title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2215/99 di Enrico Ferri (PPE-DE) alla Commissione. Oscuramento dei programmi RAI e libera circolazione dei servizi.

eurovoc_concepts:
Italy
free movement of programmes
sporting event
television

text: 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/123 (2000/C 219 E/153) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2212/99 di GØrard Deprez (PPE-DE) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Progetto di accordo di libero scambio tra la Turchia e gli Stati Uniti E(cid:146) noto alla Commissione il progetto di accordo di libero scambio tra la Turchia e gli Stati Uniti (S. 1746), che il senatore Moynihan ha presentato al senato degli Stati Uniti in data 18 ottobre u. s. ? Il testo prevede un accordo bilaterale fra gli Stati Uniti e la Turchia finalizzato alla riduzione e, successivamente, alla rimozione delle barriere tariffarie e non tariffarie nonchØ all(cid:146)eventuale stipula di un accordo di libero scambio tra gli Stati Uniti e la Turchia. Potrebbe la Commissione enucleare le probabili incidenze di detto progetto di legge del senato americano sull(cid:146)accordo di unione doganale fra l(cid:146)Unione europea e la Turchia? Qualora il Congresso americano approvasse detto progetto di legge, quali conseguenze ne risulterebbero per la candidatura della Turchia all(cid:146)adesione all(cid:146)Unione europea? Risposta data dal sig. Verheugen in nome della Commissione (16 dicembre 1999) La Commissione non ha ricevuto informazioni precise riguardo al progetto menzionato dall(cid:146)onorevole parlamentare e, in particolare, non Ł in possesso del testo completo relativo alla proposta del senatore Moynihan. Tuttavia, sembra che tale tipo di iniziativa sia ricorrente negli Stati Uniti. La Turchia e la Comunit(cid:224) europea applicano un regime di unione doganale (UD) dal 31 dicembre 1995, il che impedisce di fatto alla Turchia di stabilire una zona di libero scambio (ZLS) con gli Stati Uniti. Infatti, attraverso l(cid:146)adozione dell(cid:146)unione doganale, le parti adottano una politica doganale comune, che comprende una tariffa esterna comune e che priva le parti di qualsiasi autonomia in materia. PoichØ la ZLS tra Stati Uniti e Turchia non Ł realizzabile da parte turca, anche se il Congresso americano accogliesse tale proposta, si tratterebbe di un atto unilaterale che non potrebbe impegnare la Turchia in alcun modo e non avrebbe quindi nessun effetto sulla sua candidatura all(cid:146)Unione europea. (2000/C 219 E/154) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2215/99 di Enrico Ferri (PPE-DE) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Oscuramento dei programmi RAI e libera circolazione dei servizi La RAI mantiene la prassi ormai programmi televisivi destinati all(cid:146)estero e altrimenti seguiti con interesse. inveterata di «codificare» alcuni film, avvenimenti sportivi e altri 1. a) b) c) Pu(cid:242) la Commissione far sapere se: alla luce dei principi del mercato interno, non sia deprecabile il fatto che l(cid:146)elemento transfrontaliero determini un oscuramento di un programma, in pieno contrasto quindi con il principio della libera circolazione dei servizi sancito dall(cid:146)articolo 49 (ex articolo 59) del trattato CE; tale comportamento discriminatorio ai danni dei residenti all(cid:146)estero e degli altri cittadini comunitari non risulti ancora piø censurabile in considerazione dell(cid:146)impossibilit(cid:224), per tali soggetti penalizzati a causa della frontiera, di acquisire sul mercato, pur volendolo, un decoder; tale comportamento non collida palesemente con la lettera e lo spirito dell(cid:146)articolo 3 bis della direttiva «Televisione senza frontiere», che prevede che ogni Stato membro possa imporre la visione «in chiaro» di avvenimenti di particolare rilievo. In effetti, proprio degli avvenimenti che l(cid:146)Italia ha provveduto a qualificare come universali ai sensi dell(cid:146)articolo 3 bis (ad esempio: le partite di calcio della Nazionale, gli incontri di coppe europee e i Gran premi di Formula Uno) sono invece oscurati dall(cid:146)Italia per l(cid:146)estero; C 219 E/124 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 d) la stessa condotta non sia per di piø inconciliabile con la missione di servizio pubblico di cui Ł investita la suddetta azienda, beneficiaria, in tale veste, di un aiuto di Stato (il «canone»), attualmente sottoposto al vaglio della Commissione stessa? Pu(cid:242) la Commissione far sapere inoltre se non ritenga opportuno e doveroso avviare iniziative 2. specifiche a livello comunitario, i servizi destinati all(cid:146)estero siano oggetto di oscuramento (cid:129) senza peraltro la possibilit(cid:224) per il consumatore di accedervi regolarmente e agevolmente (cid:129) allo scopo di rimuovere una situazione irrefutabilmente discriminatoria che inficia gravemente la realizzazione del mercato interno e la percezione di un effettivo spazio senza frontiere da parte dei cittadini? intese ad evitare che i programmi radiotelevisivi e, piø in generale, Risposta data dal sig. Bolkestein in nome della Commissione (19 gennaio 2000) La Commissione riconosce la pertinenza del problema evocato dall(cid:146)Onorevole Parlamentare nel contesto del funzionamento del Mercato interno nonchØ, alla luce anche delle numerose lettere di protesta ricevute al riguardo, il suo interesse ai fini di una percezione tangibile da parte dei cittadini di uno spazio senza frontiere. La Commissione, tuttavia, non dispone al momento di tutti gli elementi necessari per apportare sufficienti indicazioni ai quesiti rivolti dall(cid:146)Onorevole Parlamentare. A questo scopo, i servizi della Commissione sottoporranno prossimamente una richiesta d(cid:146)informazioni alle autorit(cid:224) nazionali. Alla luce degli elementi di cui disporr(cid:224), iniziative in materia. la Commissione potr(cid:224) valutare piø compiutamente eventuali (2000/C 219 E/155) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2218/99 di Paulo Casaca (PSE) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Impiego abusivo dell(cid:146)indicatore PPA in testi giuridici comunitari Nella risposta alla mia interrogazione E-1567/99 (1) del luglio u. s. , pervenutami il 29 ottobre in Bruxelles e il 30 dello stesso mese nella mia residenza in Ponta Delgada, la Commissione conferma l(cid:146)uso degli indicatori PPA (Parit(cid:224) di potere d(cid:146)acquisto) in testi giuridici di estrema importanza, quali i regolamenti CE nn. 1260/1999 (2) e 1267/1999 (3), senza che esista una qualsivoglia base giuridica che giustifichi un siffatto uso. Giova rilevare che, contrariamente a quanto si evince dalla risposta della Commissione, non mi sembra auspicabile l(cid:146)esistenza di una base giuridica specifica per gli indicatori PPA bens(cid:236) Ł preferibile integrarli e subordinarli nel sistema europeo dei conti nazionali e regionali vigenti nell(cid:146)Unione europea (Regolamento (CE) n. 2223/96 (4) del Consiglio). Risulta invero sorprendente l(cid:146)affermazione secondo cui indicatori «non solleva problemi rilevanti» visto che Ł noto il rifiuto, da parte delle autorit(cid:224) statistiche portoghesi, dei PPA utilizzati da Eurostat, in mancanza di una base giuridica, scientifica e metodologica comprovata e accetta di detto indicatore. l(cid:146)uso di detti Sorprende altres(cid:236) l(cid:146)affermazione secondo cui i PPA sono il frutto di contratti bilaterali stipulati con varie indicatori autorit(cid:224) statistiche nazionali, considerato che l(cid:146)aspetto empirico piø importante perchØ detti abbiano un qualche credito, consiste nel fatto che essi sono elaborati con criteri unici. Inoltre Ł bene rilevare che un qualsiasi osservatore minimamente attento non pu(cid:242) che riscontrare l(cid:146)assurdit(cid:224) dei risultati, di recente pubblicati e resi di pubblico dominio, ottenuti utilizzando detto indicatore


title: PREGUNTA ESCRITA P-2298/99 de Elisa Damião (PSE) a la Comisión. El futuro de la industria textil en la Unión Europea.

eurovoc_concepts:
European Anti-fraud Office
World Trade Organisation
fair trade
intellectual property
international competition
international trade
restriction on competition
textile industry
trade restriction

