title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2151/99 von Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) an die Kommission. Finanzierung der Energieprogramme des Fünften Forschungsrahmenprogramms.

eurovoc_concepts:
EU research policy
energy research
interinstitutional cooperation (EU)
renewable energy

text: C 203 E/144 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 7. 2000 Wieviele dieser Projekte sind Werken in galicischer Sprache gewidmet? Um welche Werke geht es dabei? Wie hoch sind die daf(cid:252)r vorgesehenen F(cid:246)rderungsbetr(cid:228)ge? Wieviele Werke in galicischer Sprache wurden im Rahmen des Ariane-Programms in den Jahren 1997 und 1998 gef(cid:246)rdert, und f(cid:252)r wieviele Werke wurden in diesen Jahren insgesamt Zusch(cid:252)sse vergeben? Welche Werke wurden in welcher H(cid:246)he gef(cid:246)rdert? Und auf welchen Gesamtbetrag belief sich das Ariane- Programm in diesen Jahren? Antwort von Frau Reding im Namen der Kommission (21. Dezember 1999) 1999 wurden im Rahmen des Ariane-Programms bei einem bereitgestellten Gesamtbudget von 4,1 Mio. Euro 12 Projekte zur (cid:220)bersetzung verschiedener literarischer Werke (Franz(cid:246)sisch und Englisch) in die galicische Sprache eingereicht. Davon haben 11 Projekte das verbindliche Vorauswahlverfahren nicht (cid:252)berstanden, da bestimmte im Amtsblatt genannte F(cid:246)rderkriterien (1) nicht eingehalten worden waren, und ein Projekt hat zwar das Vorauswahlverfahren der Kommission bestanden, konnte aber bei der endg(cid:252)ltigen Auswahl nicht ber(cid:252)cksichtigt werden. Angesichts der begrenzten finanziellen Mittel k(cid:246)nnen nur Projekte gef(cid:246)rdert werden, die nach Ansicht der unabh(cid:228)ngigen Expertengruppe aus mehreren Mitgliedstaaten und den L(cid:228)ndern der Europ(cid:228)ischen Freihandelsvereinigung (EFTA) und des Europ(cid:228)ischen Wirtschaftsraums (EWR), die die Kommission bei der Projektauswahl unterst(cid:252)tzt, die h(cid:246)chste literarische und kulturelle Qualit(cid:228)t aufweisen. 1998 wurde bei einem f(cid:252)r das Programm bereitgestellten Gesamtbudget von 3,3 Mio. Ecu kein Projekt zur (cid:220)bersetzung von Werken aus der oder in die galicische Sprache vorgelegt. 1997 (bereitgestelltes Gesamtbudget 2,3 Mio. Ecu) war ein Projekt f(cid:252)r die (cid:220)bersetzung eines franz(cid:246)sischen Werks ins Galicische eingereicht worden und wurde auch ausgew(cid:228)hlt. Es handelte sich dabei um einen F(cid:246)rderantrag f(cid:252)r die (cid:220)bersetzung des Buchs (cid:132)Les mots(cid:147) von J. P. Sartre in die galicische Sprache. Antragsteller war der Verlag Ediciones Laiovento, der den gesamten F(cid:246)rderbetrag in H(cid:246)he von 2 418 Ecu erhalten hat. (1) ABl. C 23 vom 28. 1. 1999. (2000/C 203 E/183) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2151/99 von Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE-DE) an die Kommission (24. November 1999) Betrifft: Finanzierung der Energieprogramme des F(cid:252)nften Forschungsrahmenprogramms Nach Informationen einiger finnischer Unternehmen soll sich die Kommission hinsichtlich der Finanzie- rung der Energieprogramme des F(cid:252)nften Forschungsrahmenprogramms auf einen anderen Standpunkt als das Europ(cid:228)ische Parlament und der Rat gestellt haben. Gem(cid:228)(cid:223) dem im Dezember 1998 vereinbarten gemeinsamen Standpunkt des Parlaments und des Rates sollen die Demonstrationsvorhaben einen zentralen Platz in der Forschungspolitik einnehmen. Ihnen wurden vorl(cid:228)ufig 75 Prozent der Mittelans(cid:228)tze zugewiesen. Derzeit sieht die Kommission jedoch eine gegen(cid:252)ber den anderen Forschungsprojekten unbedeutende Finanzierung der Demonstrationsvorhaben vor. Beabsichtigt die Kommission, sich hinsichtlich der Finanzierung von Energiedemonstrationsvorhaben des F(cid:252)nften Forschungsrahmenprogramms auf einen anderen Standpunkt zu stellen als das Europ(cid:228)ische Parlament und der Rat? Wie begr(cid:252)ndet die Kommission bejahendenfalls diesen Standpunkt? