös, että monista yrityksistä huolimatta ainoastaan BS osoittautui mahdolliseksi SC:n ostajaksi, koska se oli joka parhaiten saattoi käyttää hyväkseen toimenpiteen hyvät puolet sen ansiosta, että se tuntee Sisilian ja siellä vallitsevat olot. luottolaitos, (29) Ellei Italian keskuspankki olisi toteuttanut toimenpidettään, FITD:n olisi pitänyt tehdä se huomatta- vasti suurempana (noin 6 500 miljardia liiraa), millä olisi ollut haitalliset vaikutukset FITD-rahaston jäsenille. (6) Vielä kattamatta olevat yhteensä 462 miljardin liiran velat ovat edelleen selvitystilamenettelyssä olevan yrityksen vastuulla. L 256/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 10. 2000 (30) Italian viranomaiset ovat korostaneet seuraavia seikkoja: a) Toimenpide on toteutettu viimeisenä mahdollisena toimenpiteenä kaikkien muiden luottolai- toksen rakenneuudistus- ja tervehdyttämisyritysten jälkeen. Näin julkiset kulut on voitu pitää mahdollisimman alhaisina. b) Syyskuun 27 päivänä 1974 annetun asetuksen mukainen menettely on toteutettu siten, että julkisen toimenpiteen suuruus on voitu määrittää tarkasti. Näin ollen luovutuksesta aiheutunut alijäämä määriteltiin lopullisesti due diligence -selvitysvaiheessa, jossa niin SC:n selvitystilahallin- nolle kuin BS:lle annettiin tilaisuus esittää kantansa. Selvitysvaiheen mukaan kaikki SC:n luovutta- miin toimiin liittyvät mahdolliset uudet velat tulevat BS:n vastattavaksi. Lopuksi Italian viranomaiset vahvistavat, että mikäli komissio pitää toimenpidettä valtiontukena, kyseessä on FITD:lle myönnetty tuki. Tuesta hyötyisi itse asiassa koko Italian pankkisektori, koska niin kaikki italialaiset pankit kuin Italiassa sijaitsevat ulkomaisten pankkien haarakonttorit ovat FITD-rahaston jäseniä. Italian viranomaiset ovat lisäksi vahvistaneet, että MC:n merkitsemä BS:n pääomankorotus on toteutettu noudattaen tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta. Maaliskuun 15 päivänä ja 7 päivänä heinäkuuta 1999 päivätyissä kirjeissä MC on kuvannut komissiolle organisaationsa toimintaa osoittaakseen, että se on riippumaton valtiovarain- ministeriöstä, sekä esittänyt investoinnille taloudellisia, rahoituksellisia ja strategisia perusteluita. (31) (32) (33) MC on vakuuttanut pankin olleen riippumaton, sillä sen hallintoneuvostoon kuului myös muita kuin valtiovarainministeriön nimeämiä jäseniä; näin ollen ministeriö ei voi vaikuttaa hallintoneuvoston hallintopolitiikkaan enempää kuin osakkaiden yhtiökokouksen toimivalta mahdollistaa. (34) MC on väittänyt, että pankin kannalta sijoitus vaikutti kannattavalta (pääoman tuotoksi oli laskettu verojen jälkeen 11 prosenttia kolmannesta vuodesta alkaen), koska pitkät korot olivat laskussa. Lisäksi MC:llä oli voimakkaita strategisia syitä toteuttaa toimenpide. Erikoispankki tarvitsi erityisesti Etelä-Italiassa sivukonttoriverkostoa tuotteidensa välittämiseen nyt, kun aiempi yhtiömuotoon perus- tuva oikeudellinen jako sekä jako eri pituisen rahoituksen välitykseen erikoistuneisiin pankkeihin oli poistettu. MC oli itse asiassa jo yrittänyt ostaa toisen julkisen eteläitalialaisen pankin Banco di Napolin, kun se yksityistettiin hieman aiemmin. (35) (36) (37) Valtiovarainministeriön BS:lle siirtämän Irfiksen osakkuuden arvon määrittämiseksi Italian viran- omaiset ovat esittäneet rahoitusyhtiön Giubergia Warburgin (jäljempänä ’GW’) laatiman raportin. Viranomaisten mielestä raportti osoittaa, että niiden BS:n osakkeiden todellinen arvo, jotka valtiova- rainministeriö oli saanut vaihtaessaan ne Irfiksen osakkeisiin, oli sama kuin niiden nimellisarvo. Lisäksi Italian viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei valtiovarainministeriö pyrkinyt auttamaan BS:ää Irfiksen osuuksien siirtämisellä, vaan pikemminkin järkeistämään omistustaan julkisissa rahoituslai- toksissa (Irfis, BS, SC ja MC). Lisäksi ne ovat korostaneet, että komission jo hyväksymien Amato-lain mukaisten maksujen viivästymistä pyrittiin korvaamaan siirtämällä Irfis BS:lle. 5 ARVIOINTI TUESTA Komissio toteaa, ettei se ole voinut ottaa kantaa siihen, soveltuvatko MC:n BS:lle ennen pääomara- kenteen vahvistamista myöntämä tuki ja Italian keskuspankin toimenpide yhteismarkkinoille, koska Italian viranomaiset eivät ilmoittaneet suunnitelluista toimenpiteistä, vaan toteuttivat ne välittömästi. Komission käytettävissä olevat tiedot olivat puutteellisia, joten se ei ole tähän mennessä voinut toteuttaa arviointiaan. Vaikka komissio ymmärtää, miksi Italian viranomaiset ovat toteuttaneet toimenpiteet mahdolli- simman nopeasti, se pahoittelee, ettei niistä ole ilmoitettu. Koska Italian viranomaiset ovat esittäneet vaaditun rakenneuudistussuunnitelman ja muut komission pyytämät tiedot myöhässä, tuki on sään- töjenvastaista, sillä se on myönnetty ennen kuin komissio on esittänyt siitä huomautuksensa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 10. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 256/29 5. 1 Tuensaajan hyödyt (38) Arvioidakseen jäsenvaltioiden rahoitustukia komissio soveltaa tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta. Koska nyt tutkittavat toimenpiteet on toteu- tettu syyskuussa 1997, komissio on soveltanut tätä periaatetta siten, kuin julkisia yrityksiä koske- vassa komission tiedonannossa (7) on ilmoitettu. Kyseisessä tiedonannossa mainitaan, että toimenpi- teen katsotaan sisältävän valtiontukea, jos tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja ei olisi sitä toteuttanut, jos otetaan huomioon ainoastaan hankkeen odotettu tuotto ja sijoittajan ottama riski. (39) (40) (41) 5. 1. 1 Fondo Interbancario di Tutela dei Depositin tukitoimenpide Komissio on todennut Italian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tätä menettelyä aloit- taessaan, että FITD:n päätös osallistua SC:n selvitystilan kustannuksiin 1 000 miljardilla Italian liiralla, joka oli tarkoitettu kattamaan osa SC:n varojen ja velkojen BS:lle myynnistä aiheutuvista kustannuk- sista, ei tuolloin käytettävissä olevien tietojen mukaan näyttänyt olevan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. Menettelyn kuluessa komissio on Italian viranomaisten esittämien asiakirjojen (erityisesti FITD:n perussäännön ja FITD:n hallintoneuvoston kokouspöytä- kirjan) perusteella voinut sulkea pois mahdollisuuden, että kyseessä oleva toimenpide olisi valtion- tukea. Komissio on vahvistanut, että muiden kuin julkisten pankkien osallistuminen oli merkittävää 13 päivänä elokuuta 1997 tehdyssä päätöksessä, joka perustui jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta 25 päivänä kesäkuuta 1980 annettuun komission direktiiviin 80/723/ETY (8), ja jossa se on ja yksimielisesti. Komissio toteaa, että todennut, että päätös on tehty perussäännön mukaisesti yksityisillä pankeilla oli äänienemmistö FITD:n hallintoneuvostossa kyseisen päätöksen tekohetkellä. jota on viimeksi muutettu direktiivillä 93/84/ETY (9), 5. 1. 