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 219 E/143 Sin embargo, la Comisi(cid:243)n estÆ muy preocupada por la dif(cid:237)cil situaci(cid:243)n actual del mercado mundial causada por la capacidad excesiva y los bajos precios, as(cid:237) como por la posible competencia desleal, por ejemplo la derivada de precios desleales. En el Consejo de Industria del 9 noviembre de 1999 la Comisi(cid:243)n present(cid:243) un primer informe sobre la situaci(cid:243)n y una serie de posibles medidas para hacer frente a este problema. El Consejo comparti(cid:243) los intereses de la Comisi(cid:243)n y pidi(cid:243) que la Comisi(cid:243)n se esforzara por llegar a un consenso en el sector comprometiendo inmediatamente a Corea en consultas constructivas con objeto de detener la competencia desleal. A la industria, los Estados miembros y la Comisi(cid:243)n les exhort(cid:243) a buscar pruebas detalladas del supuesto comportamiento anticompetitivo para adoptar las medidas apropiadas en el marco de la Organizaci(cid:243)n Mundial del Comercio (OMC). A los Estados miembros les invit(cid:243) a apelar al Fondo Monetario Internacional y al Banco Mundial para que continœen investigando si se respetan completamente las condiciones y supuestos de los paquetes de rescate del FMI. Y finalmente, pidi(cid:243) a los Estados miembros y a la Comisi(cid:243)n que intenten llegar a un acuerdo m(cid:237)nimo sobre el sector en los foros internacionales apropiados, incluida la Organizaci(cid:243)n de Cooperaci(cid:243)n y Desarrollo Econ(cid:243)mico (OCDE), para hacer cumplir sin demora las normas sobre competencia leal. El Consejo tambiØn salud(cid:243) la determinaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n de continuar cumpliendo sus compromisos de conformidad con el art(cid:237)culo 12 del Reglamento (CE) no 1540/98 del Consejo y de informar sobre los avances tan pronto como sea necesario. En cuanto a las cuestiones espec(cid:237)ficas planteadas por Su Seæor(cid:237)a sobre los astilleros espaæoles, la Comisi(cid:243)n es consciente de la venta de Astander pero esta privatizaci(cid:243)n es competencia del Gobierno espaæol. En lo tocante a la reciente decisi(cid:243)n (3) de la Comisi(cid:243)n sobre los crØditos fiscales, la Comisi(cid:243)n actu(cid:243) s(cid:243)lo despuØs de un examen muy cuidadoso y de amplias consultas con las autoridades espaæolas y concluy(cid:243) que la ayuda se hab(cid:237)a concedido infringiendo las condiciones fijadas en una decisi(cid:243)n previa que aprob(cid:243) la ayuda para la reestructuraci(cid:243)n de los astilleros pœblicos espaæoles. Ante tal situaci(cid:243)n la Comisi(cid:243)n estaba obligada a reaccionar. (1) COM(97) 470 final. (2) DO L 202 de 18. 7. 1998. (3) C3(99) xnu 145/98. (2000/C 219 E/180) PREGUNTA ESCRITA P-2298/99 de Elisa Damiªo (PSE) a la Comisi(cid:243)n (29 de noviembre de 1999) Asunto: El futuro de la industria textil en la Uni(cid:243)n Europea El sector textil, que da empleo a casi 2,5 millones de personas en los Estados miembros, es el principal sector exportador de la Uni(cid:243)n Europea, actividad que puede cuantificarse en 180 billones de ecus. En los œltimos aæos el volumen de producci(cid:243)n se ha reducido un 10 % y, de conformidad con Euratex, el sector ha perdido desde 1989 aproximadamente un mill(cid:243)n de puestos de trabajo. Esta situaci(cid:243)n fue motivada por las importaciones a bajo precio. Desde 1997 este sector estÆ atravesando una grave crisis, con (cid:237)ndices anuales negativos que en 1999 han alcanzado el (cid:141) 3,3 %. Segœn las previsiones, la recuperaci(cid:243)n serÆ lenta, ya que se calcula un + 2,7 de crecimiento para el aæo 2000. Habida cuenta de que el Comisario Pascal Lamy preconiz(cid:243) la intervenci(cid:243)n de la Uni(cid:243)n Europea ante la situaci(cid:243)n de otros sectores como el agr(cid:237)cola, ¿quØ medidas llevarÆ a cabo la Comisi(cid:243)n en favor de este sector vital para la Uni(cid:243)n Europea, especialmente: (cid:129) en el Æmbito de las negociaciones de la Organizaci(cid:243)n Mundial de Comercio, por lo que se refiere a la aplicaci(cid:243)n correcta de la Ronda Uruguay, desvirtuada en detrimento de regiones en las que el sector textil es el œnico sector industrial, C 219 E/144 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 1. 8. 2000 (cid:129) en cuanto a la promoci(cid:243)n de una etiqueta que garantice al consumidor que en la fabricaci(cid:243)n del producto han intervenido trabajadores con derechos sociales, que Øste contribuye al desarrollo mÆs equitativo y sostenible de los miembros de la OMC y que protege los derechos de propiedad intelectual, lo cual implica la lucha contra el fraude en Øste y en otros Æmbitos? Respuesta del Comisario Lamy en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de diciembre de 1999) La Comisi(cid:243)n es plenamente consciente de las dificultades experimentadas por el sector textil y de la confecci(cid:243)n de la Comunidad. Con la entrada en vigor del acuerdo de la Organizaci(cid:243)n Mundial del Comercio sobre textil y vestido (ATC) comenz(cid:243) un proceso de liberalizaci(cid:243)n por etapas que supondrÆ la supresi(cid:243)n completa de las restricciones cuantitativas a la importaci(cid:243)n entre miembros de la OMC antes del 1 de enero de 2005. La Comisi(cid:243)n estÆ convencida de que para prepararse para esta fecha la creaci(cid:243)n de un marco regulador que permita a la industria de la Comunidad acceder en igualdad de condiciones a los mercados de terceros pa(cid:237)ses serÆ imprescindible para el sector. Por lo tanto, serÆ necesario atacarse a las numerosas barreras comerciales, arancelarias o no, a que las exportaciones comunitarias se enfrentan en los mercados de muchos socios comerciales. En su comunicaci(cid:243)n (1) al Consejo sobre la nueva ronda de negociaciones comerciales, la Comisi(cid:243)n present(cid:243) un planteamiento arancelario completo para armonizar las estructuras arancelarias y eliminar los l(cid:237)mites mÆximos. Subray(cid:243) tambiØn la necesidad de suprimir las barreras comerciales no arancelarias. La Comisi(cid:243)n cree que los sistemas voluntarios que promueven el etiquetado de los productos textiles para certificar los productos fabricados respetando los derechos sociales y laborales, pueden ser œtiles para concienciar al pœblico en general y para facilitar la elecci(cid:243)n de los consumidores. La Comisi(cid:243)n adopta una l(cid:237)nea dura en los casos de fraude y elusi(cid:243)n en el sector textil. La iniciativa antifraude en el sector textil (TAFI) fue creada para abordar este problema grave y los casos en que se sospecha una negligencia son rigurosamente investigados por la Oficina Europea de Lucha contra el Fraude (OLAF). En cuanto a la protecci(cid:243)n de los derechos de propiedad intelectual en el sector, la Comisi(cid:243)n ha encargado un manual para ayudar a los productores comunitarios a lograr la protecci(cid:243)n adecuada contra la falsificaci(cid:243)n y present(cid:243) el 22 de junio de 1999 una propuesta modificada de Reglamento del Consejo sobre el diseæo en la Comunidad Europea (2). Ello fomentar(cid:237)a la innovaci(cid:243)n y ayudar(cid:237)a a prevenir la falsificaci(cid:243)n y la pirater(cid:237)a por la protecci(cid:243)n de los diseæos industriales, incluidos los textiles, en el mercado œnico comunitario. La Comisi(cid:243)n considera que estas pol(cid:237)ticas y medidas son necesarias para proporcionar a la industria textil y de la confecci(cid:243)n europea condiciones comerciales justas y equitativas en que pueda mostrar completa- mente sus ventajas comparativas y explotar su potencial competitivo. (1) COM(1999) 331 final. (2) COM(1999) 310 final. (2000/C 219 E/181) PREGUNTA ESCRITA P-2299/99 de Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (29 de noviembre de 1999) Asunto: Reg(cid:237)menes fiscales que falsean la competencia en la UE ¿Puede confirmar la Comisi(cid:243)n que un grupo de trabajo compuesto por funcionarios de su instituci(cid:243)n ha encontrado entre varios Estados miembros de la UE sesenta reg(cid:237)menes fiscales que se considera distorsio- nan la competencia? ¿Es cierto que los Pa(cid:237)ses Bajos encabezan la lista del correspondiente informe, concretamente con nueve reg(cid:237)menes fiscales que se censuran? ¿De quØ nueve reg(cid:237)menes se trata?


title: WRITTEN QUESTION E-2183/99 by Niels Busk (ELDR) to the Commission. Committees and working parties in the field of law.

eurovoc_concepts:
European Union
area of freedom
security and justice
committee (EU)

text: C 26 E/2 Official Journal of the European Communities EN 26. 1. 2001 The aid provided by the structural funds is administered in accordance with competition policy. For example aid can be given to investments but not to operational aid, there are special rules for supporting small and medium sized enterprises and there are restrictions in terms of eligible areas. Furthermore, the funds are managed in a decentralised way in accordance with national and Community rules on financial management and control. With regard to the actions supported by the structural funds the Member States have agreed that the promoting of new productive investments is a priority in order to generate incomes and new jobs in the weaker regions. Finally, in order to maximise the effects of the structural fund interventions the Member States have decided to lay down provision for the kind of assistance the individual regions can receive. These provisions prevent objective 2 funding (which Denmark has received in the period 1994-1999 in regions of North Jutland and Lolland) to be used for co-financing investments in basic education infrastructures because the objective 2 regions are relatively well equipped in this regard already. Basic educational infrastructure can therefore only be co-financed by the structural funds in the weakest regions of the Community (objective 1 regions). (2001/C 26 E/002) WRITTEN QUESTION E-2183/99 by Niels Busk (ELDR) to the Commission (29 November 1999) Subject: Committees and working parties in the field of law Will the Commission say what committees, working parties etc. have been set up in the field of law in the EU? Answer given by Mr Vitorino on behalf of the Commission (3 March 2000) The Commission understands, concerns justice and home affairs committees and working parties. following a contact with the Honourable Member, that this question The existing programmes in the fields of justice and home affairs (OISIN (1), Falcone (2), STOP (3), Grotius (4) and Odysseus (5)) are implemented through committees managed by the Commission. These committees have their legal basis in the joint actions adopted by the Council which established the programmes themselves. Their aim is to assist the Commission in carrying out the measures provided for in the joint actions. They consist of one representative from each Member State and are chaired by the Commission. So far as the Honourable Member(cid:146)s question concerns committees and working parties set up by and assisting the Council, these are not within the competence of the Commission, and the Honourable Member is invited to address his question to the Council. (1) OJ L 7, 10. 1. 1997. (2) OJ L 99, 31. 3. 1998. (3) OJ L 322, 12. 12. 1996. (4) OJ L 287, 8. 11. 1996. (5) OJ L 99, 31. 3. 1998


title: QUESTION ÉCRITE E-2196/99 posée par Anna Karamanou (PSE) à la Commission. Lutte contre la faim dans le monde.

eurovoc_concepts:
EU Member State
aid system
hunger

text: 18. 7. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 203 E/149 (2000/C 203 E/189) QUESTION (cid:201)CRITE E-2196/99 posØe par Anna Karamanou (PSE) (cid:224) la Commission (29 novembre 1999) Objet: Lutte contre la faim dans le monde L(cid:146)OAA, ou FAO (Organisation des Nations unies pour l(cid:146)alimentation et l(cid:146)agriculture), publiait il y a peu un premier rapport: l(cid:146)image de la situation dans le monde y est trŁs sombre. En effet, l(cid:146)objectif fixØ en 1996 (rØduction de moitiØ, d(cid:146)ici (cid:224) 2015, du nombre de personnes souffrant de la faim) semble ne pas se concrØtiser. 204 millions d(cid:146)Indiens et 164 millions de Chinois ainsi que la moitiØ de la population de la CorØe du Nord et de la Mongolie et le tiers des populations cambodgienne, laotienne et subsaharienne (Afrique) souffrent de la faim et deux enfants sur cinq souffrent de sous-alimentation. Puisque l(cid:146)Organisa- tion des Nations unies a fixØ (cid:224) 0,7 % du PIB la contribution humanitaire des pays dØveloppØs aux pays en voie de dØveloppement, la Commission pourrait-elle dire si cette dØcision est appliquØe et, dans l(cid:146)affirmative, par quels (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne elle l(cid:146)est? RØponse donnØe par M. Nielson au nom de la Commission (21 dØcembre 1999) La Commission est convaincue de la nØcessitØ de poursuivre et de renforcer l(cid:146)effort international d(cid:146)aide publique au dØveloppement, qui est tombØ (cid:224) son niveau le plus bas depuis des dØcennies. Dans le cadre des travaux menØs au niveau des Nations unies sur le financement du dØveloppement, la CommunautØ a rØaffirmØ son engagement en matiŁre de coopØration ainsi que sa volontØ d(cid:146)(cid:156)uvrer en faveur de la rØalisation de l(cid:146)objectif de 0,7 % du produit national brut (PNB). Plusieurs (cid:201)tats membres (cid:129) le Danemark, les Pays-Bas et la SuŁde (cid:129) ont atteint ou dØpassØ cet objectif. La moyenne pour la CommunautØ se situe (cid:224) 0,34 % du PNB. L(cid:146)appui aux politiques de sØcuritØ alimentaire fait partie intØgrante de la politique communautaire de dØveloppement. (2000/C 203 E/190) QUESTION (cid:201)CRITE E-2208/99 posØe par Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) la Commission (29 novembre 1999) Objet: Programme Ariane Dans le numØro du 15 octobre de l(cid:146)agence hebdomadaire pour les collectivitØs rØgionales et locales figure sous le titre «Europe-rØgions» l(cid:146)information selon laquelle les 291 projets qui bØnØficieront d(cid:146)une aide financiŁre de l(cid:146)Union europØenne dans le cadre du programme Ariane 1999 ont ØtØ dØsignØs. La Commission est-elle disposØe (cid:224) faire conna(cid:238)tre la liste de tous les organismes publics et privØs, de toutes les entreprises, sociØtØs, firmes, de tous les citoyens, toutes les organisations, de tout (cid:201)tat membre de l(cid:146)Union et de tout pays tiers, appelØs (cid:224) bØnØficier de financements, ainsi que les montants affØrents? RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (13 janvier 2000) En raison de l(cid:146)ampleur de la rØponse, la Commission la transmet directement (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire et au SecrØtariat gØnØral du Parlement


title: Posizione comune (CE) n. 9/2000, del 29 novembre 1999, definita dal Consiglio, deliberando in conformità della procedura di cui all'articolo 251 del trattato che istituisce la Comunità europea, in vista dell'adozione di una direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio che modifica la direttiva 77/780/CEE del Consiglio relativa al coordinamento delle disposizioni legislative, regolamentari e amministrative riguardanti l'accesso all'attività degli enti creditizi e il suo esercizio

eurovoc_concepts:
approximation of laws
capacity to exercise rights
credit institution
right of establishment