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (17. Dezember 1999) Die Kommission m(cid:246)chte zun(cid:228)chst die Auslegung der Bemerkungen des Rates und des Parlaments zum Haushalt 1999 f(cid:252)r das 5. Rahmenprogramm im Bereich der Forschung, technologischen Entwicklung und Demonstration (1) kl(cid:228)ren. Auf Initiative des Parlaments hat die Haushaltsbeh(cid:246)rde in ihren Erl(cid:228)uterungen 18. 7. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 203 E/145 gefordert, da(cid:223) 60 % der Mittel f(cid:252)r nicht nukleare Energie f(cid:252)r erneuerbare Energien zugewiesen werden sollten, davon wiederum 75 % f(cid:252)r Demonstrationsvorhaben f(cid:252)r erneuerbare Energie. Die Kommission r(cid:228)umt ein, da(cid:223) dringender Bedarf f(cid:252)r die Demonstration von L(cid:246)sungen besteht, die dem Einsatz innovativer erneuerbarer Energiequellen zugute kommen, und sie m(cid:246)chte den Vorgaben in den Erl(cid:228)uterungen weitgehend nachzukommen. Die erste Aufforderung zur Einreichung von Vorschl(cid:228)gen f(cid:252)r das Energieprogramm (Energiekomponente des spezifischen Forschungsprogramms f(cid:252)r Energie, Umwelt und nachhaltige Entwicklung) gab den Demonstrationsprojekten und den erneuerbaren Energien deutlich Vorrang. Bei der Auswahl der endg(cid:252)ltigen Liste von Projekten, f(cid:252)r die die sofortige Aufnahme von Verhandlungen empfohlen wird, hat die Kommission die Haushaltserl(cid:228)uterungen ber(cid:252)cksichtigt. Die Kommission hat alles getan, um den Vorgaben in den Erl(cid:228)uterungen nachzukommen, wobei eine gro(cid:223)e Anzahl von Demonstra- tionsprojekten im Sektor erneuerbare Energien ausgew(cid:228)hlt worden ist. Die endg(cid:252)ltige Entscheidung (cid:252)ber die Projekte f(cid:252)r das Jahr 1999 wurde noch nicht getroffen, doch kommt der Vorschlag der Kommission den Haushaltserl(cid:228)uterungen sehr nahe. (1) ABl. C 173 vom 7. 6. 1997. (2000/C 203 E/184) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2154/99 von Roberta Angelilli (NI) an die Kommission (24. November 1999) Betrifft: Regionalisierung des staatlichen Forstkorps In Italien wird der Schutz der W(cid:228)lder und der Umwelt von einem besonderen Polizeikorps, dem staatlichen Forstkorps, wahrgenommen. Das Gesetz 59/97 sieht allerdings vor, da(cid:223) das Personal dieses Korps, das nicht f(cid:252)r die Wahrnehmung der rein staatlichen Aufgaben erforderlich ist, an die Regionen (cid:252)bergeht. Obwohl die errechnete Zahl der f(cid:252)r die Wahrnehmung derartiger staatlicher Aufgaben erforderlichen Beamten sehr hoch ist, sind etwa 70 % des Personals auf die Regionen (cid:252)bergewechselt. Kann die Kommission in Anbetracht des nicht nur nationalen, sondern internationalen Aspekts des Umweltschutzes und des Schutzes des Berufsbildes des staatlichen Forstkorps, der allein die Einhaltung der gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften im Umweltbereich gew(cid:228)hrleisten kann, und der andernfalls aufgesplittert w(cid:252)rde, angeben: 1. ob sie die Auffassung vertritt, da(cid:223) die Delegierung dieses Bereichs an die Regionen eine schwer- wiegende Gef(cid:228)hrdung f(cid:252)r die Effizienz des staatlichen Forstkorps und f(cid:252)r den Umweltschutz darstellt; 2. inwiefern sie diesbez(cid:252)gliche Dokumente erarbeitet hat; 3. wie sie diesen Sachverhalt im allgemeinen beurteilt; 4. (cid:252)ber welche Organisationsstrukturen vergleichbare Korps in den (cid:252)brigen Mitgliedstaaten verf(cid:252)gen? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (16. Dezember 1999) Die nationale Verwaltungsorganisation f(cid:228)llt in die ausschlie(cid:223)liche Kompetenz der Mitgliedstaaten. Nach Auffassung der Kommission f(cid:252)hrt die Regionalisierung bestimmter Zust(cid:228)ndigkeiten nicht notwendiger- weise zu einem Effizienzverlust, doch macht sie in einigen F(cid:228)llen eine st(cid:228)rkere Koordinierung zwischen den Regionen und der Zentralebene des Mitgliedstaats erforderlich. Die Kommission sieht sich nicht in der Lage, eine genaue Beschreibung der Organisationsstrukturen vergleichbarer Dienste in anderen Mitgliedstaaten zu geben. Es sind jedoch mehrere unterschiedliche Situationen denkbar: diese reichen von der v(cid:246)lligen Dezentralisierung, wie z. B. bei den Schutzma(cid:223)nahmen gegen Waldbr(cid:228)nde, die in einigen Mitgliedstaaten von den Gemeinden wahrgenommen werden, (cid:252)ber Befugnisse auf Provinz-, Departements- oder Regionsebene bis hin zu einer B(cid:252)ndelung der Zust(cid:228)ndigkeiten bei den Zentralbeh(cid:246)rden


title: Verordening (EG) nr. 2476/1999 van de Commissie van 24 november 1999 tot vaststelling van het maximumbedrag van de restitutie bij uitvoer van witte suiker voor de zeventiende deelinschrijving in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1489/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: 25. 11. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 302/9 VERORDENING (EG) Nr. 2476/1999 VAN DE COMMISSIE van 24 november 1999 tot vaststelling van het maximumbedrag van de restitutie bĳ uitvoer van witte suiker voor de zeventiende deelinschrĳving in het kader van de inschrĳving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1489/1999 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 2038/1999 van de Raad van 13 september 1999 houdende een gemeenschappelĳke orde- ning der markten in de sector suiker (1), met name op artikel 18, lid 5, tweede alinea, onder b), situatie en de te verwachten ontwikkeling van de suiker- markt in de Gemeenschap en daarbuiten; (3) (4) na onderzoek van de offertes moeten de in artikel 1 bedoelde bepalingen worden vastgesteld voor de zeven- tiende deelinschrĳving; de in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in over- eenstemming met het advies van het Comité van beheer voor suiker, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) krachtens Verordening (EG) nr. 1489/1999 van de Commissie van 7 juli 1999 betreffende een permanente inschrĳving voor de vaststelling van heffingen en/of restituties bĳ uitvoer van witte suiker (2), worden deelin- schrĳvingen gehouden voor de uitvoer van deze suiker; overeenkomstig de bepalingen van artikel 9, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1489/1999 naar gelang van het geval, wordt een maximumbedrag van de restitutie bĳ uitvoer vastgesteld voor de betrokken deelinschrĳving, waarbĳ met name rekening wordt gehouden met de HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 suiker, Voor de zeventiende deelinschrĳving voor witte gehouden krachtens Verordening (EG) nr. 1489/1999, wordt het maximumbedrag van de restitutie bĳ uitvoer vastgesteld op 52,825 EUR/100 kg. Deze verordening treedt in werking op 25 november 1999. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 24 november 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 252 van 25. 9. 1999, blz. 1. (2) PB L 172 van 8. 7. 1999, blz. 27