2 Syyskuun 27 päivänä 1974 annettuun asetukseen perustuvat Italian keskuspankin ennakkomaksut SC:n varojen ja velkojen luovuttaminen BS:lle oli mahdollista 27 päivänä syyskuuta 1974 annettuun asetukseen perustuneiden Italian keskuspankin tukitoimenpiteiden ansiosta. Kyseisessä asetuksessa säädetään, että Italian keskuspankki voi myöntää 24 kuukauden ennakkomaksuja valtion velkakir- joista 1 prosentin korolla sellaisille pankeille, jotka ovat ottaneet vastatakseen selvitystilaan joutu- neiden pankkien sitoumuksista ja jotka kattavat niiden maksamattomista saatavista aiheutuvat tappiot. Italian keskuspankki määrittelee ennakkomaksujen suuruuden tappioiden määrän ja takaisin- maksusuunnitelman perusteella. Käsiteltävässä tapauksessa keskuspankin toimenpiteen tarkoituksena oli korvata BS:lle tappiot, jotka SC:n liiketoiminta oli aiheuttanut siirretyille varoille ja joita FITD:n toimenpiteet eivät kattaneet. Toisin sanoen selvitystilahallinnon määrittämät SC:n kokonaistappiot olivat 4 445 miljardia Italian liiraa, minkä perusteella Italian keskuspankki on katsonut tarvittavan tuen määräksi 3 400 miljardia liiraa. (42) Menettelyn kuluessa komissio on arvioinut Italian viranomaisten toimittamat tietoja, erityisesti 27 päivänä syyskuuta 1974 annetun asetuksen mukaisen julkisen toimenpiteen ehtoja koskevia huomautuksia, ja Italian viranomaisten näkemystä, jonka mukaan tuki oli suunnattu yksinomaan SC:lle. (43) Vaikka Italian keskuspankin tuella oli tarkoitus korvata BS:lle ainoastaan SC:n varojen siirrosta aiheutuneet tappiot, sitä on siitä huolimatta pidettävä BS:lle myönnettynä tukena. BS on ottanut haltuunsa kaikki SC:n varat, mukaan lukien epävarmat saamiset, minkä vuoksi Italian keskuspankin tarkoituksena oli korvata SC:n luotoista aiheutuneet tappiot. (7) Komission tiedonanto jäsenvaltioille ETY-sopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä komission direktiivin 80/723/ETY 5 artiklan soveltamista valmistusteollisuuden julkisiin yrityksiin, EYVL C 307, 13. 11. 1993, s. 3. (8) EYVL L 195, 29. 7. 1980, s. 35. (9) EYVL L 254, 12. 10. 1993, s. 16. L 256/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 10. 2000 (44) (45) (46) (47) (48) Vaikka päätöksentekohetkellä ei ollut varmaa, toteutetaanko Italian keskuspankin toimenpide, sillä on ollut erittäin tärkeä osa BS:n ja MC:n päätöksissä. Kuten Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet, ilman tätä toimenpidettä ei Sicilcassan liiketoiminnalle olisi löytynyt ostajaa. Vaikka tuki on suun- nattu BS:lle, kyseessä on eräänlainen vakuus, joka kattaa SC:n liiketoiminnan tappiot ja mahdollistaa yrityksen toiminnan jatkumisen. Valtion toimenpide vääristää kilpailua, koska se mahdollistaa sellaisen liiketoiminnan jatkumisen, jonka olisi tavanomaisissa olosuhteissa pitänyt lakata, sillä (SC:n) toiminnan ei voitu odottaa olevan kannattavaa, ja koska sillä on mahdollistettu kyseisten varojen sisällyttäminen BS:n rakenneuudistuk- seen, jolloin niistä on tullut sen keskeinen osa. Se, että SC on selvitystilassa, ei muuta komission näkemystä kilpailun vääristymisestä, koska pankki ja erityisesti sen konttoriverkosto toimii edelleen markkinoilla. Oikeushenkilön toiminta siis jatkuu selvitystilasta huolimatta. Julkinen toimenpide on vääristänyt kilpailua, sillä se on mahdollistanut sellaisen yrityksen liiketoi- minnan jatkumisen, jolla ei ole elinkelpoisuusedellytyksiä. Tätä todistaa se, että SC:n myynnistä ei järjestetty virallista ja avointa tarjouskilpailua. Italian viranomaisten mukaan Mediocrediton tukemaa Banco di Siciliaa lukuun ottamatta mikään muu pankki ei ollut kiinnostunut ostamaan Sicilcassan varoja ja velkoja kokonaisuudessaan. Viranomaiset korostivat myös, ettei myöskään Banco di Napo- lista järjestetyn tarjouskilpailun yhteydessä yksikään ulkomainen pankki ollut kiinnostunut sijoitta- maan Etelä-Italiaan. Italian valtion antamien tietojen perusteella ei voida kuitenkaan päätellä, että Sicilcassan ostamisesta olisi tosiasiassa järjestetty koti- ja ulkomaisten ostajaehdokkaiden välinen kilpailu, jossa olisi esitetty tarjoukset ja asetettu päivämäärät. Sen sijaan erityishallintomiesten kerto- muksissa viitataan muiden pankkien osoittamaan kunnostukseen ostaa pankin velattomia osia. Taloudelliselta kannalta voidaan olettaa, että SC:n verkosto oli mahdollisille ulkomaisille ostajille arvokkaampi kuin BS:lle. Koska BS:llä on jo merkittävä konttoriverkosto Sisiliassa, sen saama rajahyöty ja näin ollen myös hinta, jonka se on valmis maksamaan uudesta konttorista, on alhai- sempi kuin hinta, jonka mahdollinen ulkomainen ostaja olisi valmis maksamaan. Koska molemmat pankit sijaitsevat samalla alueella ja palvelevat mahdollisesti samaa asiakaskuntaa, komission saamien tietojen perusteella vaikuttaa mahdolliselta, että Banco di Sicilia on saattanut käyttää Italian keskuspankin ennakkomaksuja oman luottotilanteensa parantamiseen. Komissio on myös arvioinut Italian viranomaisten huomautusta, jonka mukaan julkinen toimenpide oli välttämätön niiden vielä suurempien haittojen syntymisen ehkäisemiseksi, joita pankkialalle olisi voinut syntyä FITD:n massiivisten toimenpiteiden seurauksena. Jos valtio myöntää suoraan tai välillisesti suurimman osan vaikeuksissa olevan pankin saamasta tuesta, komission on arvioitava, sisältyykö julkiseen toimenpiteeseen valtiontukea. Se, että valtion toimenpide voi joissakin tapauk- sissa olla välttämätön, ei muuta komission samankaltaisista toimenpiteistä EY:n perustamissopi- muksen 87 artiklan nojalla tekemää arviota. (49) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Italian keskuspankin 27 päivänä syyskuuta 1974 annetun asetuksen nojalla BS:n hyväksi toteuttama tukitoimenpide, jolla mahdollistettiin Sicilcassan liiketoiminnan jatkuminen, ei ole tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukainen. Komissiolle olisi pitänyt ilmoittaa etukäteen päätöksestä käyttää Italian keskuspankin myöntämiä ennakkomaksuja Sicilcassan liiketoiminnan luovutuksen yhteydessä. 5. 1. 3 Banco di Sicilian pääomankorotus (50) Sisilialaisille pankeille suunnatuista tukitoimenpiteistä tekemänsä ilmoituksen mukaan Italian viran- omaiset myöntävät BS:lle suoraa tukea MC:lle suunnatun pääomankorotuksen muodossa. Tällä toimenpiteellä oli kaksi tavoitetta: — valtiovarainministeriön osakkuusrakenteen järkeistäminen siten, että koko Sisilian pankkitoiminta saatetaan hallituksen valvontaan MC:n kautta, — uuden pääoman siirtäminen BS:lle. 10. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 256/31 (51) (52) (53) (54) BS:llä ei ollut akuuttia pääomantarvetta, sillä sen vakavaraisuus oli vakavaraisuuden valvontaa koskevien sääntöjen mukainen. Sen kannattavuusaste oli keskiverto ja sitä voitiin parantaa ainoastaan kustannuksia (erityisesti rakenteellisia kustannuksia) joilla on tarkoitus uudistaa sen tuotantotoimintaa, johon pankilla ei kuitenkaan ollut varoja. järkeistämällä sekä investoinneilta, Komissio on ennen kaikkea tutkinut, ovatko BS ja MC luonteeltaan julkisia vai yksityisiä yrityksiä. Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, voidaanko näiden pankkien osallistumisen perusteella katsoa, että julkisen toimenpiteen toteuttamisen yhteydessä noudatettiin tavanomaisissa markkinata- louden olosuhteissa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta. Direktiivin 80/723/ETY (10) artiklan nojalla voidaan todeta näiden kahden pankin olevan julkisia pankkeja. Julkisella yrityksellä tarkoite- taan kaikkia yrityksiä, joiden suhteen julkiset viranomaiset käyttävät suoraan tai välillisesti määräys- valtaa (11), jos niillä on enemmistö yrityksen merkitystä pääomasta tai jos ne voivat tosiasiallisesti valvoa yritystä sen elinten kautta. Vaikka nyt käsiteltävässä tapauksessa kummankin pankin luonne on yksityisoikeudellinen (osake- yhtiö), niitä voidaan pitää julkisina pankkeina, koska osakkeenomistajat ovat julkisia tahoja. Kyseiset pankit syntyivät muutettaessa julkisia luottolaitoksia osakeyhtiöiksi lain n:o 218/90 nojalla, mutta jotka valtiovarainministeriön asema säilyi näissä pankeissa paljon vahvempana kuin pankeissa, aiemmin olivat julkisia. Basco di Sicilian taloudellisten vaikeuksien myötä Fondazione Banco di Sicilian ja Sisilian alueen omistusosuudet ovat pienentyneet, koska niillä ei ole ollut varoja jatkaa pankin pääomarakenteen vahvistamista vaikeina viime vuosina, jolloin valtiovarainministeriön asema on vahvistunut. Komissio on näin ollen todennut, että Banco di Sicilia oli julkisen laitoksen hallussa jo ennen sen pääomanko- rotusta. (55) MC puolestaan oli toimenpiteen toteuttamisajankohtana epäilemättä julkinen pankki. Se muutettiin osakeyhtiöksi 26 päivänä marraskuuta 1993 annetun lain n:o 489 nojalla, jossa säädettiin kaikkien niiden pankkien muuttamisesta osakeyhtiöiksi, joissa valtiolla oli enemmistö pääomasta tai lahjara- hastosta, mutta