text: C 26/12 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee 28. 1. 2000 POSIZIONE COMUNE (CE) N. 9/2000 definita dal Consiglio il 29 novembre 1999 in vista dell’adozione della direttiva 2000/(cid:133)/CE del Parlamento europeo e del Consiglio che modifica la direttiva 77/780/CEE del Consiglio relativa al coordinamento delle disposizioni legislative, regolamentari e amministrative riguardanti l’accesso all’attivit(cid:224) degli enti creditizi e il suo esercizio (2000/C 26/02) IL PARLAMENTO EUROPEO E IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:224) europea, in partico- lare l’articolo 47, paragrafo 2, prima e terza frase, (4) la direttiva 1999/(cid:133)/CE del (cid:133) del Parlamento europeo e del Consiglio riguardante l’avvio, l’esercizio e la vigilanza prudenziale dell’attivit(cid:224) degli istituti di moneta elettro- nica (6) definisce enti creditizi gli istituti di moneta elet- tronica; vista la proposta della Commissione (1), (5) la rimborsabilit(cid:224) della moneta elettronica Ł necessaria per assicurare la fiducia del detentore, visto il parere del Comitato economico e sociale (2), visto il parere della Banca centrale europea (3), HANNO ADOTTATO LA PRESENTE DIRETTIVA: deliberando secondo la procedura di cui all’articolo 251 del trattato (4), Articolo 1 considerando quanto segue: La direttiva 77/780/CEE Ł modificata come segue: (1) (2) in conformit(cid:224) con gli obiettivi del trattato, Ł auspicabile promuovere un armonioso sviluppo delle attivit(cid:224) degli enti creditizi in particolare per in tutta la Comunit(cid:224), quanto riguarda l’emissione di moneta elettronica; determinati istituti limitano la propria attivit(cid:224) principal- mente all’emissione di moneta elettronica; onde evitare distorsioni della concorrenza tra emittenti di moneta elettronica, anche per quanto riguarda l’applicazione di misure di politica monetaria, Ł consigliabile che detti istituti, soggetti a disposizioni specifiche che tengono conto delle loro particolari caratteristiche, rientrino nel campo di applicazione della direttiva 77/780/CEE del Consiglio (5), (3) Ł di conseguenza consigliabile estendere a tali istituti la definizione di enti credititizi di cui all’articolo 1 della direttiva 77/780/CEE; (1) GU C 317 del 15. 10. 1998, pag. 12. (2) GU C 101 del 12. 4. 1999, pag. 64. (3) GU C 189 del 6. 7. 1999, pag. 7. (4) Parere del Parlamento europeo del 15 aprile 1999 (GU C 219 del 30. 7. 1999, pag. 421), posizione comune del Consiglio del 29 novembre 1999 e decisione del Parlamento europeo del (cid:133) (non ancora pubblicata nella Gazzetta ufficiale). (5) GU L 322 del 17. 12. 1977, pag. 30. Direttiva modificata da ultimo 1) All’articolo 1, il primo trattino Ł sostituito dal seguente: «(cid:151) (cid:147)ente creditizio(cid:148): a) un’impresa la cui attivit(cid:224) consiste nel ricevere depo- siti o altri fondi rimborsabili dal pubblico e nel concedere crediti per proprio conto; oppure b) un istituto di moneta elettronica ai sensi della diret- tiva 1999/(cid:133)/CE del (cid:133) del Parlamento europeo e l’esercizio e la del Consiglio riguardante l’avvio, vigilanza prudenziale dell’attivit(cid:224) degli istituti di moneta elettronica (*). (*) GU L (cid:133). » 2) ¨ inserito il seguente articolo: «Articolo 13 bis L’articolo 3 della direttiva 1999/(cid:133)/CE Ł applicabile agli enti creditizi. » dalla direttiva 98/33/CE (GU L 204 del 21. 7. 1998, pag. 29). (6) Cfr. pag. (cid:133) della presente Gazzetta ufficiale. 28. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 26/13 Articolo 2 Articolo 3 1. Gli Stati membri mettono in vigore le disposizioni legisla- tive, regolamentari ed amministrative necessarie per confor- marsi alla presente direttiva entro (cid:133) (*). Essi ne informano immediatamente la Commissione. Le misure adottate dagli Stati membri devono contenere un riferimento alla presente direttiva o essere corredate da siffatto riferimento all’atto della pubblicazione ufficiale. Le modalit(cid:224) del riferimento sono decise dagli Stati membri. La presente direttiva entra in vigore il giorno della pubblica- zione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee. Articolo 4 Gli Stati membri sono destinatari della presente direttiva. Fatto a (cid:133) 2. Gli Stati membri comunicano alla Commissione il testo delle principali disposizioni di diritto interno adottate nel set- tore disciplinato dalla presente direttiva. Per il Parlamento europeo Il Presidente (cid:133) Per il Consiglio Il Presidente (cid:133) (*) 18 mesi dalla data di pubblicazione nella Gazzetta ufficiale. C 26/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee 28. 1. 2000 MOTIVAZIONE DEL CONSIGLIO I. INTRODUZIONE Il 22 settembre 1998 la Commissione ha trasmesso al Consiglio una proposta di direttiva che modifica la direttiva 77/780/CEE relativa al coordinamento delle disposizioni legislative, regolamentari e ammi- nistrative riguardanti l’accesso all’attivit(cid:224) degli enti creditizi e il suo esercizio, basata sull’articolo 47, paragrafo 2, del trattato CE, in particolare la prima e terza frase. Il Parlamento europeo ha formulato al riguardo un parere in prima lettura il 15 aprile 1999. Il Comi- tato economico e sociale e la Banca centrale europea hanno espresso rispettivamente un parere il 27 gennaio 1999 e il 18 gennaio 1999. Il 29 novembre 1999 il Consiglio ha adottato la posizione comune ai sensi dell’articolo 251 del trat- tato. II. ANALISI DELLA POSIZIONE COMUNE La posizione comune Ł complementare di quella adottata circa la direttiva riguardante l’avvio, l’eserci- zio e la vigilanza prudenziale dell’attivit(cid:224) degli istituti di moneta elettronica. istituti di moneta elettronica, sottoponendoli cos(cid:236) alle disposizioni della prima e Essa definisce gli seconda direttiva «banche» (direttive 77/780/CEE e 89/646/CEE) e assicurando in tal modo alle stesse il «passaporto europeo». Nel contempo crea la parit(cid:224) delle condizioni di concorrenza tra i vari tipi di enti creditizi. La posizione comune incorpora totalmente l’emendamento 25 proposto dal Parlamento europeo per rendere applicabile a tutti gli enti creditizi l’articolo concernente la rimborsabilit(cid:224) della moneta elettro- nica. Tuttavia tecnicamente il modo migliore a tal fine Ł stato considerato l’inserimento del nuovo arti- colo 13 bis nella prima direttiva «banche» (direttiva 77/780/CEE). L’articolo sull’applicazione Ł stato allineato alla posizione comune sulla direttiva riguardante l’avvio, l’esercizio e la vigilanza prudenziale dell’attivit(cid:224) degli istituti di moneta elettronica. I considerando incorporano l’emendamento 24 proposto dal Parlamento europeo e sono per il resto immutati rispetto alla proposta della Commissione. III. CONCLUSIONE La posizione comune segue la proposta della Commissione e include entrambi gli emendamenti del Parlamento europeo


title: 1999/786/EC: Council Decision of 29 November 1999 granting a Community guarantee to the European Investment Bank (EIB) against losses under loans for projects for the reconstruction of the earthquake-stricken areas of Turkey

eurovoc_concepts:
EIB loan
Türkiye
credit guarantee
disaster area
economic reconstruction
financial loss

text: 3. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 308/35 COUNCIL DECISION of 29 November 1999 granting a Community guarantee to the European Investment Bank (EIB) against losses under loans for projects for the reconstruction of the earthquake-stricken areas of Turkey (1999/786/EC) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 308 thereof, (4) national Parliaments in the European Union, attached to the Treaty of Amsterdam modifying the Treaty of the European Union; Therefore, loans extended under the special EIB lending facility for the reconstruction of Turkey guaranteed by this Decision are exclusively aimed at the replacement, reconstruction or rehabilitation of damaged surface and subsurface infrastructure, installations and SMEs, as well as urban infrastructure and housing affected by the earthquake; industrial On 31 October 1994, the Council adopted Regulation (EC, Euratom) No 2728/94 establishing a Guarantee Fund for external actions (1); The EIB is at present completing the loan programmes for Central and Eastern Europe, the Mediterranean region, Asia and Latin America and the Republic of lending South Africa under the current EIB external mandates pursuant to Decision 97/256/EC (2); on 23 April 1999, the Commission put forward its proposal lending on the renewal of mandate for the period following the expiry of the current mandate; regarding the renewal of the general mandate, the Council on 12 July 1999 agreed, subject to the opinion of the European Parliament, to a guarantee rate of 65 %, amount of EUR 2 630 million, and a duration for a new mandate of seven years, with a review on first accession or at the latest after four and a half years, whichever is the earlier; the general EIB external guaranteed annual a The EIB has established lending operations in Turkey since 1965 and, through its existing operations, regular contacts with the relevant Turkish authorities as well as the international financial institutions active in Turkey; In June 1996, the Commission, in agreement with the EIB, presented to the Council a proposal for a new guarantee system for EIB lending to third countries; On 2 December 1996, the Council approved conclu- sions on new guarantee arrangements for EIB lending to third countries, according to which the approach of a global guarantee, without distinguishing between regions and projects, is approved and a risk-sharing scheme accepted; under the risk-sharing scheme the EIB should secure adequate non-sovereign third-party guarantees for commercial risks, with the budgetary guarantee in that case covering only political risks; (5) (6) (7) (8) (9) (1) OJ L 293, 12. 11. 1994, p. 1. Regulation as amended by Regulation (EC, Euratom) No 1149/1999 (OJ L 139, 2. 6. 1999, p. 1). (2) Council Decision 97/256/EC of 14 April 1997 granting a Commu- losses nity guarantee to the European Investment Bank against under loans for projects outside the Community (central and eastern Europe an countries, Mediterranean countries, Latin American and Asian countries, South Africa, the former Yugoslav Republic of Macedonia and Bosnia and Herzegovina) (OJ L 102, 19. 4. 1997, p. 33). Decision as last amended by Decision 98/729/EC (OJ L 346, 22. 12. 1998, p. 54). Having regard to the proposal from the Commission, Having regard to the opinion of the European Parliament, Whereas: (1) (2) (3) The Turkish areas of Kocaeli, Sakarya, Bolu and Yalova were seriously stricken by an earthquake in August 1999 and its recent aftershocks; The General Affairs Council of 13 September 1999 concluded that: ‘it looks forward to early consideration of new and substantial assistance for rehabilitation and reconstruction to come from the EIB lending as well as macrofinancial assistance and MEDA II, from which Turkey should benefit substantially’; the Council also underlined the importance of mobilising assistance as quickly as possible; Further to the General Affairs Council of 13 September 1999, the Ecofin Council of 8 October 1999 concluded that: ‘the Council invites the Commission to put forward a timely proposal for a Council Decision for a Community guarantee to the EIB against losses under loans for the reconstruction of the earthquake-affected areas of Turkey to allow the adoption of the Decision by the Council possibly by the end of November 1999, along the following lines: an overall ceiling of EUR 600 million for the credits to be opened for reconstruction in Turkey over three years, and the above ceiling to be exclusively available for the financing of investment projects to be carried out for the replacement, rehabilita- tion or reconstruction of infrastructural or industrial installations affected by the earthquake of August 1999 in Turkey’; on 8 November 1999 the Ecofin Council confirmed the urgency of the adoption of this Decision; for these reasons of urgency it has not been possible to respect the normal time limit of six weeks for the full information by Member States of their national Parlia- ments in accordance with the Protocol on the role of L 308/36 EN Official Journal of the European Communities 3. 12. 1999 (10) (11) (12) (13) (14) (15) The global guarantee covering the general EIB external lending mandate laid down in Decision 97/256/EC and which is intended to be renewed by a successor decision should also apply to the special EIB-lending facility for the reconstruction of Turkey as laid down by the current Decision; credits opened under the current Decision should, as from the entry into force of the relevant successor decision, benefit from the global guarantee under that successor decision; the special nature of In view of the projects to be financed, the EIB under this Decision should not be obliged to seek risk-sharing through non-governmental guarantees; The EIB in the selection of the investment projects to be financed, should consult the appropriate Turkish author- ities; the EIB should coordinate its investment priorities and its individual operations with the other international financial institutions active in the affected regions of Turkey and where appropriate, the EIB should arrange co-financing with other international financial institu- tions; EIB financing under this Decision should be managed, in accordance with the EIB's usual criteria and procedures including appropriate control measues as well as with the relevant rules and procedures concerning audit by the Court of Auditors and cooperation with the Euro- pean Anti-Fraud Office (OLAF), in such a way as to support prompt and effective replacement, rehabilitation or reconstruction of infrastructural and industrial instal- there is regular lations affected by the earthquake; consultation between the EIB and the Commission to ensure coordination of priorities and activities in this part of Turkey and to measure progres towards the fulfilment of the objective of this Decision; the setting and periodic review of the operational objectives and the measurement of their fulfilment are the responsibility of the EIB's Board of Directors; The EIB and the Commission should fix the terms on which the guarantee is to be given; The Treaty does not provide, for the adoption of this Decision, powers other than those of Article 308, HAS DECIDED AS FOLLOWS: Article 1 Objective The Community shall grant the European Investment Bank (hereinafter referred to as ‘the EIB’) a global guarantee in respect of all payments not received by it but due in respect of credits opened, in accordance with its usual criteria, for invest- ment projects carried out for the replacement, rehabilitation or reconstruction of surface and subsurface infrastructure, indus- trial installations and SMEs as well as urban infrastructure and housing affected by the earthquake of August 1999 in Turkey and its recent aftershocks. Article 2 Ceiling and conditions The overall ceiling of 1. EUR 600 million or the equivalent thereof. the credits opened shall be 2. The Community guarantee with respect to credits opened by the EIB under this Decision up to and until the entry into force of the successor decision to Decision 97/256/EC shall take the form of an extension of the global guarantee granted to the EIB under the general external lending mandate, as laid down in Decision 97/256/EC. the entry into force of the As of Community guarantee covering any subsequent and additional credits opened by the EIB under this Decision shall form an extension of the global guarantee granted in the successor decision. the successor decision, The extension of the guarantee, whether under Decision 97/ 256/EC or its successor decision, shall be restricted to 65 % of the aggregate amount of credits opened under this Decision, plus all related sums. 3. For the purposes of lending under this Decision, the EIB shall exceptionally not be obliged to seek non-governmental guarantees to cover commercial risk. Article 3 Reporting The Commission shall inform the European Parliament and the Council each year of the loan operations carried out under this Decision and shall, at the same time, submit an assessment of the implementation of this Decision and of coordination between the international financial institutions involved in the reconstruction effort in Turkey. The Commission information submitted to the European Parliament and the Council shall include an assessment of the contribution of the lending under this Decision to the replacement, rehabilitation or reconstruc- tion of infrastructual and industrial installations affected by the earthquake, taking into account the operational objectives and appropriate measurements of their fulfilment to be established by the EIB for lending under this Decision. For these purposes, the EIB shall transmit to the Commission the appropriate infor- mation. Article 4 Duration The present guarantee shall cover loans signed during a period of three years from the date of adoption of this Decision. If, on expiry of those three years, the loans signed by the EIB have not attained the overall ceiling referred to in Article 2, this period shall be automatically extended by six months. 3. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 308/37 Article 5 Final provisions 1. 2. The EIB and the Commission shall fix the terms on which the guarantee is to be given. This Decision shall be published in the Official Journal of the European Communities. It shall take effect on the day of its adoption. Done at Brussels, 29 November 1999. For the Council The President S. NIINISTÖ