title: Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet - Strategien for EU's indre marked

eurovoc_concepts:
EU action
Economic and Monetary Union
action programme
single market

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 24. 11. 1999 KOM(1999) 624 endelig MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Strategien for EU's indre marked MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Strategien for EU's indre marked INDLEDNING Den 5. oktober 1999 vedtog Kommissionen en konsultationsmeddelelse1, i hvilken den redegjorde for sine tanker om en strategi for det indre marked, der skal strække sig over de kommende fem år. Meddelelsen udløste en kort, men meget intens debat i Rådet, Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og i andre berørte kredse. Reaktionen var positiv. Der er tydeligvis bred opbakning bag idéen om at kombinere langsigtede strategiske mål med kortsigtede målrettede aktioner, der ajourføres årligt. På mødet i Rådet (det indre marked) den 28. oktober 1999 blev der udvekslet synspunkter om konsultationsmeddelelsen. Der var bred tilslutning blandt ministrene til den foreslåede fremgangsmåde. I sin beslutning af 4. november2 hilste Parlamentet den foreslåede strategi velkommen og understregede behovet for en ensartet fremgangsmåde for at opnå en sammenhængende ikke- ramme lovgivningsmæssige foranstaltninger og samtidig sikre, at Parlamentet bliver behørigt inddraget. Observationscenteret for Det Indre Marked, en studiegruppe under Sektionen for Industri i Det Økonomiske og Sociale Udvalg, behandlede meddelelsen på sine møder den 8. oktober og den 8. november. Kommissionen arrangerede en høring den 29. oktober, som en lang række repræsentanter for erhvervslivet, fagforeninger, andre ngo'er og ansøgerlandene deltog i3. lovgivningsmæssige konsekvent for og og Denne meddelelse indeholder Kommissionens strategi for det indre marked i de kommende fem år. Den gør rede for fire strategiske mål; de operationelle mål, der udspringer af dem; og som noget nyt de (årligt ajourførte) målrettede aktioner, som ifølge Kommissionen bør gennemføres for at nå disse mål. De målrettede aktioner afspejler Kommissionens prioriteringer, der er fastlagt under hensyntagen til de synspunkter, som de berørte parter og især Europa-Parlamentet og medlemsstaterne - herunder det nuværende og det kommende formandskab for Rådet - har givet udtryk for. Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og alle de øvrige berørte parter til at støtte den foreslåede fremgangsmåde som helhed og i særdeleshed de fire strategiske mål. Parlamentet og Rådet opfordres desuden til at støtte iværksættelsen af de målrettede aktioner og sikre hurtig vedtagelse af de vigtigste lovgivningsforanstaltninger. 1 2 3 KOM(1999) 464 endelig udg. B5-0204/1999. websted: En http://europa. eu. int/comm/dg15/en/update/strategy. Andre kommentarer blev modtaget via e-post og brev. Kommissionens fuldstændig høringen rapport findes om på 2 STRATEGIEN strategi for det indre marked udgør for Denne politikudviklingen i perioden 2000-2004. Der er tale om en langsigtet strategisk vision, i lyset af hvilken der skal for handling. Det overordnede mål er i de kommende år løbende at forbedre den måde, hvorpå det indre marked fungerer, til gavn for både borgere og virksomheder. Strategien er udformet således, at den afspejler kendetegnene ved et mere veludviklet indre marked. identificeres mere umiddelbare prioriteringer sammenhængende grundlag et • Europæisk økonomis konkurrenceevne og europæiske borgeres livskvalitet skal forbedres. Når