se pysyi kokonaan valtiovarainministeriön omistuksessa. (56) Italian viranomaiset ovat korostaneet, että vaikka MC oli kokonaan valtiovarainministeriön omistuk- sessa, se toimi täysin riippumatta julkisesta vallasta. Julkinen valta käyttää ainoastaan osakkeenomis- tajien suoraa valtaa yhtiökokouksissa. Italian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella komissio on todennut, ettei MC:hen sovellettu erityissääntöjä, joilla sen hallintohenkilöstön riippu- mattomuutta vahvistettaisiin suhteessa enemmistöosakkaisiin (eli tässä tapauksessa valtiovarainminis- teriöön). Päinvastoin, valtuudet nimetä ja erottaa johto sekä päättää pankin yleisestä toimintapolitii- kasta ovat samat yleistä kauppaoikeutta koskevat valtuudet, jotka koskevat kaikkia yrityksiä. MC:n toiminnasta päättää näin ollen sen enemmistöosakas, eli tässä tapauksessa valtiovarainministeriö, joka omistaa yrityksen kokonaan. (57) MC:n päätös hankkia osakkuus BS:n pääomasta suunnatulla pääomankorotuksella on julkinen toimenpide. Arvioidessaan pääomatuesta koostuvia julkisia toimenpiteitä komissio soveltaa tavan- omaisissa markkinatalouden olosuhteissa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta. Periaatteen mukaan julkisessa toimenpiteessä ei ole kyse valtiontuesta, jos se toteutetaan sellaisin ehdoin, jotka yksityinen sijoittaja hyväksyisi. (58) Vuonna 1984 annetun julkisten viranomaisten yrityspääomaan osallistumista koskevan tiedon- annon (12) mukaan kyseessä on valtiontuki, jos julkisen yrityksen sijoitus on tehty olosuhteissa, joita markkinatalouden olosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja ei olisi voinut hyväksyä. Näin on, jos esimerkiksi — yrityksen taloudellisen tilanteen ja ennen muuta sen velkaantuneisuuden rakenteen perusteella ei voida olettaa, että sijoitetusta pääomasta saadaan kohtuullisessa ajassa tavanmukaisen tuotto, tai — yritys ei riittämättömän tulorahoituksen vuoksi voi saada pääomamarkkinoilta riittävästi rahoi- tusta investointiohjelman toteuttamiseksi. (10) Katso alaviite 8. (11) Julkisten viranomaisten oletetaan käyttävän määräysvaltaa, jos niillä on suoraan tai välillisesti enemmistö yrityksen merkitystä pääomasta, valvonnassaan yrityksen osakkeiden äänimäärän enemmistö tai mahdollisuus asettaa enemmän kuin puolet yrityksen hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenistä. (12) Katso Euroopan unionin tiedote 9-1984. L 256/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 10. 2000 (59) Nämä periaatteet koskevat myös pankkialaa. Kyseessä on valtiontuki, jos valtio hankkii osuuksia sellaisen yrityksen peruspääomasta, jonka taloudellisen tilanteen perusteella ei sijoitetulle pääomalle voida odottaa tavanomaisia tuottoja (osinkoja tai myyntivoittoja) kohtuullisen ajan kuluessa tai kun vastaaviin toimenpiteisiin liittyvät riskit ovat liian suuria tai kestävät kohtuuttoman kauan. (60) (61) (62) (63) Jotta komissio voi varmistaa, toteutuuko markkinatalouden olosuhteissa toimivan yksityisen sijoit- tajan periaate, on osoitettava, että valtio käyttäytyy osakkeenomistajana yksityisen sijoittajan tavoin. Tätä varten komissiolle on esitettävä yritystä koskeva johdonmukainen ja yksityiskohtainen raken- neuudistusohjelma, jossa osoitetaan, että valtio voi saada sijoituksestaan tavanomaisen tuoton, jonka myös markkinatalouden olosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja hyväksyisi. Muutoin toimenpide sisältää valtiontukea. Italian viranomaiset ovat esittäneet komissiolle MC:n toimintasuunnitelman, joka on laadittu BS:ään tehdyn sijoituksen yhteydessä. Suunnitelman mukaan BS:n rakenneuudistus toteutetaan kolmen vuoden kuluessa ja Etelä-Italiaan luodaan eriytetty pankkiryhmittymä integroimalla SC, järkeistämällä hallinto- ja erityisesti henkilöstökustannuksia ja tiukentamalla järjestämättömien luottojen hallin- nointia. Italian viranomaiset ovat todenneet, että MC:n toimenpidettä on arvioitava vertaamalla sitä pankin viimeisinä tilikausina soveltamaan strategiaan, jolla sen tulolähteitä on pyritty monipuolistamaan. MC pyrkii luomaan itselleen BS:n konttoriverkoston kaltaisen koko maan kattavan verkoston, jolloin se voisi yhdistää halpakorkoisiin lainoihin erikoistuneen pankin ominaisuudessa harjoittamansa toiminnot sekä sijoituspankki- ja hankerahoitustoiminnot yritys- ja vähittäispankkitoimintoihin. Komissio myöntää, että MC:n päätös hankkia enemmistöosakkuus BS:stä muistuttaa erikoistuneiden rahoituslaitosten viime aikoina toteuttamia toimenpiteitä, joilla on pyritty strategisesti monipuolista- maan toimintaa sekä tulolähteitä. Komissio huomauttaa kuitenkin, että luottolaitokset tekevät näitä strategisia monipuolistamistoimenpiteitä koskevia päätöksiä, jos niillä on kokonaisriskin vähene- misen ja vakaampien tuottolähteiden saamisen ansiosta suotuisat vaikutukset kannattavuuteen. Näihin toimialan hankkeisiin liittyviin suunnitelmiin sisältyy kannattavuusennusteita, jotka heiken- tävät hajauttamisen myönteisiä vaikutuksia. (64) BS:n laatiman suunnitelman osalta komissio on todennut, että tilanteen parantumisesta huolimatta yrityksen kannattavuus on edelleen heikompi kuin pankkialan kannattavuus Euroopassa keskimäärin; sen odotetaan lähestyvän 11 prosenttia vasta kolmannesta vuodesta alkaen. (65) Suunnitelma osoittaa, ettei BS:n kannattavuus palaudu voimakkaista rakenneuudistustoimenpiteistä huolimatta riittävälle tasolle kolmea vuotta nopeammin. Kaupallisen pankin ja investointipankin välisen yhteistyön myönteiset vaikutukset eivät käy riittävästi ilmi toimintasuunnitelmasta. Mikään yksityinen yrittäjä ei odottaisi kolmea vuotta saadakseen näin riskialttiille sijoitukselle tuoton, joka ei ole edes tyydyttävä. Vaikuttaakin siltä, että Mediocrediton toimenpiteen taustalla ovat julkiset tavoit- teet eikä pyrkimys saada riittävää tuottoa. (66) Myös MC:n kannattavuuden on todettu olleen viime vuosina vaatimatonta. Komissio katsoo, että yksityinen sijoittaja pyrkisi sijoittamaan varoja vastaaviin hankkeisiin ainoastaan, jos niillä voitaisiin tasapainottaa yrityksen taloudellinen tilanne, jos sijoituksilta voidaan odottaa riittäviä tuottoja tai jos niillä voidaan tasoittaa tai parantaa toiminnan heikkoa kannattavuutta. (67) Komission mukaan BS:n pääomankorotus, joka toteutettiin MC:lle suunnattuna antina, ei ole markki- natalouden olosuhteissa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukainen, jota on kuvattu 13 päivänä marraskuuta 1993 annetussa jäsenvaltioille osoitetussa komission tiedonannossa (13), minkä vuoksi sitä on pidettävä valtiontukena. (13) Katso alaviite 7. 10. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 256/33 (68) (69) (70) Kuten komission muissa pankkilaitoksia koskevissa päätöksissä on jo korostettu, pääomarakenteen vahvistamistoimenpiteet ovat tukea, jos osakkeenomistajana oleva valtio ei toteuta niitä tavanomaisin markkinaehdoin, vaikka niihin liittyvä rahoitus on vähäisempää kuin tuetun yrityksen mahdolliset selvitystilan kustannukset. Vakavaraisuuden vähimmäisvaatimus on yksi pankin elinkelpoisuuden mittareista ja samalla se varmistaa yhtäläiset kilpailuedellytykset, sillä periaatteessa pankit voivat vakavaraisuusvaatimusta noudattaakseen helpommin pienentää sitoumuksiaan kuin lisätä omia varojaan. Vaikka BS:n elinkelpoisuus oli heikko, se ei vielä uhannut pankin vakavaraisuutta. Komissio on kuitenkin katsonut, että myös MC:n toteuttamaa toimenpidettä on arvioitava tavanomaisissa markki- natalouden olosuhteissa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukaisesti, vaikka sitä ei toteutet- tukaan BS:n vakavaraisuusvaatimuksen noudattamiseksi. 5. 1. 