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2295/99 von Brigitte Langenhagen (PPE-DE) an die Kommission. Import von Huchen und Huchenlaich nach Finnland.

eurovoc_concepts:
Finland
derogation from EU law
freshwater fish
import licence

text: C 203 E/162 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 7. 2000 Da gewisse Regierungsorganisationen die Definition (cid:132)ordnungsgem(cid:228)(cid:223)e Nachweise(cid:147) f(cid:252)r (cid:132)problematisch(cid:147) halten, wird die Kommission um folgende Mitteilung ersucht: 1. Anhand welcher Kriterien pr(cid:252)ft sie bei unentgeltlichen Arbeiten oder Sachspenden, ob diese (cid:132)ordnungsgem(cid:228)(cid:223)(cid:147) nachgewiesen sind? 2. Hat sie den Verbraucherorganisationen ein Dokument (cid:252)bermittelt (wenn ja, welche Nummer tr(cid:228)gt in dem die Kriterien f(cid:252)r die Beurteilung von ordnungsgem(cid:228)(cid:223) nachgewiesenen dieses Dokument?), unentgeltlichen Arbeiten oder Sachspenden festgelegt sind? (1) ABl. L 34 vom 9. 2. 1999, S. 1. Anwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (16. Dezember 1999) Eine Priorit(cid:228)t der Kommission war von Anfang an die Festlegung vern(cid:252)nftiger und transparenter Ma(cid:223)st(cid:228)be f(cid:252)r die Verwaltung von Beihilfen der Gemeinschaft. 1998 (1) hat die Kommission einen Leitfaden f(cid:252)r alle Beihilfen in s(cid:228)mtlichen politischen Bereichen seit 1. Januar 1999 verabschiedet. Dieser Leitfaden bietet der Kommission einen gemeinsamen Rahmen f(cid:252)r die Gew(cid:228)hrung und die (cid:220)berwachung direkter Beihilfen. Sachspenden sind im allgemeinen keine zuschu(cid:223)f(cid:228)higen Kosten, sondern werden bei der Berechnung des In Artikel 6 Absatz 2 des Beschlusses gemeinschaftlichen Kofinanzierungssatzes ber(cid:252)cksichtigt. 283/1999/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates (cid:252)ber einen neuen allgemeinen Rahmen f(cid:252)r Gemeinschaftst(cid:228)tigkeiten zugunsten der Verbraucher hei(cid:223)t es: (cid:132)Unentgeltliche Arbeit oder Sachspenden k(cid:246)nnen bei der Pr(cid:252)fung der Einnahmen und der Ausgaben der Organisationen bis in H(cid:246)he von 20 % der gesamten zuschu(cid:223)f(cid:228)higen Kosten ber(cid:252)cksichtigt werden, wenn daf(cid:252)r ordnungsgem(cid:228)(cid:223)e Nachweise vor- liegen(cid:147). Die Kriterien f(cid:252)r die Bewertung von (cid:132)Sachspenden(cid:147) sind im Leitfaden enthalten. Artikel 6 Absatz 1 Ziffer 5 bestimmt, da(cid:223) (cid:132)Sachleistungen insbesondere sind: ganz oder teilweise eingebrachte Grundst(cid:252)cke bzw. Immobilien und langlebige Investitionsg(cid:252)ter, eingebrachte Werk- und Rohstoffe, unbezahlte ehrenamtliche Arbeit, die durch eine private (nat(cid:252)rliche oder juristische) Person erbracht wird. Dabei m(cid:252)ssen folgende Bedingungen erf(cid:252)llt sein: der vom potentiell Beg(cid:252)nstigten f(cid:252)r die einzubringenden Sachleistungen angege- benen Betrag mu(cid:223) gest(cid:252)tzt auf objektive Faktoren oder amtliche Tabellen beurteilt werden, die von einer unabh(cid:228)ngigen Stelle oder einer unabh(cid:228)ngigen au(cid:223)enstehenden Fachkraft erarbeitet wurden; die Bewertung der Kosten f(cid:252)r die private ehrenamtliche Arbeit mu(cid:223) entsprechend den nationalen Bestimmungen f(cid:252)r die nationalen Bestimmungen f(cid:252)r die Berechnung des Stunden-, Tages- und Wochenkostensatzes erfolgen, sofern es solche Bestimmungen gibt. (cid:147) Diese Angaben sind in einem Anhang zu einem Antragsformular enthalten, die alle Submittenten erhalten haben. Ferner sind diese Angaben auf der Website der Generaldirektion Gesundheit und Verbraucherschutz enthalten; dar(cid:252)ber hinaus hat die Kommission im Juli 1999 eine Telekonferenz abgehalten, auf der die Vertreter der Verbraucherorganisationen den Beamten der Kommission Fragen (cid:252)ber die Subventionsrunde f(cid:252)r das Jahr 2000 stellen konnten. Dar(cid:252)ber hinaus wurde auf dieser Telekonferenz verk(cid:252)ndet, da(cid:223) das auf finanzielle Aspekte von Beihilfen spezialisierte Personal der Kommission zur Beantwortung von Fragen zur Verf(cid:252)gung steht. Die entsprechenden Telefonnummern wurden ebenfalls auf dem Beihilfeantragsformular angegeben. (1) http://www. cc. cec/home/dgserv/serv19/icon/documents/subventions/index. htm. (2000/C 203 E/209) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2295/99 von Brigitte Langenhagen (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Import von Huchen und Huchenlaich nach Finnland (29. November 1999) Der Import von Fischen nach Finnland darf nur aus Fischzuchtanstalten erfolgen, die von der EU zugelassen sind. Diese Zulassung erstreckt sich auf Anstalten, die geschlossene Systeme besitzen, d. h. nicht mit offenen Gew(cid:228)ssern in Ber(cid:252)hrung kommen, um die Seuchengefahr zu minimieren. 18. 7. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 203 E/163 Der Huchen ist eine im S(cid:252)(cid:223)wasser lebende Fischart, der jedoch unter marinen Bedingungen ein wesentlich h(cid:246)heres Wachstumspotential besitzt, weshalb der Import nach Finnland angestrebt wird. Zur Zucht im S(cid:252)(cid:223)wasser mu(cid:223) jedoch die Haltung in offenen Teichanlagen mit einer Wasserversorgung aus Oberfl(cid:228)chen- gew(cid:228)ssern erfolgen, um hochwertige Produkte zu erhalten. Werden die Laichfische des Huchens im gleichm(cid:228)(cid:223)ig temperierten Grundwasser gehalten, so sind die Geschlechtsprodukte minderwertig. Diese offenen Systeme zur Huchenzucht in Deutschland und (cid:214)sterreich werden regelm(cid:228)(cid:223)ig von Gesundheits- diensten (cid:252)berwacht und seuchenhygienisch untersucht. Ist es m(cid:246)glich, eine Ausnahmegenehmigung f(cid:252)r den Import von Huchen bzw. Huchenlaich, die nicht aus geschlossenen Systemen stammen, nach Finnland zu erhalten? Welche Zeugnisse bzw. Nachweise sind daf(cid:252)r beizubringen? Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (8. Dezember 1999) Die Bedingungen f(cid:252)r den innergemeinschaftlichen Handel mit lebenden Fischen f(cid:252)r Zuchtzwecke sind in der Richtlinie des Rates 91/67/EWG vom 28. Januar 1991 betreffend die tierseuchenrechtlichen Vorschrif- ten f(cid:252)r die Vermarktung von Tieren und anderen Erzeugnissen der Aquakultur (1) festgelegt. Zweck der Richtlinie ist es, die Ausbreitung von Fischkrankheiten bei Handelsgesch(cid:228)ften zu verhindern. Im Rahmen dieser Richtlinie hat Finnland den Status eines krankheitsfreien Landes in bezug auf die infekti(cid:246)se h(cid:228)motopoetische Nekrose (IHN) und die virale h(cid:228)morrhagische Septik(cid:228)mie (VHS), zweier Hauptkrankheiten bei Lachsfischen, erhalten. Mitgliedstaaten, die Lachsfische nach Finnland ausf(cid:252)hren wollen, m(cid:252)ssen die in den gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften festgelegten Garantien in bezug auf das Fehlen dieser Krankheiten abgeben. Da Huchen zur Familie der Lachsfische geh(cid:246)ren, unterliegt jede Ausfuhr dieser Art in ein krankheitsfreies Land dieser Bedingung. Eine Abweichung von diesem Grundsatz ist nicht vorgesehen. Spezifische Einfuhrerfordernisse der Gemeinschaft f(cid:252)r Lachsfische aus Drittl(cid:228)ndern sind nicht festgelegt worden. Die Richtlinie 91/67/EWG bestimmt, da(cid:223) die Mitgliedstaaten daf(cid:252)r Sorge tragen, da(cid:223) bei Einfuhren aus diesen L(cid:228)ndern zumindest gleichwertige Bedingungen wie bei der Erzeugung und Vermark- tung von Erzeugnissen aus der Gemeinschaft gelten. (1) ABl. L 46 vom 19. 2. 1991. (2000/C 203 E/210) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2318/99 von Avril Doyle (PPE-DE) an die Kommission (29. November 1999) Betrifft: Mittel des Leader+-Programms und Verabschiedung der endg(cid:252)ltigen Leitlinien f(cid:252)r Leader+ Kann die Kommission angesichts der Tatsache, da(cid:223) Irland im Zeitraum 2000-2006 weniger Mittel aus den Strukturfonds zuflie(cid:223)en werden, ihre Gr(cid:252)nde darlegen, warum sie derartig einschneidende K(cid:252)rzungen bei einem Modellprogramm wie Leader vorgenommen hat, das sich bei der Schaffung von Partnerschaften, bei (cid:246)rtlicher Federf(cid:252)hrung, bei der F(cid:246)rderung von Professionalismus, sozialer Eingliederung und bei der Schaffung von Arbeitspl(cid:228)tzen sowie (cid:246)rtlichem Wirtschaftswachstum in ganz Irland als wertvoll erwiesen hat, und angeben wann die Leitlinien f(cid:252)r das Leader+-Programm endg(cid:252)ltig verabschiedet und ver(cid:246)ffentlicht werden? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (6. Dezember 1999) Auch die Kommission ist der Auffassung, da(cid:223) die Gemeinschaftsinitativen LEADER I und II zahlreichen l(cid:228)ndlichen Gemeinden die M(cid:246)glichkeit gegeben haben, integrierte und innovative Ans(cid:228)tze zur F(cid:246)rderung der l(cid:228)ndlichen Wirtschaft zu entwickeln und umzusetzen und da(cid:223) dabei sehr positive Ergebnisse erzielt wurden. Aus diesen Grunde k(cid:246)nnen viele der im Rahmen dieser Gemeinschaftsinitiativen gesammelten Erfahrungen nunmehr in die Hauptprogramme zur l(cid:228)ndlichen Entwicklung einflie(cid:223)en, die derzeit von den