erhvervslivets og forbrugernes interesser afviger fra hinanden, skal de tilnærmes på en retfærdig måde. EU's politikker inden for miljø, økonomisk og social samhørighed, sundhed, sikkerhed og forbrugerrettigheder skal ikke blot koordineres med politikkerne for det indre marked, men integreres i dem, således som det kræves i traktaten. • Alle berørte parter, borgere såvel virksomheder - uanset hvor de befinder sig, og hvilke andre omstændigheder der gør sig gældende - skal inddrages i videreudviklingen af det indre marked. I bestræbelserne på at bringe EU nærmere borgerne bør videreudviklingen af det indre marked være en central prioritering, da det indvirker på deres dagligdag som arbejdstagere, arbejdsgivere, forbrugere, pensionister, studerende, låntagere, opsparere, investorer og skatteydere. • Alle uberettigede hindringer tjenesteydelsers, personers og kapitals frie bevægelse skal fjernes. Den nye retlige ramme, der er skabt ved integrationen af de nationale markeder, skal fungere optimalt, så forbrugerne, borgerne og virksomhederne får de størst mulige fordele af den. Der vil blive tilstræbt en passende ligevægt mellem lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige tiltag og mellem harmonisering og gensidig anerkendelse. I alle de tilfælde, hvor det er relevant, vil Kommissionen på en åben og gennemsigtig måde støtte selvregulering og sikre, at der opnås resultater. for varers, • Der er behov for at fremme en omfattende strukturreform og modernisering gennem den mikroøkonomiske dimension af processen med økonomisk overvågning, der blev etableret på Det Europæiske Råd i Cardiff. • Virkningerne af eksisterende foranstaltninger for det indre marked skal overvåges og revurderes gennem anvendelse og udvikling af instrumenter såsom resultattavlen og Cardiff-rapporten4. Dialogen med borgerne og erhvervslivet skal til fulde udnytte de muligheder, informationsteknologien giver for at styrke en bredt favnende og interaktiv politikudvikling. • Der skal skabes en passende ramme for frigørelse af det enorme potentiale for udvikling af det indre marked for informations- og kommunikationsteknologi, herunder e-handel. • Den næste udvidelse af EU skal forberedes. Ti eller flere nye landes tiltrædelse er en stor udfordring for både de nuværende og fremtidige medlemsstater. Den måde, hvorpå de eksisterende regler fungerer, skal forbedres, og ansøgerlandene skal så snart som muligt inddrages i den praktiske anvendelse af dem. • Man skal se ud over EU's grænser. Internet og e-handel giver selv de mindste selskaber mulighed for at handle globalt. EU's erfaring med oprettelsen af det indre marked udgør et solidt grundlag for drøftelserne med de vigtigste handelspartnere. 4 Resultattavlen for det indre marked har vist sig at være et værdifuldt instrument til overvågning af fremskridt på det retlige og administrative område. Cardiff-rapporten giver en årlig vurdering af produkt- og kapitalmarkederne. 3 Endelig skal der henvises til det særskilte, men beslægtede EU-mål om oprettelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Amsterdam-traktaten giver nye muligheder for at sikre, at den frihed, der følger med det indre marked, kan nydes under forhold med sikkerhed og retfærdighed, der gælder for alle. På Det Europæiske Råd i Tammerfors blev betydningen af forbindelsen mellem dette mål og de spørgsmål, der optager borgerne i deres dagligdag, fremhævet. Det er klart, at de fremskridt, der sker med hensyn til oprettelsen af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (f. eks. inden for retshjælp), vil være en vigtig del af det bredere grundlag, som udviklingen af denne strategi bygger