4 Valtiovarainministeriön Irfiksessä omistaman osuuden luovuttaminen Banco di Sicilialle (71) Irfiksen osakepääoma jakaantui vuoden 1994 pääomankorotuksen jälkeen ja heinäkuuhun 1995 asti Sisilian alueen (21 %), valtiovarainministeriön (52 %) ja Sicilcassan (8,26 %) välillä. Banco di Sicilian kilpaileviin pankkeihin verrattuna heikko pääomapohja oli saanut sen pääosakkeenomistajat suunnit- telemaan Irfiksen pääomaa koskevaa toimenpidettä, jonka tarkoituksena oli saada Banco di Sicilialle uusi osakas. (72) Heinäkuussa 1995 valtiovarainministeriö siirsi Banco di Sicilialle määräysvaltansa (52 %) Irfiksestä, jossa pankki jo oli vähemmistöosakkaana. Valtiovarainministeriön osuuden arvon laskettiin olevan 218 841 miljoonaa Italian liiraa. Näin ollen Irfis on vuodesta 1995 ollut osa Banco di Sicilian konsernitasetta ja nostanut konsernin osakkeiden arvoa. (73) (74) (75) (76) Sisilian alue on 16 päivänä lokakuuta 1995 päivätyllä kirjeellä ilmoittanut komissiolle esityksestä alueelliseksi laiksi valtiovaranministeriön osuuden hankkimisesta Banco di Sicilialle. Tähän toimenpi- teeseen suunniteltiin käytettäväksi osittain myös aluetukirahastojen varoja. Sen jälkeen Sisilian alueen osuus Irfiksestä oli tarkoitus myydä alueelliselle osuuspankeille markkinahintaan. Suunnitelmaa ei toteutettu, koska esityksestä alueelliseksi laiksi ei ollut keskusteltu aluekokouksessa (Assemblea Regionale), joka oli päättänyt istuntokautensa kesäkuussa 1996. Valtiovarainministeriön osuuden siirtoa ei toteutettu suunnitelman mukaisesti, vaan vuonna 1995 valtiovarainministeriö siirsi osuutensa Irfiksestä Banco di Sicilialle määrittelemättä pankin osakkeiden arvoa, koska tämän omaisuutta ei ollut arvioitu. Valtiovarainministeriö myönsi tukea Banco di Sicilialle, mutta halusi kuitenkin odottaa sen pääsemistä tasapainoon vuonna 1996, ja vasta sitten määrittää BS:n ja Irfiksen osakkeiden vaihtokaupan arvon. Näin se saattoi hyötyä pankin omaisuuden pienenemisestä. Komissio korostaa, että aloittaessaan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, sen oli mahdotonta määritellä tämän julkisen toimenpiteen arvoa, koska sillä ei ollut riittävästi tietoja BS:n valtiovarainministeriöltä vaihdossa saamista osakkeista. Brysselissä 11 päivänä joulukuuta 1998 käydyssä kokouksessa Italian viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle riippumattoman asiantuntijayrityksen GW:n laatiman raportin, jossa arvioidaan sen osuuden arvo, jonka valtiovarainministeriö on saanut vaihtaessaan osuutensa Irfiksessä. (77) Asiantuntijayritys on korostanut, että BS:n arvon määrittämiseen liittyy paljon epävarmuutta. Sen vuoksi se on arvioinut arvon karkeasti 417—1 437 miljardiksi liiraksi. Tämän arvion perusteella BS:n osakkeen arvon arvioidaan olevan vähimmillään negatiivinen ja enintään 104 000 liiraa (eli 4 000 liiraa yli nimellisarvon). L 256/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 10. 2000 (78) (79) (80) (81) (82) Komissio katsoo, että näin laajan vaihteluvälin perusteella ei ole mahdollista arvioida valtiovarainmi- nisteriön tuen määrää. Se huomauttaa kuitenkin, että enimmäisarvo on vain vähän korkeampi kuin Italian viranomaisten käyttämä arvo (100 000 Italian liiraa, jotka kuitenkin ovat halunneet määrittää osakkeen arvon arvioinnin vaihteluvälin yläpäästä. joka on myös nimellisarvo), Italian viranomaiset eivät ole voineet harkita alhaisempaa arvoa, koska voimassa olevassa lainsäädän- nössä kielletään osakkeiden liikkeeseenlasku nimellisarvoa alhaisempaan hintaan (14). Komissio toteaa lisäksi, että tässä tilanteessa valtiovarainministeriön käytöstä ei voida verrata yksityi- seen sijoittajaan, koska siirto tapahtui, vaikka Banco di Sicilialle ei ollut laadittu toimintasuunni- telmaa, jossa olisi osoitettu sen kannattavuuden palautuminen vähintään markkinoilla keskimääräi- sessä ajassa. GW:n raportin mukaan vuonna 1997 pankin kannattavuus oli 2,7 prosenttia. Toimenpide on kuitenkin vahvistanut BS:n kilpailuasemaa ja pääomaa sekä parantanut sen taloudel- lista tilannetta. Koska selvitystilan mahdollisuus on vielä olemassa, pääomarakenteen vahvistaminen on tukea, ellei sitä toteuteta siten, että tavanomaisissa olosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja voisi hyväksyä siitä saatavan tuoton. Kun valtion toimenpidettä verrataan markkinatalouden olosuhteissa toimivan sijoit- tajan toimintaan, tuen määrän arvioinnin on perustuttava toimenpiteen kustannusten sekä sen oikein diskontatun arvon vertailuun. (83) Komissio päättelee käytettävissään olevien tietojen perusteella, että pääomankorotus on tukea, jonka soveltuvuutta yhteismarkkinoille arvioidaan BS:n rakenneuudistustoimenpiteiden valossa. (84) Näin ollen voidaan todeta, että sisilialaisille pankeille myönnetyn tuen kokonaismäärä on 4 618 miljardia Italian liiraa, mikä on esitetty seuraavassa taulukossa. Taulukko 3 Yhteenveto tuesta Tarkasteltavat toimenpiteet Italian keskuspankin tuki (27. 9. 1974 annettu asetus) Pääomankorotus MC:lle suunnatussa annissa Irfiksen siirto (miljardia Italian liiraa) Tuen määrä 3 400 1 000 218 4 618 Yhteensä 5. 2 Vaikutukset jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (85) Rahoituspalveluiden vapautuminen ja rahoitusmarkkinoiden yhdentyminen ovat altistaneet yhteisön sisäistä kauppaa kilpailun vääristymille. Tämä kehityssuunta vahvistuu entisestään talous- ja rahalii- tossa. 5. 2. 1 Kilpailun vääristyminen (86) Banco di Sicilian kaltaiselle pankkikonsernille, joka myöntää yrityksille luottoja ja muita rahoituspal- veluita ja vastaanottaa talletuksia laajalta asiakaskunnalta, myönnetty tuki voi vääristää luottolai- ja se tosten välistä kilpailua. Heikommalle laitoksille myönnetyllä tuella on tuhoisat seuraukset, kaventaa alan katteita entisestään. Tuki on palkkio tehottomuudesta ja vastoin markkinakuria. Valtion, joka on valmis myöntämään tukeaan vaikeuksissa oleville luottolaitoksille, tarjoama suoja vähentää luotonantajien kannustetta valvoa velallistensa toimintaa. Luottolaitokset eivät enää ole (14) Italian siviililain 2346 artikla. 10. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 256/35 ja sen markkinoiden valvonnassa ja rangaistavissa. Tällainen suojelu on kohtuutonta ja liiallista, seurauksena luottolaitoksia johdetaan tehottomasti. BS tarjoaa lainoja ja muita rahoitusvälineitä yrityksille, jotka kilpailevat kansainvälisillä markkinoilla, ja tarjoaa rahoituspalveluja muiden euroop- palaisten luottolaitosten kanssa kilpaillen. Vaikka sen toiminta ulkomailla on vähäistä, BS:lle ja SC:ltä siirrettyyn taloudelliseen toimintaan myönnetty tuki voi vääristää yhteisön sisäistä kauppaa. (87) Sijoitettavien varojen keräämisen kannalta tuki on vääristänyt kilpailua huomattavasti alalla, jolla kilpailu on sangen voimakasta, koska Banco di Sicilialla on Etelä-Italian merkittävin pankkiverkko juuri Sisiliassa. SC:n verkoston saaminen on parantanut huomattavasti BS:n toiminnan laajuutta ja tiheyttä alueella, minkä vuoksi se on saanut merkittävää kilpailuetua alalla verrattuna muihin, erityisesti ulkomaisiin, mahdollisiin uusiin toimijoihin. 5. 2. 2 Vaikutukset jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (88) On huomattava, että pankit voivat periaatteessa harjoittaa otto- ja antolainaukseen perustuvaa toimintaansa yli rajojen, mutta käytännössä ulkomaille laajentumisen tiellä on esteitä. (89) Esteet johtuvat usein kotimaisten pankkien perinteisesti vahvasta asemasta, minkä vuoksi ulko- maisten kilpailijoiden on kalliimpaa tulla markkinoille. Koska yhteismarkkinoiden loppuun saatta- minen on avannut kaikille pankeille mahdollisuuden tarjota palvelujaan muissa jäsenvaltioissa, niin kansainvälisille kuin kansallisillekin pankeille myönnetty valtiontuki uhkaa haitata näitä mahdolli- suuksia. (90) On vaarana, että tuki, jolla pidetään hengissä tehottomuutensa ja huonon kilpailukykynsä vuoksi markkinoilta muuten poistuvia, myös paikallisia pankkeja, vääristää kilpailua yhteisössä vaikeutta- malla ulkomaisten pankkien pääsyä Italian markkinoille. (91) Ilman kyseisiä tukia SC olisi ilmeisesti jouduttu asettamaan selvitystilaan eikä sen varoja ja velkoja olisi siirretty BS:lle. Tällöin yksi tai useampi ulkomainen kilpailija, joka pyrkii saamaan merkittävän aseman Sisilian markkinoilla, olisi saattanut ostaa SC:n varat. SC:n asiakkaiden olisi pitänyt hakeutua toisen, mahdollisesti ulkomaisen pankin asiakkaaksi. BS ei olisi voinut ostaa SC:n varoja ja velkoja, ellei se olisi tervehdyttänyt omaisuuseriään, minkä se saattoi toteuttaa Italian keskuspankin ennak- kojen ansiosta. SC:n asiakkaiden olisi pitänyt hakeutua toisen, mahdollisesti toisesta jäsenvaltiosta toimivan pankin asiakkaiksi. (92) BS ei myöskään olisi voinut laajentaa verkostoaan SC-kaupan avulla ilman MC:n pääomanlisäystä. Näistä syistä on katsottava, että SC:lle ja BS:lle SC:n varojen ja velkojen hankkimiseen myönnetyt tuet kuuluvat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, koska ne vääristävät kilpailua siinä määrin, että se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. (93) (94) 5. 