title: Ehdotus neuvoston päätös tehty luvan antamisesta jäsenvaltioille soveltaa edelleen tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin valmisteveron alennuksia tai vapautuksia valmisteverosta direktiivissä 92/81/ETY säädetyn menettelyn mukaisesti

eurovoc_concepts:
State aid
excise duty
mineral oil
motor fuel
tax harmonisation

formats: html pdf

text: FI XXI/1818/99-Rev. 4 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 29. 11. 1999 KOM(1999) 632 lopull. Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS tehty luvan antamisesta jäsenvaltioille soveltaa edelleen tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin valmisteveron alennuksia tai vapautuksia valmisteverosta direktiivissä 92/81/ETY säädetyn menettelyn mukaisesti PERUSTELUT Kivennäisöljyjen verotuksesta yhteisössä säädetään neuvoston direktiivissä 92/81/ETY1, jossa eritellään tuotteet, joita olisi kohdeltava kivennäisöljyinä, sekä käyttötarkoitukset, joiden perusteella niistä on kannettava vero. Siinä säädetään myös eräistä tavanomaisiin verotussääntöihin sovellettavista pakollisista poikkeuksista samoin kuin eräistä valinnaisista verovapautuksista ja veronalennuksista. Lisäksi direktiivin 8 artiklan 4 kohdan mukaan neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön täydentäviä verovapautuksia tai veronalennuksia erityisistä poliittisista syistä. Tällä hetkellä on voimassa 90 poikkeusta. että komissio 92/81/ETY säädetään, Direktiivissä ja tarkastelee Jos komissio katsoo, ettei näitä verovapautuksia tai veronalennuksia säännöllisesti. veronalennuksia enää voida soveltaa, koska ne vääristävät kilpailua tai sisämarkkinoiden toimintaa tai koska ne eivät ole yhteisön ympäristönsuojelupolitiikan mukaisia, se tekee neuvostolle aiheelliset ehdotukset. Kaikkia 8 artiklan 4 kohdan nojalla myönnettyjä poikkeuksia on tarkasteltava uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999, jolloin asianomaisten päätösten nojalla annettujen lupien voimassaolo päättyy. Neuvosto arvioi tilannetta komission ehdotuksen perusteella ja päättää, onko poikkeukset syytä poistaa tai olisiko niitä muutettava tai laajennettava. verovapautuksia Viimeisimmän merkittävän 8 artiklan 4 kohdan nojalla myönnettyjen poikkeusten uudelleentarkastelun johdosta annettiin 30. kesäkuuta 1997 neuvoston päätös 97/425/EY. joiden soveltamista jatketaan ilman eri Päätöksen 1 artiklassa luetellaan poikkeukset, toimenpiteitä, jollei neuvosto yksimielisesti komission ehdotuksesta päätä, että jokin poikkeuksista tai kaikki poikkeukset on kumottava tai niitä on muutettava. Tämä artikla oli kompromissiehdotuksen tulos ja komissio hyväksyi sen vastahakoisesti katsoen, että kestoltaan rajoittamattomat poikkeukset ovat yhteisön lainsäädännön vastaisia. Lopulliseen asiakirjaan liitettiin asiaa koskeva pöytäkirjaan kirjattu komission julkilausuma. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on poistaa ilman eri toimenpiteitä tapahtuva poikkeusten soveltamisen jatkuminen ja antaa neuvostolle mahdollisuus valvoa kyseisiä toimenpiteitä tehokkaammin varmistamalla, että toimenpiteitä tarkastellaan säännöllisesti ja että niiden jatkamisesta tehdään päätöksiä. Ennen neuvoston päätöksen 97/425/EY tekemistä käydyissä keskusteluissa esitettiin kysymyksiä eräiden poikkeusten yhteensopivuudesta perustamissopimuksen valtiontukia koskevien määräysten kanssa. Lopulta tehdyssä päätöksessä säädettiinkin, että 3 artiklassa tehtävä toinen säädettyjen poikkeusten soveltamisen mahdollisesta jatkamisesta olisi neuvoston päätös 31. joulukuuta 1998 mennessä. Valtiontukia ja kyseisiä poikkeuksia koskevia kysymyksiä ei kuitenkaan ollut ratkaistu mainittuun määräaikaan mennessä. Tämän vuoksi jolla jatkettiin 3 artiklassa säädettyjen poikkeusten soveltamisaikaa 12 kuukaudella eli 31. joulukuuta 1999 asti, jolloin neuvoston arvion mukaan valtiontukea koskevat kysymykset olisi saatu ratkaistua. tehtiin neuvoston päätös 99/255/ETY, Komissio on tämän vuoksi jatkanut direktiivin 92/81/EY 8 artiklan 4 kohdan nojalla myönnettyjen poikkeusten lainmukaisuuden tarkastelua erityisesti siltä osin, rikkovatko ne perustamissopimuksen 87 artiklan määräyksiä valtiontuista. Tarkastelussa on todettu neljän nyt voimassa olevan poikkeuksen olevan valtiontukia koskevien määräysten vastaisia. Ne on esitetty erikseen tämän ehdotuksen 3 artiklassa ja niiden soveltamiseen on annettu lupa 1 Neuvoston direktiivi 92/81/ETY, annettu 19 päivänä lokakuuta 1992, EYVL L 316, 31. 10. 1992. 2 ainoastaan 31. joulukuuta 2000 saakka; näin edunsaajilla on vuosi aikaa sopeutua uuteen tilanteeseen. Lisäksi useat jäsenvaltiot soveltavat poikkeuksia, joiden mukaan valmisteveroja voidaan alentaa tai niistä voidaan vapauttaa kokonaan sellaisten jäteöljyjen osalta, joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on veronalaista. Komissio sisällytti neuvoston päätökseen 97/425/EY myös jäteöljyjä koskevan pöytäkirjaan kirjatun julkilausuman, jossa se ilmaisi aikovansa jatkaa kyseisten poikkeusten tarkastelua jäteöljyjen käsittelyä koskevan tarkastelunsa tulosten perusteella. Nyt voimassa oleviin poikkeuksiin annettiin lupa lähinnä jäteöljyn käsittelyyn liittyvistä kysymyksistä johtuvista syistä. Edistämällä jäteöljyn käyttöä polttoaineena verotuksen keinoin pyrittiin estämään sen hävittämistä jätteenä. talteenoton jälkeen tai taloudellisesti sellaisena kuin se on muutettuna Jäteöljyhuollosta annetun direktiivin (75/439/ETY, ja direktiivillä 87/101/ETY) 3 artiklan mukaan ”[j]os se on teknisesti, järjestelyjen kannalta mahdollista, on jäsenvaltioiden toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jäteöljyjen käsittelyssä annetaan etusija uudistamiselle. ” Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen äskettäin asiassa C-102/97 (komissio v. Saksan liittotasavalta) antaman tuomion perusteella komissio katsoo, että jäteöljyihin sovellettavat poikkeukset ovat direktiivin 75/439/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna, tavoitteen vastaisia. Nämä poikkeukset on esitetty erikseen tämän ehdotuksen 2 artiklassa ja niiden soveltamiseen on annettu lupa ainoastaan 31. joulukuuta 2000 saakka; näin edunsaajilla on vuosi aikaa sopeutua uuteen tilanteeseen. Jotta yksittäisten jäsenvaltioiden ympäristöön liittyvät pakottavat tarpeet voitaisiin ottaa huomioon, on kuitenkin varauduttu tarvittaessa jatkamaan poikkeusten soveltamista mainitun päivän jälkeen. Lupa voimassaolon jatkamiseen edellyttäisi neuvoston yksimielistä päätöstä. 3 Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS tehty luvan antamisesta jäsenvaltioille soveltaa edelleen tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin valmisteveron alennuksia tai vapautuksia valmisteverosta direktiivissä 92/81/ETY säädetyn menettelyn mukaisesti EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/81/ETY2 ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) 3) 4) 2 Direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan mukaan neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön kivennäisöljyjen osalta tiettyihin tai erityispolitiikkoihin liittyvistä syistä. valmisteverosta valmisteveron vapautuksia alennuksia Neuvoston on 31 päivään joulukuuta 1999 mennessä päätettävä komission ehdotuksen perusteella, olisiko verovapautuksia tai veronalennuksia koskevia poikkeuksia, joiden voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 1999, muutettava tai niiden voimassaoloa pidennettävä uudeksi määräajaksi. Jäsenvaltioilla on lupa jatkaa ilman eri toimenpiteitä tiettyjen verovapautusten ja veronalennuksien soveltamista kahden vuoden ajan 1 päivästä tammikuuta 2000, ja sen jälkeen kahden vuoden jaksoissa, jollei neuvosto ennen 31 päivää joulukuuta 1999 komission ehdotuksesta päätä, että jokin poikkeuksista tai kaikki poikkeukset on kumottava tai että niitä on muutettava. Neuvoston direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja verovapautuksia tai veronalennuksia olisi tarkasteltava säännöllisesti sen varmistamiseksi, että ne ovat edelleen yhtenäismarkkinoiden vääristymien tai yhteisön ympäristönsuojelupolitiikan kannalta. puollettavissa erityisesti kilpailun, terveen EYVL L 316, 31. 10. 1992, s. 12, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31. 12. 1994, s. 46). 4 5) 6) 7) 8) 9) Kesäkuun 30 päivänä 1997 tehdyn neuvoston päätöksen 97/425/EY 1 artiklan mukaan jatketaan ilman eri eräiden verovapautusten ja veronalennusten soveltamista toimenpiteitä, jollei neuvosto yksimielisesti komission ehdotuksesta päätä, että jokin poikkeuksista tai kaikki poikkeukset on kumottava tai niitä on muutettava. Komissio katsoo, että kestoltaan rajoittamattomat poikkeukset ovat yhteisön lainsäädännön ja niiden vastaisia. Poikkeuksia olisi jatkamisesta olisi tehtävä päätöksiä. tarkasteltava säännöllisesti tämän vuoksi Tämän päätöksen 1 artiklan nojalla myönnettyjen verovapautusten ja veronalennusten soveltamista olisi jatkettava 31 päivään joulukuuta 2002. Olisi varauduttava voimassaolon jatkamiseen mainitun päivämäärän jälkeen. Voimassaolon mahdollisesta jatkamisesta olisi tehtävä neuvoston yksimielinen päätös. Tämän päätöksen 2 artiklan nojalla myönnetyt jäteöljyä koskevat verovapautukset ja veronalennukset ovat direktiivin 75/439/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna, tavoitteen vastaisia. Nämä verovapautukset ja veronalennukset olisi tämän vuoksi kumottava. Poikkeusten soveltamista olisi jatkettava 31 päivään joulukuuta 2000, jotta edunsaajat voisivat mukautua uuteen tilanteeseen. Olisi varauduttava jatkamaan poikkeusten soveltamista mainitun päivän jälkeen, jotta yksittäisten jäsenvaltioiden tarpeet voidaan ottaa huomioon. Voimassaolon ympäristöön liittyvät pakottavat mahdollisesta jatkamisesta olisi tehtävä neuvoston yksimielinen päätös. kumottava, Tämän päätöksen 3 artiklan nojalla myönnetyt verovapautukset ja veronalennukset yhteisön olisi perustamissopimuksen valtiontukea koskevien määräysten vastaisia. Kumoaminen olisi toteutettava vaiheittain, jotta edunsaajat voisivat mukautua uuteen tilanteeseen. Voimassaolon jatkamiseen uudelleen ei pitäisi varautua. mahdollisesti Euroopan koska ovat ne yhteisön valtiontukia perustamissopimuksen ja veronalennukset eivät rajoita Tässä päätöksessä tarkoitetut verovapautukset Euroopan koskevien määräysten soveltamista. Perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja jotta komissio voisi varmistaa voimassa olevien poikkeusten yhteensopivuuden yhteismarkkinoiden kanssa, komissio voi ehdottaa aiheellisia toimenpiteitä, jos todetaan, että voimassa oleva poikkeus kuuluu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan eikä se sovellu lainkaan tai ei enää sovellu yhteismarkkinoille. Perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti uuden tuen myöntämissuunnitelmista on annettava tieto komissiolle, eikä toimenpiteitä saa toteuttaa ennen kuin komissio on antanut niihin luvan. Näin ollen neuvoston direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan nojalla jotka todennäköisesti myönnettäviä poikkeuksia koskevista uusista pyynnöistä, täyttävät perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan edellytykset, on annettava tieto komissiolle 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Neuvoston direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä annetussa neuvoston ja huolimatta direktiivissä 5 92/82/ETY3 asetetuista velvoitteista seuraavilla jäsenvaltioilla on lupa 31 päivään joulukuuta 2002 saakka soveltaa edelleen jäljempänä yksilöityä alennettua valmisteverokantaa tai vapautuksia valmisteverosta, jollei neuvosto yksimielisesti ennen mainittua ajankohtaa komission ehdotuksesta päätä, muutetaanko jotakin poikkeusta tai kaikkia poikkeuksia taikka jatketaanko jonkin poikkeuksen tai kaikkien poikkeusten voimassaoloa edelleen tietyn ajanjakson ajaksi: 1. Belgia: – julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot, – nestekaasu, maakaasu ja metaani, – muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu, – vesiliikenne yksityisiä huvialuksia käyttäen, – raskaan polttoöljyn valmisteverokannan vähemmän haitallisten polttoaineiden käytön edistämiseksi. Tämän alennuksen on liityttävä selvästi rikkipitoisuuteen ja alennettu verokanta ei missään tapauksessa saa olla alle 6,5 euroa tonnia kohti. ympäristölle alennus 2. Tanska: – muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu, – kaupallista sektoria koskevat valmisteveron osittaiset palautukset edellyttäen, että nämä verot ovat yhteisön säännösten mukaisia ja että maksetun mutta palauttamatta jätettävän veron määrä vastaa kaikissa tapauksissa vähintään ja lainsäädännön mukaisia yhteisön valvontamaksujen vähimmäiskantoja, kivennäisöljyjen valmisteverojen – julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot, – dieselpolttoaineen valmisteverokannan vähemmän tällaiset haitallisten polttoaineiden käytön edistämiseksi kannusteet liittyvät vakiintuneesti hyväksyttyihin teknisiin ominaisuuksiin, mukaan lukien tiheys, rikkipitoisuus, tislauspiste, setaaniluku ja -indeksi, ja että alennetut yhteisön tapauksissa lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäiskantoja, ympäristölle edellyttäen, verokannat alennukset vähintään vastaavat kaikissa että – eriytettyjen valmisteverokantojen soveltaminen höyryjen talteenottojärjestelmällä varustetuilta huoltoasemilta myytyyn bensiiniin ja muilta huoltoasemilta myytyyn bensiiniin edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään valmisteverojen yhteisön vähimmäiskantoja, kivennäisöljyjen lainsäädännön mukaisia 3 EYVL L 316, 31. 