title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2192/99 af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Rådet. Forslag til nedsættelse af en særlig arbejdsgruppe til behandling af forholdet mellem handelsliberalisering og ikke-handelsmæssige politiske målsætninger i forbindelse med WTO-forhandlingerne.

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
consumer protection
environmental protection
international negotiations
labour law
liberalisation of the market
non-governmental organisation
poverty
sustainable development

text: C 219 E/114 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 Vil Kommissionen p(cid:229) baggrund heraf oplyse: 1. Hvorledes bedłmmer Kommissionen Den Franske Republiks lovgivning vedrłrende typegodkendelse af busser, der allerede har v(cid:230)ret indregistret i andre medlemsstater? 2. Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at sikre den frie udveksling af gamle og brugte busser til Frankrig? (1) (2) EFT L 178 af 17. 7. 1996, s. 15. EFT L 186 af 25. 7. 1996, s. 28. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frits Bolkestein (6. december 1999) Det (cid:230)rede medlem har gjort Kommissionen opm(cid:230)rksom p(cid:229) betingelserne for godkendelse og dermed indregistrering af busser i Frankrig, n(cid:229)r disse allerede har v(cid:230)ret indregistreret i en anden medlemsstat. Ved henvendelse til de franske myndigheder, har Kommissionen f(cid:229)et oplyst, at alle motorkłretłjer (herunder ogs(cid:229) busser) er underlagt bestemmelserne i et dekret af 5. december 1996 med senere (cid:230)ndringer, som bl. a. fasts(cid:230)tter regler for fastgłrelse af sikkerhedsseler, for s(cid:230)dernes modstandsdygtighed og fastgłrelse samt for sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i n(cid:230)vnte kłretłjer. I sin oprindelige version kr(cid:230)vede dette dekret (artikel 8), at kłretłjer, der allerede havde v(cid:230)ret indregi- streret i en anden medlemsstat, skulle opfylde de regler, der p(cid:229) tidspunktet for godkendelsen af det enkelte kłretłj (dvs. ved anmodning om indregistrering) var g(cid:230)ldende for nye kłretłjer. De franske myndigheder, der inds(cid:229), at denne bestemmelse skabte problemer, har senere (cid:230)ndret det p(cid:229)g(cid:230)ldende dekret. Den 7. september 1999 blev der vedtaget et nyt dekret. De krav, der nu g(cid:230)lder for kłretłjer, der tidligere har v(cid:230)ret indregistreret i en anden medlemsstat, er de regler, der var g(cid:230)ldende, da et givent kłretłj fłrste gang blev indregistreret (og ikke reglerne p(cid:229) tidspunktet for anmodning om godkendelse). Denne (cid:230)ndring skulle fjerne de hindringer for den frie bev(cid:230)gelighed for varer, som det (cid:230)rede medlem har gjort opm(cid:230)rksom p(cid:229). (2000/C 219 E/145) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2192/99 af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til R(cid:229)det (23. november 1999) Om: Forslag til neds(cid:230)ttelse af en s(cid:230)rlig arbejdsgruppe til behandling af forholdet mellem handelsliberalise- ring og ikke-handelsm(cid:230)ssige politiske m(cid:229)ls(cid:230)tninger i forbindelse med WTO-forhandlingerne Mange ngo(cid:146)er fłler, at de ikke har nogen reelle muligheder for at p(cid:229)virke dagsordenen for beslutnings- tagningen i samfundet eller de beslutninger, som fłlger heraf. De politiske beslutningstagere m(cid:229) imidlertid i i hłjere grad end tidligere słrge for legitimitet i takt med, at det civile samfund f(cid:229)r łget betydning, beslutningstagningen. Navnlig har Verdenshandelsorganisationens forhandlingsrunde, der er ved at blive indledt, givet anledning til bekymring hos ngo(cid:146)erne, der frygter, at forhandlerne under handelsorganisa- tionen er rede til at tilsides(cid:230)tte principper, der er v(cid:230)sentligere end frihandel. P(cid:229) det politiske plan har man ikke i tilstr(cid:230)kkelig grad drłftet foreneligheden af m(cid:229)ls(cid:230)tningerne for handelen f. eks. med miljł-, sundheds- og menneskerettighedsprincipper. Mener R(cid:229)det, at det er muligt og i Unionens interesse at fasts(cid:230)tte som m(cid:229)ls(cid:230)tning for EU(cid:146)s forhandlere i handelsorganisationen, at de arbejder for, at der ved begyndelsen af forhandlingerne neds(cid:230)ttes en arbejdsgruppe i WTO der skal: 1. 2. at behandle forholdet mellem handelsliberalisering og ikke-handelsm(cid:230)ssige politiske m(cid:229)ls(cid:230)tninger og mulige instrumenter i den forbindelse, samt undersłge handelens positive indvirkninger p(cid:229) miljłet og de politikker, der er nłdvendige for at łge dem? 