3 Sisilian julkisille pankeille myönnetyn tuen yhteismarkkinoille soveltuvuuden tutkinta Koska komissio on todennut BS:lle ja SC:lle myönnettyyn rahoitustukeen sisältyvän valtiontukea, sen on nyt tutkittava, voidaanko tuen katsoa olevan yhteisen edun mukaista EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla. Tutkittavana olevassa tapauksessa on tärkeä huomata, että kyse ei ole yksittäisille kuluttajille myön- netystä sosiaalisesta tuesta eikä joidenkin Italian alueiden kehityksen edistämiseen tarkoitetusta tuesta. Tuella ei myöskään pyritä vakavan taloudellisen häiriön poistamiseen, koska tuki on tarkoi- tettu tiettyjen toimijoiden eli BS:n ja SC:n, eikä alan kaikkien yrittäjien ongelmien korjaamiseen. L 256/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 10. 2000 (95) Komissio katsoo, että sisilialaisten pankkien ongelmat eivät johdu Italian pankkijärjestelmän kriisistä. BS ja SC eivät ole ainoita italialaisia luottolaitoksia, joilla on vaikeuksia, vaan myös eräät muut, erityisesti julkiset pankit ovat vaikeuksissa. SC:n tappioiden syyt johtuvat kuitenkin pankista itses- tään, ja niillä näyttää olevan yhteyttä kaupallisen sektorin luotonantopolitiikan tehottomaan hoitoon Sisiliassa. Tilanne on syntynyt tehottoman riskinhallinnan vuoksi, mikä on ollut havaittavissa erityi- sesti SC:n kohdalla. Koska SC on pienehkö pankki ja sen talletukset turvaa vakuusrahasto, pankin konkurssin rahoitusmarkkinoille aiheuttamat kielteiset vaikutukset olisivat todennäköisesti olleet varsin vähäiset. Jos pankki joutuu selvitystilaan, Italian viranomaisilla on mahdollisuus ryhtyä järjes- tämään laitoksen valvottua selvitystilaa (liquidazione controllata) kriisin rajaamiseksi. Näin ollen myönnettyä tukea ei voida perustella Euroopan yhteisellä edulla, koska se on synnyttänyt yleisen pankkikriisin uhan. (96) Huomioon voidaan ottaa siis vain EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan jälkimmäinen osa. Kyseisten tukien yhteismarkkinoille soveltuvuutta on arvioitava valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntavii- voissa (15) esitettyjen erityissääntöjen valossa. Vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettyjen valtiontu- kien ja erityisesti rakenneuudistustukien yhteydessä on noudatettava muun muassa seuraavia edelly- tyksiä: 1. On pantava täytäntöön realistiselle oletuksille perustuva rakenneuudistussuunnitelma, jonka avulla yrityksen sijoitetun pääoman tuotto palautuu kohtuullisessa ajassa vähimmäisvaatimukset täyttävälle tasolle ja jolla varmistetaan yrityksen elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä. 2. Tuen kilpailua vääristävän vaikutuksen korvaamiseksi yrityksen on annettava riittävät vastasuorit- teet, joiden perusteella voidaan todeta, ettei tuki ole yhteisön etujen vastaista. 3. Tuen on oltava suhteutettu niihin tavoitteisiin, joita sillä pyritään saavuttamaan, ja sen määrä on ehdottomasti rajoitettava vain välttämättömimpään, jotta yritys itse osallistuu mahdollisimman voimakkaasti tervehdyttämispyrkimyksiin. 4. Rakenneuudistussuunnitelma on toteutettava kokonaisuudessaan ja kaikki komission lopullisessa päätöksessä säädetyt muut velvoitteet on täytettävä. 5. Edellisen ehdon täyttämisen valvomiseksi on luotava valvontajärjestelmä. Rakenneuudistustuen sääntöjä soveltaessaan komissio katsoo, että kyseisten tukien on yleensä oltava kertaluontoisia. (97) Arviossaan komissio on ottanut huomioon, että tietyissä tapauksissa erityistoimenpiteet ovat välttä- mättömiä, jotta voidaan välttää pankin konkurssin kielteiset vaikutukset rahoitusmarkkinoihin. Näin on varsinkin silloin, kun vaikeudet ovat yleisluontoisia eivätkä johdu vaikeuksiin joutuneesta pankista. Näin ei ole tässä tapauksessa, sillä tuettu pankki on paikallinen pankki. 5. 3. 1. 1 Y r i t y k s e n e l i n k e l p o i s u u s (98) Palermossa 17 päivänä syyskuuta 1998 pidetyssä kokouksessa BS:n pääjohtaja on esittänyt komis- siolle SC:n ja BS:n integroinnin tuloksena syntyvän uuden pankkilaitoksen rakenneuudistusta ja strategiaa koskevan suunnitelman, jonka luottolaitos on laatinut MC:n ja tilintarkastusyritys KPMG:n tukemana. Suunnitelman mukaan pankin tervehtyminen toteutuu kolmessa vuodessa ja sen kannat- tavuus palautuu alalla tavanomaiselle tasolle. Suunnitelman yhteydessä MC on ilmoittanut komis- siolle syyt sisilialaisen pankkiryhmittymän hyväksi toteuttamaansa toimenpiteeseen. (99) Vaikuttaa siltä, että suunnitelma perustuu riittävän realistiselle olettamuksille. Suunnitelmassa otetaan huomioon kaikki BS:n toiminnan kannalta korjattavat heikkoudet. Lisäksi sillä pyritään palauttamaan omien varojen rahoituksellinen ja taloudellinen tasapaino ja siinä otetaan huomioon yhteydet alueen ulkoisiin tekijöihin. (15) EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12. 10. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 256/37 (100) Suunnitelmassa yksilöidään täsmällisesti tärkeimmät ongelmat, jotka BS:n on ratkaistava. Näitä ovat toisaalta BS:lle ja SC:lle yhteisten, vaikkakin vaikeusasteeltaan erilaisten olemassa olevien rakenteel- listen, rahoituksellisten ja hallinnollisten ongelmien seuraukset ja toisaalta näiden kahden, aiemmin toiminnan laajentamisessa kilpailleen pankin konttoriverkostojen yhdistäminen. (101) Hallinnon ongelmiksi todettiin erityisesti organisaatiorakenteen monimutkaisuus, henkilöstöhal- linnon puutteellisuus, informaatiojärjestelmien yhteensopimattomuus, kaupallisten toimintojen kehit- tymättömyys ja rahoitushallinnon riskialttius. Strategisen kehityksen kannalta analyysi osoittaa, että alueellinen laajentuminen ei ole ollut tasaista, luottopolitiikka ei ole ollut hallittua, ulkomainen toiminta ei ole ollut integroitua, sijoittaminen toimintoihin on ollut liian riskialtista eivätkä tuotteet ole olleet innovatiivisia. Nämä puutteet ovat aiheuttaneet luottotappioita, heikentäneet pääoma- pohjaa ja kannattavuutta sekä johtaneet maksuvalmiuskriisiin. Luottotappiot ovat lisänneet rahoitus- epätasapainoa (korkokate ja vuosittaiset tappiot ovat supistuneet) ja pääomatilanteen epätasapainoa (tuottamattomat varallisuuserät ovat lisääntyneet ja korottomat velkaerät vähentyneet), ja pankki on joutunut turvautumaan liikaa rahoituksen hankintaan pankkienvälisiltä markkinoilta. Konttoriver- kosto on laajentunut hallitsemattomasti: Pohjois-Italian alueilla, missä pankkien välinen kilpailu on erittäin voimakasta, toimivat konttorit eivät ole saaneet odotettuja tuloksia liian vaatimattomien katteiden, suurien riskien ja korkeiden rakenteellisten kustannusten vuoksi. Henkilöstökustannukset olivat suhteettoman suuret alueen muiden luottolaitosten kustannuksiin verrattuna, eivätkä ne vastanneet markkinoiden kehitystä yksilö- eikä kokonaistasolla. Taulukko 4 Banco di Sicilian toimintasuunnitelma 1997 1998 1999 2000 (miljardia Italian liiraa) 1997—2000 (%) Korkomarginaali 1 094 1 247 1 148 1 124 2,74 Palvelumarginaali 484 565 579 604 24,79 Rahoituksenvälityksen marginaali 1 578 1 811 1 727 1 728 9,51 Henkilöstökustannukset 922 983 863 742 – 19,52 Muut hallinnolliset kustannukset 318 384 377 377 18,55 Yleiset kustannukset yhteensä 1 240 1 368 1 240 1 193 – 3,79 Toiminnan bruttotulos 337 444 487 609 80,71 Luotto- ja varaustappiot 375 300 300 323 – 13,87 Satunnaiset nettotuotot Tuotot ennen veroja Verot Tuotot verojen jälkeen 54 16 1 15 15 15 15 – 72,22 159 202 301 1 781,25 12 14 125 12 400,00 147 188 176 1 073,33 L 256/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 10. 