10. 1992, s. 19, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31. 12. 1994, s. 46). 6 – bensiinin eriytetyt valmisteverokannat erilaisten ympäristöluokitusten mukaisesti edellyttäen, että nämä eriytetyt verokannat ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden mukaiset ja erityisesti direktiivin 3 ja 4 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäiskantojen mukaiset, – että nämä porrastetut verokannat noudattavat kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY määrättyjä velvoitteita ja erityisesti kyseisen direktiivin 5 artiklassa säädettyjä valmisteveron vähimmäismääriä. 3. Saksa: – jätteistä saatavien hiilivetykaasujen käyttö polttoaineena, – analyyseihin, tuotantokokeisiin tai muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävät kivennäisöljynäytteet, – teollisuuden käyttämän polttoöljyn eriytetty valmisteverokanta edellyttäen, että eriytetty verokanta on kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden mukainen ja erityisesti valmisteverojen vähimmäiskantojen mukainen. säädettyjen direktiivin artiklassa ja 4 3 4. Kreikka: – julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot, – teollisiin tarkoituksiin käytettävä nestekaasu ja metaani, – kansallisten asevoimien käyttö, – pääministerin kanslian ja kansallisten poliisivoimien voimanlähteenä käytettäväksi kivennäisöljyjen valmisteverosta, tarkoitettujen polttoaineiden virka-ajoneuvojen vapautus – lyijyttömän bensiinin ympäristöluokitusten verokannat mukaisesti edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään yhteisön valmisteverojen vähimmäiskantoja. kivennäisöljyjen lainsäädännön erilaisten mukaisia eriytetyt 5. Espanja: – julkisen paikallisliikenteen ajoneuvojen moottoripolttoaineena käytettävä nestekaasu, – taksien moottoripolttoaineena käytettävä nestekaasu, – lyijyttömän bensiinin ympäristöluokitusten verokannat mukaisesti edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään valmisteverojen yhteisön vähimmäiskantoja. kivennäisöljyjen lainsäädännön erilaisten mukaisia eriytetyt 7 6. Ranska: – muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu, – taksien polttoaineet vuosittaisen kiintiön mukaisesti, – väestön vähenemisestä kärsivien alueiden tukemiseen tarkoitetut tietyt toimintaohjelmat, – raskaan polttoöljyn valmisteverokannan vähemmän haitallisten polttoaineiden käytön edistämiseksi. Tämän alennuksen on liityttävä selvästi rikkipitoisuuteen ja raskaan polttoöljyn verokannan on vastattava yhteisön lainsäädännössä säädettyä raskaan polttoöljyn vähimmäiskantaa, ympäristölle alennus – julkisen liikenteen moottoripolttoaineena käytettävien kaasujen vapauttaminen valmisteverosta vuotuisen kiintiön mukaisesti, – uuden moottoripolttoaineen, joka koostuu pinta-aktiivisilla aineilla stabiloidusta veden ja pakkasnesteen emulsiosta dieselöljyssä, eriytetty valmisteverokanta edellyttäen, että tämä eriytetty verokanta on kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden mukainen ja erityisesti direktiivin 5 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäiskantojen mukainen, – kulutus Korsikan saarella edellyttäen, että alennetut verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäiskantoja, – eriytetty dieselpolttoaineen verokanta hyötyajoneuvojen osalta edellyttäen, että verokanta vastaa vähintään yhteisön lainsäädännön mukaista vähimmäiskantaa, 7. Irlanti: – muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu, – vesiliikenne yksityisiä huvialuksia käyttäen, – julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot, – moottoripolttoaineena käytettävä nestekaasu, maakaasu ja metaani, – vammaisten käyttämät moottoriajoneuvot, – lyijyttömän bensiinin ympäristöluokitusten verokannat mukaisesti edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään valmisteverojen yhteisön vähimmäiskantoja. kivennäisöljyjen lainsäädännön erilaisten mukaisia eriytetyt 8. Italia: – muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu, 8 – julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot, – takseissa käytettävä polttoaine, – jätteistä saatavien hiilivetykaasujen käyttö polttoaineena, – moottoriajoneuvojen polttoaineena käytettävä metaani, – kulutus Val d'Aostan ja Gorizian alueilla, – kansallisten asevoimien käyttö, – sairasautot, – Friuli-Venezia-Giulian alueella kulutettavan bensiinin valmisteveron alentaminen edellyttäen, että alennettu verokanta vastaa vähintään yhteisön lainsäädännön mukaista vähimmäiskantaa, – Udinen ja Triesten alueilla kulutettavien kivennäisöljyjen valmisteverokannan yhteisön verokannat vähintään vastaavat että alentaminen edellyttäen, lainsäädännön mukaisia vähimmäiskantoja, – nestekaasun ja polttoöljyn, jonka jakelu tapahtuu verkon kautta ja jota toimitetaan lämmityspolttoaineeksi alueille, alennetut valmisteverokannat edellyttäen, että nämä eriytetyt verokannat ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden mukaiset ja erityisesti direktiivin 5 ja 7 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäiskantojen mukaiset. epäsuotuisille maantieteellisille erityisen 9. Luxemburg: – julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot, – nestekaasu, maakaasu ja metaani, – raskaan polttoöljyn valmisteverokannan vähemmän haitallisten polttoaineiden käytön edistämiseksi. Tämän alennuksen on liityttävä selvästi rikkipitoisuuteen ja alennettu verokanta ei missään tapauksessa saa olla alle 6,5 euroa tonnia kohti. ympäristölle alennus 10. Alankomaat: – nestekaasu, maakaasu ja metaani, – analyyseihin, tuotantokokeisiin tai muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävät kivennäisöljynäytteet, – kansallisten asevoimien käyttö, – huolimatta kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY asetetuista velvoitteista julkisen liikenteen ajoneuvojen moottoripolttoaineena käytettävän nestekaasun erisuuruiset valmisteverokannat, 9 – eriytetty dieselpolttoaineen verokanta hyötyajoneuvojen osalta edellyttäen, että verokanta vastaa vähintään yhteisön lainsäädännön mukaista vähimmäiskantaa, 11. Itävalta: – julkisen paikallisliikenteen ajoneuvojen moottoripolttoaineena käytettävä nestekaasu, – maakaasu ja metaani. 12. Portugali: – muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu, – julkisen paikallisliikenteen ajoneuvojen polttoaineena käytettävän nestekaasun, maakaasun ja metaanin vapauttaminen valmisteverosta, – Madeiran autonomisella alueella kulutettavan polttoöljyn valmisteveron alennus; alennus ei saa olla suurempi kuin polttoöljyn kuljetuksesta alueelle aiheutuneet lisäkustannukset, – lyijyttömän bensiinin ympäristöluokitusten verokannat mukaisesti edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään valmisteverojen yhteisön vähimmäiskantoja, kivennäisöljyjen lainsäädännön erilaisten mukaisia eriytetyt – raskaan polttoöljyn valmisteverokannan vähemmän haitallisten polttoaineiden käytön edistämiseksi. Tämän alennuksen on liityttävä selvästi rikkipitoisuuteen ja raskaan polttoöljyn verokannan on vastattava yhteisön lainsäädännössä säädettyä raskaan polttoöljyn vähimmäiskantaa, ympäristölle alennus – hyötyajoneuvojen käyttämän dieselpolttoaineen erisuuruinen valmisteverokanta edellyttäen, että nämä eriytetyt verokannat ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen 92/82/ETY säädettyjen lähentämisestä säädettyjen velvoitteiden mukaiset valmisteverojen vähimmäiskantojen mukaiset. neuvoston direktiivissä erityisesti direktiivin 5 artiklassa annetussa ja 13. Suomi: – muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu, – vesiliikenne yksityisiä huvialuksia käyttäen, – kaikkiin tarkoituksiin käytetyn metaanin ja nestekaasun vapauttaminen valmisteverosta, – dieselpolttoaineen ja kevyen polttoöljyn valmisteverokantojen alentaminen edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäiskantoja, – reformuloidun lyijyttömän ja lyijyä sisältävän bensiinin valmisteverokantojen alentaminen edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään 10 yhteisön vähimmäiskantoja. lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen – huolimatta kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY asetetuista velvoitteista ja erityisesti sen 7 artiklassa säädetyistä vähimmäiskannoista moottoripolttoaineena käytettävän maakaasun vapauttaminen valmisteverosta, 14. Ruotsi: – teollisiin tarkoituksiin valmisteverokannan alentaminen edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään valmisteverojen yhteisön vähimmäiskantoja, kivennäisöljyjen kivennäisöljyjen lainsäädännön käytettävien mukaisia – biologisesti valmistetun metaanin ja muiden jätekaasujen vapauttaminen valmisteverosta, – dieselpolttoaineen verokantojen alentaminen ympäristöluokitusten mukaan, – lyijyttömän bensiinin ympäristöluokitusten verokannat mukaisesti edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään yhteisön valmisteverojen vähimmäiskantoja, kivennäisöljyjen lainsäädännön erilaisten mukaisia eriytetyt – teollisiin käytettävien tarkoituksiin kivennäisöljyjen valmisteverokannan alentaminen ottamalla käyttöön sekä normaalia verokantaa alempi verokanta että energiavaltaisille yrityksille tarkoitettu alennettu verokanta edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäiskantoja eivätkä vääristä kilpailua, – muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu. 15. Yhdistynyt kuningaskunta: – muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu, – julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot, – moottoripolttoaineena käytettävä nestekaasu, maakaasu ja metaani, – vesiliikenne yksityisiä huvialuksia käyttäen, – dieselpolttoaineen verokannan alentaminen ympäristölle vähemmän haitallisten polttoaineiden käytön edistämiseksi, – lyijyttömän bensiinin ympäristöluokitusten verokannat mukaisesti edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään yhteisön valmisteverojen vähimmäiskantoja. kivennäisöljyjen lainsäädännön erilaisten mukaisia eriytetyt 11 2 artikla Neuvoston direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja huolimatta kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY asetetuista velvoitteista seuraavilla jäsenvaltioilla on lupa 31 päivään joulukuuta 2000 saakka soveltaa edelleen jäljempänä yksilöityä alennettua valmisteverokantaa tai vapautuksia valmisteverosta, jollei neuvosto yksimielisesti ennen mainittua ajankohtaa komission ehdotuksesta päätä, että poikkeusten voimassaoloa jatketaan tietyn ajanjakson ajaksi: 1. Belgia: – jäteöljyt, jälkeen tai veronalaista. joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on 2. Saksa: – jäteöljyt, jälkeen tai veronalaista. joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on 3. Espanja: – jäteöljyt, jälkeen tai veronalaista. joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on 4. Ranska: – jäteöljyt, jälkeen tai veronalaista. joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on 5. Irlanti: – jäteöljyt, jälkeen tai veronalaista. joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on 6. Italia: – jäteöljyt, jälkeen tai veronalaista. joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on 7. Luxemburg: – jäteöljyt, jälkeen tai veronalaista. joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on 8. Itävalta: 12 – jäteöljyt, jälkeen tai veronalaista. joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on 9. Portugali: – jäteöljyt, jälkeen tai veronalaista. joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on 10. Suomi: – jäteöljyt, jälkeen tai veronalaista. joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on 11. Yhdistynyt kuningaskunta: – jäteöljyt, jälkeen tai veronalaista. joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on 3 artikla Neuvoston direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja huolimatta kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY asetetuista velvoitteista seuraavilla jäsenvaltioilla on lupa 31 päivään joulukuuta 2000 saakka soveltaa edelleen jäljempänä yksilöityä alennettua valmisteverokantaa tai vapautuksia valmisteverosta: 1. Ranska: – Gardannen alueella alumiinioksidien tuottamisessa käytettävän raskaan polttoöljyn vapauttaminen valmisteverosta. 2. Irlanti: – alumiinioksidien tuotanto Shannonin alueella. 3. Italia: – Sardiniassa tuotannossa alumiinioksidien kivennäisöljyjen vapauttaminen valmisteverosta, polttoaineena käytettävien – höyryn tuottamisessa käytettäväksi tarkoitetun polttoöljyn ja molekyyliseulojen kuivaus- ja regenerointiuuneissa käytettävän kaasuöljyn valmisteverokannan alentaminen Reggio Calabriassa edellyttäen, että alennettu verokanta vastaa vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäiskantoja, 13 4 artikla Kumotaan neuvoston päätökset 1997/425/EY, 1998/274/EY, 1998/275/EY, 1999/83/EY, 1999/254/EY ja 1999/255/EY 1 päivästä tammikuuta 2000. Samaten kumotaan neuvostossa vireillä olevat Suomen, Portugalin, poikkeuspyyntöjä koskevat päätökset 1 päivästä tammikuuta 2000. Italian ja Saksan 5 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 14