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/115 Svar (31. januar 2000) Det (cid:230)rede medlem er sikkert klar over den omfattende karakter af de konklusioner, der blev vedtaget 1. i R(cid:229)det den 26. oktober 1999 med henblik p(cid:229) forberedelsen af den tredje WTO-Ministerkonference i Seattle. R(cid:229)det understregede i sine konklusioner nłdvendigheden af at sikre, at en passende balance mellem yderligere liberalisering af handlen og en styrkelse af de multilaterale regler bidrager til en b(cid:230)redygtig udvikling, miljłbeskyttelse, sociale fremskridt, fattigdomsreduktion og forbrugersundhed. 2. Det (cid:230)rede medlem er uden tvivl ogs(cid:229) klar over, at miljł og arbejdstagernes grundl(cid:230)ggende rettigheder var meget vigtige punkter p(cid:229) EU(cid:146)s dagsorden i Seattle. Hvad fłrstn(cid:230)vnte ang(cid:229)r, gentog R(cid:229)det p(cid:229) ministerkonferencen, at der hele vejen under forhandlingerne błr tages miljłhensyn med henblik p(cid:229) ved rundens afslutning at n(cid:229) til et samlet resultat, hvor de miljłvenlige fłlger fremg(cid:229)r i de relevante dele af den endelige pakke. Dermed fulgte R(cid:229)det den politik, som det havde fastlagt, og som er beskrevet i punkt 11, litra g, i de konklusioner, som det vedtog p(cid:229) samlingen den 26. oktober 1999 i forbindelse med forberedelsen af tredje WTO-Ministerkonference. R(cid:229)det henviser det (cid:230)rede medlem hertil. Med hensyn til arbejdstagernes grundl(cid:230)ggende rettigheder stłtter R(cid:229)det kraftigt deres beskyttelse og gik under hele ministerkonferencen ind for, at dette spłrgsm(cid:229)l skulle omtales i ministererkl(cid:230)ringen. Med henblik p(cid:229) at głre fremskridt i spłrgsm(cid:229)let om handel og arbejdstagerrettigheder foreslog EU at oprette et f(cid:230)lles permanent ILO/WTO-arbejdsforum vedrłrende handels-, globaliserings- og arbejdsmarkedsspłrgsm(cid:229)l for at fremme en bedre forst(cid:229)else for disse spłrgsm(cid:229)l gennem en substansdialog mellem alle de forskellige parter (herunder regeringerne, arbejdsgiverne, fagbev(cid:230)gelsen og andre relevante internationale organisati- oner). Denne dialog błr omfatte en drłftelse af forholdet mellem handelspolitik, handelsliberalisering, udvikling og arbejdstagernes grundl(cid:230)ggende rettigheder. Et s(cid:229)dant f(cid:230)lles forum błr ogs(cid:229) udarbejde opl(cid:230)g til et młde p(cid:229) ministerniveau, som błr finde sted senest i 2001. EU tilbłd at v(cid:230)re v(cid:230)rt ved et s(cid:229)dant ministermłde. I konklusionerne fra samlingen den 26. oktober 1999 understregede R(cid:229)det endvidere nłdvendighe- 3. den af fuldt og helt at inddrage det civile samfund i denne proces og med henblik herp(cid:229) forts(cid:230)tte dialogen med det, s(cid:229)ledes at der kan tages hensyn til dets legitime interesser og łnsker. R(cid:229)det understregede ogs(cid:229) betydningen af n(cid:230)r kontakt med Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter og opfordrede til dialog med det civile samfunds organisationer p(cid:229) s(cid:229)vel nationalt som europ(cid:230)isk niveau. 4. Med hensyn til det (cid:230)rede medlems sidste spłrgsm(cid:229)l głres der opm(cid:230)rksom p(cid:229), at der p(cid:229) minister- konferencen i Seattle ikke kunne opn(cid:229)s konsensus om en ministererkl(cid:230)ring, der kunne have fastlagt dagsordenen for en ny runde forhandlinger og retningslinjerne herfor. N(cid:229)r tiden er moden, vil konsulta- tionerne om omfanget af og rammen for en ny runde blive genoptaget i GenŁve, og det drłftes s(cid:229)ledes fortsat, hvilke spłrgsm(cid:229)l der skal forhandles i en ny runde. Det skal bem(cid:230)rkes, at ministrene i Seattle i vidt omfang anerkendte vigtigheden af handlens sociale dimension og af b(cid:230)redygtig udvikling, som l(cid:229) EU meget p(cid:229) sinde. Under hele den proces, som fłlger, vil EU(cid:146)s handlinger nłje fłlge de m(cid:229)l, der blev fastsat i R(cid:229)dets konklusioner, uden at dette berłrer de instrumenter, der anses for at v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssige for opn(cid:229)elsen af disse m(cid:229)l. (2000/C 219 E/146) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2193/99 af Herman Schmid (GUE/NGL) til Kommissionen (19. november 1999) Om: Triklor(cid:230)tylen Triklor(cid:230)tylen er et letflygtigt oplłsningsmiddel, der giver nerveskader, og som anses for at v(cid:230)re kr(cid:230)ft- fremkaldende. Kommissionen har traditionelt indtaget en ret overb(cid:230)rende holdning til dette oplłsnings- middel. I Sverige har midlet i lighed med en r(cid:230)kke andre klorerede oplłsningsmidler v(cid:230)ret forbudt i forbrugsvarer siden 1993 og i industrien siden 1996