2000 (102) Lisäksi suunnitelmassa otetaan aivan oikein huomioon kaikki pankkijärjestelmän viimeaikaisessa kehityksessä havaitut merkittävät muuttujat, joille on ollut luonteenomaista katteiden kaventuminen sekä se, ettei niiden perustana olleita tekijöitä ole pystytty täysin korvaamaan. Rahoituksenvälityksen katteiden kaventumista, joka johtuu hallinnoitavien varojen pienentymisestä ja muiden rahoitusvälit- täjien kanssa käytävästä kilpailusta, voidaan vain osin korvata kasvattamalla palvelutoimintojen tuottoja. Pankkipalvelujen lisääntymisenä pitäisi voida kattaa sääntöjen hallinnointiin liittyvän toiminnan lisäksi myös maksupalvelut. BS:n asiakkaiden vähän käyttämät maksupalvelut ovat yleensä pankeille parhaan lisäarvon tuottava tulolähde, josta osan pankki voi pitää itsellään. Kannattavuuden palauttaminen, jolla mahdollistetaan yleiskulujen ja kustannusten kattaminen sekä rakennemukau- tus-, uudelleenjärjestely- ja kasvuprosessin kannalta välttämättömien sijoitusten rahoittaminen, voi auttaa tasaamaan kilpailupainetta, josta BS kärsii muiden pohjoisitalialaisten pankkien tavoin tulles- saan Sisilian markkinoille. Toimintasuunnitelmassa esitetyn asiakaskunnan ja viitemarkkinoiden ominaisuuksia koskevan analyysin perusteella asiakaskunnan ryhmittely tulojen mukaan helpottaa kannattavuuden palauttamista. (103) Syyskuun 17 päivänä 1998 ja 26 päivänä heinäkuuta 1999 Italian viranomaisten sekä BS:n ja MC:n johdon kanssa järjestettyjen tapaamisten yhteydessä komissio on voinut tarkistaa suunnitelman ilmenneistä etenemisen. Aasiassa ja Venäjällä vallinneiden kansainvälisten rahoituskriisien vuoksi vaikeuksista huolimatta suunnitelma on edennyt halutulla tavalla. a) Konsernin organigrammia on järkeistetty sisäisellä rakenneuudistuksella, jossa tytäryhtiöiden toimintaa on tehostettu, jolloin henkilöstöä on voitu vähentää noin 19 prosenttia. b) Liiketoiminta on ollut BS:n johdon painopistealue, ja vähemmän perinteisten pankkipalvelujen tuottavuus onkin kasvanut merkittävästi. Kaupallisen verkoston tehokkaan toiminnan ansiosta BS on voinut hillitä markkinaosuutensa menettämistä yksityisasiakkaiden kohdalla ja korvata ne muilla tuloilla. c) Toimintojen myyntipolitiikka, jonka tavoitteena on ollut peruspankkitoimintaan keskittyminen, on osaltaan parantanut pankin maksuvalmiutta. Vuonna 1998 laitos myi varoja ja muita kuin strategisia osakkuuksia noin 200 miljardilla Italian liiralla. d) Järjestämättömien luottojen ja varausten kehityksen osalta tilanne on edelleen vakava. Kuitenkin järjestämättömien luottojen määrä on vähentynyt samaan aikaan luottojen kokonaismäärän ja pankki katsoo muodostaneensa toimintasuunnitelman kahden ensimmäisen vuoden kanssa, aikana riittävästi varauksia tulevien riskien varalle. Tällä odotetaan olevan vielä ennen toiminta- suunnitelman päättymistä pankin kannattavuuden kannalta myönteiset vaikutukset. e) Pankki on toteuttanut huomattavia toimenpiteitä tytäryritysten riskien ja sitoumusten valvontajär- jestelmän kehittämiseksi. f) Suurimmat toimenpiteet ovat koskeneet rakenteellisia kustannuksia, joilla on pyritty yhdistämään näiden kahden pankin toimintoja ja supistamaan hallintokustannuksia. Tulokset tällä alalla ovat kuitenkin olleet odotettua heikommat. (104) MC:n yksityistäminen käynnistettiin rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti erittäin nopeasti ja odottamatta tietoja siitä, onnistuuko BS-tytäryhtiön tervehdyttäminen lopullisesti. Komissio toteaa, että kyseisellä toimenpiteellä taataan periaatteessa lopullinen ratkaisu pankin tervehdyttämisongel- juuri maan ja se auttaa uudistamaan yleistä yritysjohdonvalvontaa (”corporate governance”); valvonnan heikkous oli SC:n selvitystilan ja BS:n heikon kannattavuuden syynä. Komissio pitää tätä ratkaisua sopivana, sillä se mahdollistaa tehokkaamman järjestelmän soveltamisen, eikä sillä ole markkinoita vääristävää vaikutusta. Tämän huomioon ottaen komissio on pitänyt Cardiff — Pari- basin päätöstä hankkia osakkuus BS:n pääomasta voidakseen harjoittaa vakaata yhteistoimintaa Sisilian markkinoilla vahvistuksena suunnitelman toimivuudesta. 10. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 256/39 5. 3. 1. 2 V a s t a s u o r i t t e e t (105) Ensinnäkin on huomattava, että ilman julkista toimenpidettä SC olisi asetettu selvitystilaan. Kuten ja rakenneuudistukseksi annetuissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi yhteisön suuntaviivoissa (16) on esitetty, on tarkistettava, että valittu ratkaisu aiheuttaa mahdolli- simman vähän kilpailunvääristymistä. Mikäli merkittävää vääristymistä ei voida välttää, tuen muille alan toimijoille aiheuttamien haittavaikutusten lieventämiseksi vaaditaan vahvoja vastasuoritteita. (106) Vastasuoritteet ovat lisätoimenpiteitä, joita tuettu yritys toteuttaa hyvittääkseen yrityksen tervehdyttä- miseksi ehdottoman välttämättömiä rakenneuudistustoimenpiteitä. Lisäksi niiltä vaaditaan toimenpi- lisää valtiontukea. Ellei samanaikaisesti supisteta teitä, kapasiteettia, vastatoimenpiteet on mahdollista toteuttaa myymällä yrityksen varoja edellyttäen, että ne ovat kannattavia, taikka vähentämällä yrityksen toimintaa markkinoilla. jotka eivät edellytä suoraan tai välillisesti (107) Pankkisektorilla sovellettavan lainsäädännön mukaisiin vakavaraisuusvaatimuksiin (ydinpääoman on oltava 4 prosenttia ja lisäpääoman on oltava 8 prosenttia riskipainotetuista varallisuuseristä) sisältyy velvoite, jolla rajoitetaan luottolaitosten kasvukapasiteettia. Vaikka pääomaa koskeva keskipitkän ja pitkän aikavälin vähimmäisvaatimus on asetettu kaikille yritysmuodoille, pankkisektorilla sitä sovelle- taan jatkuvasti ja välittömästi. Vakavaraisuusvaatimuksen noudattaminen voidaan todeta tavan- omaisin keinoin eikä sitä saa muuttaa tilapäisesti luottolaitoksen noudattaman kasvustrategian osana. Luottolaitoksella, joka juuri ja juuri täyttää vakavaraisuusvaatimuksen, ei ole kasvumarginaalia, koska se ei pysty houkuttelemaan uutta pääomaa tai lisäämään omaa pääomaansa kasvattamalla tuotto- tasoa. Tehottomasti toimivan luottolaitoksen kasvukapasiteetti on rajallinen, kun taas erittäin tuot- tavan pankin kasvumarginaali on suhteessa sen kannattavuuteen. Tämä vakavaraisuusvelvoitteesta johtuva tehottomien laitosten kasvun rajallisuus on suora osoitus siitä, miten pankkien vakavarai- suuden valvontaa sekä kilpailualaa koskevat säännöt täydentävät toisiaan. (108) Vakavaraisuusvaatimus mahdollistaa sen, että luottolaitoksille myönnettyjen tukien kilpailua vääris- tävää vaikutusta voidaan tarkastella perinteisin keinoin (17). Jos tuet ovat verrattavissa pääomasijoi- tuksiin, kilpailun vääristymistä voidaan arvioida niiden riskipainotettujen varallisuuserien perusteella. Esimerkiksi miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus tai jokin muu toimenpide, jolla on samat seuraukset, mahdollistaa sen, että pankki kasvattaa taseessa ilmoitettuja riskipainotettuja varallisuus- eriä (ottaen huomioon 8 prosentin lakisääteisen vakavaraisuusvaatimuksen) ja lisää näin ollen myös toimintaansa. Tämä toimenpide voi vääristää kilpailua toiminnan osalta noin 12,5 miljoonan euron verran (ilman kyseistä tukea pankki ei olisi voinut korottaa riskipainotettuja varallisuuseriänsä 12,5 miljoonalla eurolla). Tämä vastaavuus osoittaa lisäksi sen, että jos luottolaitokselle myönnetty