title: PREGUNTA ESCRITA P-2297/99 de Dorette Corbey (PSE) a la Comisión. Extracción de gas natural en el Mar de los Wadden (Waddenzee).

eurovoc_concepts:
Netherlands
biotope
directive (EU)
environmental impact
exploitation of the sea-bed
gas industry
marine ecosystem
natural gas
protected area

text: 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 225 E/91 La Comisi(cid:243)n estÆ plenamente comprometida en la promoci(cid:243)n de la «movilidad sostenible» dentro de la Comunidad, fomentando la creaci(cid:243)n de sistemas de transporte eficaces y compatibles con el medio ambiente a la vez que seguros y socialmente aceptables. El programa de acci(cid:243)n «Movilidad sostenible: perspectivas» especifica las iniciativas que pretende adoptar la Comisi(cid:243)n en este sentido. No obstante, la responsabilidad del desarrollo de los programas marco nacionales en materia de transportes e infraestructuras de transporte es competencia de los Estados miembros. La funci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n consiste en garantizar el cumplimiento de la legislaci(cid:243)n comunitaria en cuesti(cid:243)n. (2000/C 225 E/090) PREGUNTA ESCRITA P-2297/99 de Dorette Corbey (PSE) a la Comisi(cid:243)n (29 de noviembre de 1999) Asunto: Extracci(cid:243)n de gas natural en el Mar de los Wadden (Waddenzee) El Gobierno neerlandØs declar(cid:243) el Mar de los Wadden como «zona especial de conservaci(cid:243)n» (zona protegida) en el marco de la Directiva 92/43/CEE (1) relativa a la conservaci(cid:243)n de los hÆbitats naturales. ¿EstÆ al tanto la Comisi(cid:243)n de que el Gobierno neerlandØs tiene intenci(cid:243)n de autorizar la extracci(cid:243)n de 1. gas natural bajo determinadas condiciones? 2. ¿EstÆ al corriente la Comisi(cid:243)n de las opiniones de los expertos (entre ellas, la de la propia Comisi(cid:243)n en su Informe de las repercusiones sobre el medio ambiente para 1996), segœn las cuales no puede descartarse la posibilidad de que la extracci(cid:243)n de gas tenga consecuencias significativas para esta zona de singular carÆcter? ¿Comparte la Comisi(cid:243)n las opiniones de los expertos? 3. ¿No considera la Comisi(cid:243)n que la extracci(cid:243)n de gas natural puede resultar dif(cid:237)cilmente reconciliable con las obligaciones de protecci(cid:243)n de este entorno natural derivadas de la Directiva sobre los hÆbitats naturales? ¿Considera la Comisi(cid:243)n que, en este caso, se trata de «razones imperiosas de interØs pœblico de primer orden» que pudieran justificar la extracci(cid:243)n de gas natural en el Mar de los Wadden en virtud de la Directiva sobre los hÆbitats naturales? ¿EstÆ al corriente la Comisi(cid:243)n de otras alternativas para la extracci(cid:243)n de gas en el Mar de los Wadden? 4. ¿Considera la Comisi(cid:243)n que la realizaci(cid:243)n de un nuevo estudio (cid:129)como de hecho propuso el Gobierno neerlandØs el 5 de noviembre(cid:129) a fin de averiguar si la extracci(cid:243)n de gas natural provocarÆ un daæo irreversible a esta zona resulta estrictamente necesaria, en vista de los numerosos estudios ya realizados? ¿QuØ opini(cid:243)n le ofrece a la Comisi(cid:243)n un estudio de este tipo sobre daæos irreversibles, a la luz de lo expuesto en el apartado 3 del art(cid:237)culo 6 de la Directiva sobre los hÆbitats naturales en la que se habla de proyectos que puedan afectar a las zonas «de forma apreciable»? (1) DO L 206 de 22. 7. 1992, p. 7. Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) La Comisi(cid:243)n estÆ al corriente, a travØs de art(cid:237)culos aparecidos en la prensa y otros medios de 1. comunicaci(cid:243)n, de la decisi(cid:243)n del gobierno neerlandØs de permitir la extracci(cid:243)n de gas natural en el Mar de los Wadden bajo determinadas condiciones. No obstante, y de acuerdo con la informaci(cid:243)n de que hasta ahora dispone la Comisi(cid:243)n, esta decisi(cid:243)n deberÆ discutirse en el Parlamento neerlandØs antes de que entre en vigor. 2. La Comisi(cid:243)n carece de informaci(cid:243)n sobre este tema, por lo que no estÆ en condiciones de expresar su opini(cid:243)n sobre las consecuencias de tal extracci(cid:243)n para la importancia natural del Mar de los Wadden por el momento. 3. El Mar de los Wadden es una zona que debe protegerse en tanto que Ærea de protecci(cid:243)n especial con arreglo a la Directiva 79/409/CEE relativa a la conservaci(cid:243)n de las aves silvestres (1) y como «zona especial de conservaci(cid:243)n» en el sentido de la Directiva 92/43/CE del Consejo de 21 de mayo de 1992 sobre la conservaci(cid:243)n de los hÆbitats naturales y de la flora y fauna silvestres. La Comisi(cid:243)n estima, en funci(cid:243)n de la limitada informaci(cid:243)n de que dispone sobre el caso, que deber(cid:237)a llevarse a cabo una evaluaci(cid:243)n en el C 225 E/92 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 sentido del apartado 3 del art(cid:237)culo 6 de la Directiva 92/43/CEE, en caso de que aœn estØ pendiente. En dicha evaluaci(cid:243)n deber(cid:237)an incluirse los efectos a largo plazo y tenerse en cuenta, en concreto, el principio de prevenci(cid:243)n. Si la evaluaci(cid:243)n demuestra que la extracci(cid:243)n tendrÆ repercusiones negativas, se aplicarÆ el apartado 4 del art(cid:237)culo 6 de la Directiva. Ello implica que las autoridades neerlandesas deberÆn demostrar que no existen soluciones alternativas a la extracci(cid:243)n y que existe una raz(cid:243)n imperiosa de interØs pœblico de primer orden para llevar a cabo la extracci(cid:243)n. En caso de demostrarse las consecuencias negativas, deber(cid:237)an adoptarse las medidas compensatorias que se recogen en el apartado 4 del art(cid:237)culo 6 de la Directiva 92/43/CEE antes de que se inicie la extracci(cid:243)n con el fin de garantizar la protecci(cid:243)n de la coherencia del conjunto de Natura 2000. Remito a Su Seæor(cid:237)a al apartado 3 antes mencionado. Cabe aæadir que la redacci(cid:243)n «de forma 4. apreciable» tiene un sentido mÆs amplio que el de «efecto irreversible». (1) DO L 103 de 25. 4. 1979. (2000/C 225 E/091) PREGUNTA ESCRITA P-2301/99 de Jan Mulder (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (29 de noviembre de 1999) Asunto: Aplicaci(cid:243)n de la Directiva relativa a los nitratos (Directiva 91/676/CEE) En la respuesta a mi pregunta P-1725/99 (1) de 15 de septiembre de 1999, la Comisi(cid:243)n seæalaba la 1. posibilidad de distinguir entre los nitratos de origen industrial y los procedentes de otras fuentes. ¿Tiene intenci(cid:243)n la Comisi(cid:243)n de recomendar que en la prÆctica se apliquen realmente este tipo de mediciones? 2. La Comisi(cid:243)n seæala en su respuesta que esta diferenciaci(cid:243)n puede efectuarse mediante un anÆlisis isot(cid:243)pico, de una parte de los nitratos orgÆnicos en los seres humanos y los animales y de otra de los nitratos qu(cid:237)micos procedentes de los fertilizantes y las fÆbricas. ¿Considera la Comisi(cid:243)n que los nitratos orgÆnicos procedentes de los seres humanos pueden influir en las mediciones y, por consiguiente, en la aplicaci(cid:243)n de la Directiva relativa a los nitratos (91/676/CEE (2))? ¿Considera la Comisi(cid:243)n que los escapes de las alcantarillas en los Pa(cid:237)ses Bajos podr(cid:237)an influir claramente en las mediciones de los nitratos? (1) Ver pÆgina 14. (2) DO L 375 de 31. 12. 1991, p. 1. Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) La cuesti(cid:243)n que se plantea es, bÆsicamente, si existen otras fuentes importantes de contaminaci(cid:243)n por nitratos aparte de la agricultura y, en particular, las aguas residuales. Es significativo, por lo que se refiere tanto a la decisi(cid:243)n pol(cid:237)tica como a la aplicaci(cid:243)n prÆctica, que el legislador europeo se dirigi(cid:243), en el mismo aæo de 1991, tanto a la contaminaci(cid:243)n del agua por nitratos (aguas subterrÆneas y superficiales, incluida el agua marina) procedentes de la agricultura (a travØs de la Directiva 91/676/CEE del Consejo relativa a la protecci(cid:243)n de las aguas contra la contaminaci(cid:243)n producida por nitratos utilizados en la agricultura (1)), y a la contaminaci(cid:243)n producida por nitratos y otras sustancias contaminantes de las aguas procedentes de aguas residuales (a travØs de la Directiva 91/271/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1991 sobre el tratamiento de las aguas residuales urbanas (2). Siempre que aparecen dichas contaminaciones por nitratos (elevadas concentraciones de nitratos en aguas superficiales o subterrÆneas, eutrofizaci(cid:243)n de aguas superficiales, incluidas las aguas marinas) se deben de aplicar las medidas necesarias, dirigidas a la contaminaci(cid:243)n procedente de la agricultura y de las aguas residuales. Una sentencia del Tribunal de Justicia de 1999 (3) confirma a este respecto que, aœn en los casos en los que la agricultura no sea la fuente principal de contaminaci(cid:243)n, deben de adoptarse y aplicarse las medidas obligatorias (programas de acci(cid:243)n) recogidas en la Directiva Nitratos. La elecci(cid:243)n del tipo de control necesario corresponde a los Estados miembros. Las directrices en materia de control, que se discuten en la actualidad con los Estados miembros, incluyen varios mØtodos de anÆlisis y evaluaci(cid:243)n, pero no recogen recomendaciones para casos espec(cid:237)ficos. De entre los mØtodos de anÆlisis y