tuki on suurempi kuin omat varat, myös kilpailun vääristyminen on suurempi kuin riskipainotetut vastaavat. Vastasuoritteiden tarkoituksena on lieventää kilpailun vääristymiä, jotka perinteisesti voidaan arvioida vain suuntaa-antavasti. (109) Komissio on pyytänyt EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisen yhteydessä tietoja BS:n kilpailijoille tarjoamista vastasuoritteista, mutta tässä tapauksessa se ei voi pitää perinteisestä pankkitoiminnasta saatujen toimintasuunnitelman mukaisten tuottojen supistumista vastasuoritteena. Sen sijaan komission mielestä tässä on kyseessä BS:n toiminnan uudelleenmäärittely, jonka tarkoituksena oli tulolähteiden hajauttamisen lisääminen. (110) Italian viranomaiset ovat kuitenkin esittäneet riittävästi vastasuoritteita niiden toimenpiteiden lisäksi, jotka liittyivät SC:n integroinnin jälkeen BS-konsernissa toteutettuun rakenneuudistukseen. Komissio pitää merkittävänä tukien kilpailua vääristävää vaikutusta lieventävänä vastasuoritteena BS:n päätöstä myydä tai sulkea Sisilian-verkostaan 55 konttoria (eli 8,6 prosenttia kaikista ja 10 prosenttia Sisiliassa sijaitsevista konttoreistaan) ja olla avaamatta uusia konttoreita alueella seuraavien kolmen vuoden aikana. (16) Katso alaviite 15. (17) Katso komission päätös 98/490/EY, Crédit Lyonnais (EYVL L 221, 8. 8. 1998, s. 28). L 256/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 10. 2000 (111) Nämä toimenpiteet ovat merkittävä tekijä kilpailun vääristymien korjaamiseksi siten kuin ne perintei- sellä tavalla arvioidaan, ja niillä pienennetään pankin markkinaosuutta Etelä-Italiassa. 5. 3. 1. 3 T u k i e n s u h t e e l l i s u u s j a p a n k i n o s u u s t e r v e h d y t t ä m i s e s s ä (112) Tässä yhteydessä on korostettava, että Italian viranomaiset olivat käynnistäneet sisilialaisten julkisten pankkien rakenneuudistustoimenpiteet jo ennen kyseistä julkista tukitoimenpidettä, joka osoittautui välttämättömäksi vasta, kun muut pankkien tervehdyttämiseksi toteutetut toimenpiteet olivat epäon- nistuneet. Italian viranomaisten päätös asettaa SC selvitystilaan on mahdollistanut tehottomamman välittäjän poistamisen markkinoilta. (113) BS:n osallistumista sen oman sekä SC:ltä siirtyneiden toimintojen rakenneuudistukseen komissio arvelee myönteisesti; se on tyytyväinen Italian viranomaisten päätökseen olla luomatta ”huonoa pankkia” ja määrittää valtion tukitoimenpiteen lopullinen suuruus selvitystilan velkaerien summaa arvioitaessa. Näin ollen BS on perinyt rahoituksellisen vastuun SC:ltä siirtyneiden luottojen osalta ja vapauttanut valtion mahdollisten lisätukien maksamisesta. (114) Vaikka BS:n tervehdyttäminen, joka oli tullut entistä tarpeellisemmaksi SC:n kanssa toteutetun integraation jälkeen, oli jo lähes loppuun saatettu, komissio katsoo, että pankin lopullista elinkelpoi- suutta koskevien epävarmuustekijöiden olisi pitänyt poistua pankin siirryttyä MC:lle sekä tätä seuran- neen emoyhtiön yksityistämisen ansiosta. (115) Näin siis pankin vuonna 1998 saavuttama oman pääoman tuotto, joka määritellään konsernin kokonaisliikevoiton ja konsernin oman pääoman suhteen perusteella, on noin 4,5 prosenttia, ja sen odotetaan nousevan kuluvana vuonna 10—11 prosenttiin. Tämän tuloksen perusteella, joka ei vielä vastaa pankkialan keskivertokannattavuusastetta eikä yksityisen sijoittajan odotuksia, voidaan oikeuttaa yrityksen siirtäminen lyhyellä aikavälillä toteutetun yksityistämisen yhteydessä terveellä rahoituspohjalla olevalle kumppanille; tällä toimenpiteellä voidaan voimistaa laitoksen elinkelpoi- suutta. (116) Se, että omavaraisuusasteen vahvistaminen ja pankin lopullinen tervehdyttäminen on annettu merkit- tävän yhteistyökumppanin tehtäväksi (millä pyritään mahdollistamaan toimintasuunnitelman toteut- taminen), aiheuttaa ongelmia yrityksen myynnin yhteydessä. (117) Tukien yhteismarkkinoille soveltuvuutta arvioidessaan komission on tutkittava pankin yksityistä- misehdot; Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet yksityistämisestä 19 päivänä helmikuuta 1999 annetusta asetuksesta ilmoittaessaan. Italian valtiovarainministeriö on ilmoittanut komissiolle 18 päivänä lokakuuta 1999 lähettämällään faksilla Italian hallituksen sitoutuneen yksityistämään MC:n avoimella ja syrjimättömällä myyntimenettelyllä. Italian viranomaiset ovat lisäksi täsmentäneet, ettei Italian hallitus aio hallintoneuvostossa valvoa yritystä erikoislakien nojalla eikä tosiasiallisesti (ns. kultainen osake). Yksityistäminen on määrä toteuttaa markkinaedellytysten mukaisesti mahdolli- simman pian ja joka tapauksessa ennen 30 päivää kesäkuuta 2000. Komissio ottaa huomioon tämän sitoumuksen ja toteaa, että vuodelta 1993 olevassa XXIII kilpailupolitiikkaa koskevassa kertomuk- sessa (18) on esitetty yksityistapauksissa sovellettavat yleisperiaatteet, joilla selvitetään, voiko kyseisiin toimintoihin sisältyä valtiontukea. (118) Tässä vaiheessa ja BS:n yksityistämisestä saatujen tietojen perusteella, joka näiden tietojen mukaan on toteutettu MC-konsernin myynnillä, sekä ottaen huomioon, että ostaja on valittu markkinaperustein hinnan ja ostajan toimintasuunnitelman perusteella, komissio katsoo, ettei tähän menettelyyn sisälly valtion lisätukea. Komissio valvoo tämän päätöksen noudattamisen varmistamiseksi, että sen XXIII kilpailupolitiikkaa koskevassa kertomuksessa mainittuja periaatteita noudatetaan. (18) Katso XXIII kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus, 403 kohta, s. 276. Periaatteista, joihin komissio viittaa sen tutkimi- ilmoitettu Italian viranomaisille kilpailun liittyykö yksityistämistoimenpiteeseen mahdollisesti valtiontukea, oli seksi, pääjohtajan 14 päivänä heinäkuuta 1993 lähettämässä kirjeessä. 10. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 256/41 (119) Komissio katsoo, että yksityistämisen olisi oltava lopullinen ratkaisu edellä mainittuihin BS:n ongel- miin ja että tulevaisuudessa pankin olisi lisävaroja tarvitessaan hankittava ne yksityisiltä osakkeen- omistajiltaan sekä markkinoilta. (120) Komissio ei ota tukia arvioidessaan huomioon sitä, kuinka paljon valtio voisi hyötyä yrityksen yksityistämisestä. Tässä vaiheessa MC:n kauppahintaa ei ole vielä määritelty, BS:n osuutta hinnasta ei vielä tunneta eikä komission käytettävissä ole arviointia, josta kyseiset tiedot kävisivät luotettavasti ilmi. (121) Ottaen huomioon edellä mainitut seikat sekä tuen määrän suhteessa tarjottuihin vastasuoritteisiin komissio katsoo, että BS on osallistunut rakenneuudistukseen merkittävällä panoksella, erityisesti, koska se oli sitoutunut hoitamaan SC:ltä siirtyneitä epävarmoja saamisia ja ottamaan osan vastapuoli- riskistä, joka liittyy SC:ltä siirtyneisiin luottoihin, joita 27 päivänä syyskuuta 1974 annetun asetuksen perusteella myönnetyt varat eivät kata. 6 PÄÄTELMÄT (122) Komissio ottaa huomioon edellä esitetyt seikat sekä käytettävissään olevat tiedot ja katsoo, että sisilialaisten pankkien tervehdyttämissuunnitelma sisältää merkittävässä määrin tukea, johon sisäl- tyvät erityisesti seuraavat osat: — Italian keskuspankin BS:lle valtiovarainministeriön 27 päivänä syyskuuta 1974 tekemän päätöksen mukaisesti myöntämät maksuennakot SC:n hallinnollisesta selvitystilamenettelystä aiheutuvista tappioista, — MC:lle suunnattu BS:n 1 000 miljardin liiran pääomankorotus, ja — valtiovarainministeriön Irfiksestä omistaman osuuden (52 prosenttia) siirtäminen BS:lle. (123) Näitä toimenpiteitä on tutkittu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sen selvittämiseksi, voidaanko niiden katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Edellä esitettyjen seik- kojen perusteella komissio katsoo, että sisilialaisille julkisille pankeille BS:lle ja SC:lle myönnetyt tuet noudattavat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi anne- tuissa yhteisön suuntaviivoissa asetettuja sääntöjä, mikäli viimeisen ilmoitetun suunnitelman sisäl- tämät edellytykset täytetään. (124) Ottaen huomioon tuen määrän on myös välttämätöntä valvoa, että tervehdyttämissuunnitelma ja erityisesti rakenneuudistus ja yksityistäminen toteutetaan oikein, tehokkaasti ja kokonaisuudessaan. Näin ollen rakenneuudistussuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi Italian viranomaisten on ilmoi- tettava suunnitelman etenemisestä komissiolle kuuden kuukauden välein tämän päätöksen tekopäi- västä alkaen suunnitelman loppuunsaattamiseen saakka sekä siitä, ovatko saadut tulokset poikenneet suunnitelluista. Suunnitelmaan ei voida ilman komission ennakkohyväksyntää tehdä muutoksia, joilla pankille myönnettyjä valtiontukia lisätään. (125) Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että SC:n selvitystilasta aiheutuvat muut menot katetaan myymällä omaisuus, jota ei ole myyty BS:lle. Jos näin ei saada riittävästi tuloja, Italian valtion on todennäköisesti tuettava selvitystilaa lisätuella. Tällöin komission on pidettävä toimenpidettä lisätu- kena ja käsiteltävä tämä päätös uudelleen. Kyseisestä toimenpiteestä on ilmoitettava etukäteen. (126) Kyseisille tuille voidaan näillä edellytyksillä myöntää poikkeus EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaisesta valtiontukien kiellosta, sillä niiden voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, L 256/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 10. 2000 ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Arviolta 4 618 miljardin Italian liiran tukitoimenpiteet, 1. Sicilcassan tervehdyttämiseen ja rakenneuudistukseen, erityisesti jotka on tarkoitettu Banco di Sicilian ja — valtiovarainministeriön 27 päivänä syyskuuta 1974 antamaan asetukseen perustuneiden Italian keskus- pankin myöntämien ennakkomaksujen käyttäminen Sicilcassan selvitystilan aiheuttamien tappioiden kattamiseen, — Mediocredito Centralen toteuttama Banco di Sicilian 1 000 miljardin Italian liiran pääomankorotus, ja — valtiovarainministeriön Irfiksessä omistaman osuuden luovuttaminen Banco di Sicilialle soveltuvat yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen toimintaan Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla edellyttäen, että 2 artiklassa säädetyt ehdot täytetään. Fondo Interbancario di Tutela dei Depositin Sicilcassan selvitystilaan liittyvä 1 000 miljardin Italian 2. liiran toimenpide, jolla oli määrä kattaa osa kustannuksista, jotka Sicilcassan varojen ja velkojen myynti Banco di Sicilialle on aiheuttanut, ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. Italian on noudatettava seuraavia ehtoja: 2 artikla a) Italian on taattava kaikkien tervehdyttämistoimenpiteiden ja kaikkien komissiolle esitettyyn rakenne- uudistussuunnitelmaan sisältyvien kohtien täytäntöönpano kokonaisuudessaan. b) Italia ei saa ilman komission ennakkohyväksyntää muuttaa rakenneuudistussuunnitelmassa mainittuja ehtoja, joissa on otettu huomioon tässä päätöksessä säädetyt edellytykset. c) Italian on varmistettava, ettei Banco di Sicilia voi saada Mediocredito Centralen toteuttamaa pääomanko- rotusta vastaavaa määrää verohelpotuksia siirtämällä tappioitaan seuraavalle tilikaudelle. d) Italian on taattava, että Banco di Sicilia ei osta takaisin Sicilcassan selvitystilassa myytävää omaisuutta, paitsi jos sitä on mahdotonta selvitystilamenettelyn yhteydessä myydä kolmansille tai realisoida edulli- simmin ehdoin. e) Italian on taattava, että Banco di Sicilia myy tai lopettaa 55 Sisiliassa sijaitsevan konttorin toiminnan ennen joulukuun 2000 loppua. f) Italian on taattava, että Banco di Sicilia ei avaa tai osta konttoreita, toimistoja, tyräryhtiöitä tai muita liikkeitä tuotteidensa kaupallista jakelua varten 31 päivään joulukuuta 2002 asti. 3 artikla Italian viranomaisten on tehtävä yhteistyötä tämän päätöksen noudattamisen valvomiseksi ja niiden 1. on toimitettava komissiolle yksityiskohtainen selvitys sen täytäntöönpanosta, rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisesta ja yrityksen yksityistämisestä. Erityisesti tässä selvityksessä — on tarkasteltava mahdollisesti valtion hallintaan jääneiden konsernin eri osien elinkelpoisuutta ja esitet- tävä yksityiskohtainen vertailu toteutuneiden tulosten ja suunnitelman sisältämien arvioiden välillä, — on esitettävä, missä määrin sitoumukset ja 2 artiklassa esitetyt edellytykset ovat toteutuneet, — on otettava huomioon vauhti, jolla Sicilcassan selvitystilan vielä kattamatta olevien 462 miljardin liiran velkaerien summa, jotka selvitystilassa oleva yritys on ottanut vastatakseen, takaisinmaksu edistyy, ja — on analysoitava yksityiskohtaisesti Mediocredito Centrale -konsernin myynnillä ja erityisesti valtion tässä pankissa ja Banco di Siciliassa omistamien osuuksien rahoituksen rakenneuudistuksella toteutettavaa BS:n yksityistämisen edistymistä. 10. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 256/43 Edellä 1 kohdassa tarkoitettu selvitys on toimitettava komissiolle heti kun kyseisten elinten hallinto- 2. neuvosto on sen hyväksynyt ja sen jälkeen puolivuosittain siihen saakka, kunnes 2 artiklassa esitetyt sitoumukset ja ehdot on täytetty. Selvitykseen on liitettävä seuraavat asiakirjat: Banco di Sicilian ja Sicilcassan taseet ja tuloslaskennat sekä ja puolivuotiskertomukset siihen saakka, kunnes selvitystilamenettely on saatettu päätökseen. vuosi- 3. Komissio voi vaatia, että asiakirjoja ja suunnitelman panemista täytäntöön arvioidaan erityistilintarkas- tusten avulla. Tällöin Italian viranomaisten on tehtävä yhteistyötä kyseisen tilintarkastuksen toteuttamiseksi. Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle. 4 artikla Tehty Brysselissä 10 päivänä marraskuuta 1999. Komission puolesta Mario MONTI Komission jäsen


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2381/1999 av den 10 november 1999 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker med avseende på den femtonde delanbudsinfordran som utfärdas inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1489/1999

eurovoc_concepts:
egg
egg product
poultrymeat
representative price

formats: pdf print

text: 11. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 288/3 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2381/1999 av den 10 november 1999 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker med avseende på den femtonde delanbudsinfordran som utfärdas inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1489/1999 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2038/1999 av den 13 september 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 18. 5 andra stycket i denna, och utvecklingen i gemenskapen och på världsmarknaden i fråga om socker. 3. 4. Efter en granskning av de anbud som har lämnats in till följd av den femtonde delanbudsinfordran bör de bestämmelser som anges i artikel 1 fastställas. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. av följande skäl: 1. 2. I kommissionens förordning (EG) nr 1489/1999 av den 7 juli 1999 om en stående anbudsinfordran för att för fastställa vitsocker (2), skall utfärdas för export av detta socker. importavgifter och/eller att delanbudsinfordringar exportbidrag krävs I enlighet med artikel 9. 1 i förordning (EG) nr 1489/ 1999 skall ett maximalt exportbidrag fastställas för den aktuella delanbudsinfordran i förekommande fall, med till situationen och den förutsebara hänsyn särskilt HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Med avseende på den femtonde delanbudsinfordran för vitsocker som utfärdas i enlighet med förordning (EG) nr 1489/ 1999 skall det maximala beloppet för exportbidrag fastställas till 51,850 EUR/100 kg. Denna förordning träder i kraft den 11 november 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 10 november 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 252, 25. 9. 1999, s. 1. (2) EGT L 172, 8. 7. 1999, s. 27