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2172/99 esittäjä(t): Salvador Jové Peres (GUE/NGL) komissiolle. Pellavanjalostusinvestointien tukeminen.

eurovoc_concepts:
EU law - national law
Spain
State aid
investment aid
national agricultural policy
regional policy
terms for aid

text: C 225 E/64 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 sopimus on ajastaan j(cid:228)ljess(cid:228) ja sit(cid:228) olisi antamassaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmassa (B5-0118/1999) komissiota mm. toimista ja k(cid:228)ynnist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n samassa yhteydess(cid:228) toimia polttoaineveron perimiseksi kerosiinista. tarkistettava. Lis(cid:228)ksi Euroopan parlamentti pyysi (cid:228)skett(cid:228)in laatimaan valkoisen kirjan ilmailualan Edell(cid:228) mainitun johdosta kysyn komissiolta seuraavaa: Aikooko komissio edell(cid:228) mainittua valkoista kirjaa viimeistelless(cid:228)(cid:228)n julistaa unionin sis(cid:228)iset ja siten ottaa piakkoin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n lentoliikenteess(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kerosiinia koskevia veroja, joista kertyv(cid:228)t varat olisi suunnattava ymp(cid:228)rist(cid:246)- hankkeisiin? lennot kotimaan lennoiksi Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 2000) Komissio pyyt(cid:228)(cid:228) tutustumaan kansainv(cid:228)lisess(cid:228) lentoliikenteess(cid:228) k(cid:228)ytetyn kerosiinin verotusta koskevaan kantaansa. Kyseinen kanta k(cid:228)y ilmi kertomuksesta (1), jossa suositellaan, ett(cid:228) kivenn(cid:228)is(cid:246)ljy(cid:228) koskeva valmistevero olisi laajennettava koskemaan lentoliikenteess(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kerosiinia heti, kun kansainv(cid:228)linen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) sallii yhteis(cid:246)n kantaa t(cid:228)llaista veroa kaikilta lentoyhti(cid:246)ilt(cid:228), kolmansista maista kotoisin olevat lentoyhti(cid:246)t mukaan lukien. T(cid:228)m(cid:228) kanta ei ole muuttunut. Neuvostossa k(cid:228)ytyjen keskustelujen perusteella komissio teetti lentoliikenteess(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)n polttoaineen verotusta koskevan tutkimuksen. T(cid:228)m(cid:228) ty(cid:246) on saatu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen ja komissio on esitt(cid:228)nyt p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)ns(cid:228) Euroopan parlamentille ja muille toimielimille lentoliikennett(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskevassa tiedonannossa (2). T(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa komissio ei aio m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) kaikkia yhteis(cid:246)n sis(cid:228)isi(cid:228) lentoja kotimaanlennoiksi Chicagon yleissopimuksessa tarkoitetussa mieless(cid:228). Kansainv(cid:228)lisen siviili-ilmailuj(cid:228)rjest(cid:246)n (ICAO) tasolla k(cid:228)ynniss(cid:228) olevan valmisteluty(cid:246)n ohella komissio aikoo jatkaa markkinoihin perustuvia vaihtoehtoja (cid:129) joihin kuuluu my(cid:246)s lentoliikenteen ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutuksien v(cid:228)hent(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228) verotus (cid:129) koskevaa ty(cid:246)t(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)ynnis- t(cid:228)(cid:228)kseen hankkeen vuonna 2001. (1) (2) KOM(96) 549 lopullinen. KOM(1999) 640 lopullinen. (2000/C 225 E/064) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2172/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Pellavanjalostusinvestointien tukeminen Alueellisista tukitoimista annetun lain 50/1985 mukaisesti 5. huhtikuuta 1999 annetulla ja 25. toukokuuta 1999 Bolet(cid:237)n del Estado Espaæol(cid:146)ssa (Espanjan valtion virallinen lehti, s. 197) julkaistulla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksell(cid:228) my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n 20 160 470 pesetan tuki Colisur 2000 osakeyhti(cid:246)lle, jonka kotipaikka on Pic(cid:243)n, Ciudad Real. Komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 94/173/EY (1), tehty 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1994, maa- ja mets(cid:228)taloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pit(cid:228)misen edellytysten parantamista koskevien investointien valintaperusteista liitteen 2 kohdan 12 alakohdassa sanotaan, ett(cid:228) Espanjan pellava- ja hamppualaan ei saa investoida paitsi jos on kyse uusista muista kuin elintarvikek(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tarkoitetuista tuotteista tai nykyaikaistamisesta, jolla ei lis(cid:228)t(cid:228) kyseisen alueen tuotantokapasiteettia. Katsooko komissio, ett(cid:228) Colisur 2000:lle my(cid:246)nnetty tuki on komission edell(cid:228) mainitun p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen ja muiden voimassa olevien s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sten mukainen? (1) EYVL L 79, 23. 3. 1994, s. 29. 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/65 Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (26. tammikuuta 2000) Alueellisista tukitoimista annettu laki 50/1985 ja sen soveltamiss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t muodostavat alueellisen valtiontu- kij(cid:228)rjestelm(cid:228)n, joka soveltuu yhteismarkkinoille ja jonka komissio on hyv(cid:228)ksynyt 1. kes(cid:228)kuuta 1987 (N-38/ 87). V(cid:228)lineell(cid:228) on tarkoitus tukea taloudellisesti joillakin Espanjan alueilla ja tietyill(cid:228) aloilla teht(cid:228)vi(cid:228) tuottavia investointeja taloudellisen toiminnan jakamiseksi tasaisesti valtion sis(cid:228)ll(cid:228). Tuen osuus kokonaiskustannuk- sista vaihtelee. Ensi n(cid:228)kem(cid:228)lt(cid:228) vaikuttaa silt(cid:228), ett(cid:228) investointihanke (cid:148)Colisur 2000. Sociedad Limitada(cid:148), jota parlamentin j(cid:228)senen kysymys koskee, soveltuu tukij(cid:228)rjestelm(cid:228)n piiriin: se kuuluu maatalousteollisuuden (pellava) alaan, sijoittuu Kastilia (cid:129) La Manchan alueelle ja tuen osuus on 17 prosenttia kuluista. Koska hankkeen tarkoituksena on maataloustuotteiden valmistaminen, on selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) investoinnin on t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) muuhun taloudelliseen toimintaan liittyville hankkeille asetetut edellytykset ja ett(cid:228) investoinnissa on lis(cid:228)ksi noudatettava suuntaviivoja, jotka koskevat maataloustuotteiden jalostamiseen ja kaupan pit(cid:228)mi- seen liittyvi(cid:228) valtiontukia (1). N(cid:228)in ollen investoinnissa on noudatettava maa- ja mets(cid:228)taloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pit(cid:228)misen edellytysten parantamista koskevien investointien valintaperusteista sek(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 90/342/ETY kumoamisesta 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1994 tehdyn komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 94/173/ EY (2) liitteen 2. 12 kohdassa olevaa, pellava- ja hamppualaa koskevaa valintaperustetta. T(cid:228)m(cid:228)n valtiontukij(cid:228)rjestelm(cid:228)n hallinnointi, ja ansiokkaimpien hankkeiden valinta, kuuluu Espanjan valtion ja alueellisten viranomaisten toimivaltaan. Komissiolla ei siksi ole tarkkaa tietoa j(cid:228)rjestelm(cid:228)n perusteella tukea saavien yksitt(cid:228)isten hankkeiden sis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228). johon kuuluu jokaisen yksitt(cid:228)isen hankkeen analysointi Edell(cid:228) mainitun lain 50/1985 soveltamiss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) (jotka saatettiin hyv(cid:228)ksymismenettelyn yhteydess(cid:228) komission tietoon) vahvistetulla valintamenettelyll(cid:228) turvattaneen kuitenkin se, ett(cid:228) tuki my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n investointihankkeille, jotka t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t sek(cid:228) Espanjan ett(cid:228) yhteis(cid:246)n soveltamislains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) asetetut edelly- tykset ja ett(cid:228) (cid:148)Colisur 2000. Sociedad Limitada(cid:148) -hankkeen tapauksessa noudatetaan my(cid:246)s siihen liittyv(cid:228)(cid:228) valintaperustetta. Jos komission tietoon kuitenkin tulee, ett(cid:228) hyv(cid:228)ksytyn tukij(cid:228)rjestelm(cid:228)n ehtoja ei ole noudatettu jonkin yksitt(cid:228)isen investoinnin kohdalla, komissio toimii Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999 annetussa asetuksessa (EY) 659/1999 (3) s(cid:228)(cid:228)detyn menettelyn mukaisesti. (1) (2) (3) EYVL C 29, 2. 2. 1996, s. 4. EYVL L 79, 23. 3. 1994, s. 31. EYVL L 83, 27. 3. 1999, s. 1. (2000/C 225 E/065) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2173/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Oliivi(cid:246)ljyvarastot Oliivi(cid:246)ljyvarastoja koskevan selvityksen mukaan varastot ovat Italiassa 50 prosenttia ja Kreikassa 30 pro- senttia alkuper(cid:228)ist(cid:228) suunnitelmaa pienemm(cid:228)t. Mik(cid:228) on komission mielest(cid:228) syyn(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n eritt(cid:228)in suureen supistumiseen? Aikooko komissio tarkistaa tuotantosuunnitelmia alasp(cid:228)in n(cid:228)iss(cid:228) maissa? Koska tilastojen luotettavuus on eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) tulevissa WTO:n neuvotteluissa, mit(cid:228) toimenpiteit(cid:228) komissio on toteuttanut ja aikoo toteuttaa, ett(cid:228) v(cid:228)ltett(cid:228)isiin t(cid:228)m(cid:228)n kaltaisten tilanteiden toistuminen tulevaisuudessa ja ett(cid:228) turvattaisiin uusien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten oikeudenmukaisuus ja tasapuolisuus muita j(cid:228)senval- tioita kohtaan?