på. STRATEGISKE MÅL Følgende fire strategiske mål er blevet fastsat: – At forbedre borgernes livskvalitet – At effektivisere EU's produkt- og kapitalmarkeder – At forbedre erhvervsklimaet – At udnytte fordelene ved det indre marked i en verden under forandring. Disse strategiske mål skal fungere som en referenceramme for politikudviklingen. De udelukker ikke hinanden; de overlapper og supplerer tværtimod hinanden. Der skal ske en vurdering af, hvordan arbejdet med at opfylde dem skrider frem. Kommissionen vil definere kvantitative og kvalitative indikatorer. Rammer for delpolitikker (nogle er allerede etableret, f. eks. offentlige indkøb og handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser5) indgår i denne større politiske sammenhæng. OPERATIONELLE MÅL Der er endvidere blevet fastlagt en række operationelle mål. Hvert enkelt af disse dækker et bestemt politisk aspekt, der bidrager til gennemførelsen af et eller flere strategiske mål. De operationelle mål vil udgøre det pejlemærke, hvormed man kan måle, om der sker fremskridt. MÅLRETTEDE AKTIONER De opgaver, der skal prioriteres på kortere sigt inden for rammerne af de strategiske og operationelle mål, er fastlagt som målrettede aktioner. De er beskrevet præcist for at sikre, at resultaterne kan måles. De omfatter initiativer og aktioner på både EU-plan og nationalt plan. For at sikre kontinuitet fra det ene år til det andet, er der fastlagt målrettede aktioner for 18 måneder. Nogle af disse aktioner vil ikke være gennemført, inden de tages op til revurdering for første gang på mødet i Rådet (det indre marked) i maj 2000, men ved at fastlægge sådanne mål vil man gøre det muligt for de på hinanden følgende rådsformandskaber og Kommissionen selv at gå i gang med det meget vigtige forberedende arbejde og dermed øge chancerne for, at de kan nås i løbet af næste år, mest muligt. Men hverken udvælgelsen af de målrettede aktioner eller de frister, der ledsager dem, foregriber den politiske prioritering, hver enkelt aktion vil få. 5 Se KOM(1999)232, "Etablering af en ramme for de finansielle markeder: en handlingsplan", 11. 5. 1999. 4 DEN ÅRLIGE CYKLUS og om produkt- kapitalmarkederne I den nuværende årlige cyklus for det indre marked indgår den halvårlige resultattavle og rapporten agter Kommissionen en gang om året at gennemgå og ajourføre de målrettede aktioner, et arbejde, der skal drøftes i Europa-Parlamentet og på det andet møde i Rådet (det indre marked) hvert år. I forbindelse med denne revurdering vil man undersøge de fremskridt, der er gjort, og i hvilket omfang det nuværende rullende program opfylder de langsigtede mål. Kommissionen vil forelægge et omfattende sæt indikatorer, der skal gøre det muligt at måle politikkernes effektivitet og vurdere, i hvilket omfang de har bidraget til, at de generelle mål nås. (Cardiff-rapporten). Desuden • Kommissionen offentliggør arbejdsdokument med forslag til MÅLRETTET AKTION: INDIKATORER indikatorer for det indre marked • Kommissionen offentliggør resultaterne af en undersøgelse af priser i EU baseret på en lang række forbrugsvarer De årlige tilpasninger af de målrettede aktioner i forbindelse med det indre marked skal i de stemme overens med de prioriteringer vedrørende strukturreformer, der er fastsat overordnede økonomiske retningslinjer, som spiller en central rolle i koordineringen af medlemsstaternes økonomiske politikker. De forskellige elementer i strategien for det indre marked, herunder resultaterne af drøftelserne i Rådet (det indre marked) vedrørende Cardiff- rapporten og de synspunkter, Europa-Parlamentet giver udtryk for, kommer til at danne grundlaget både for Kommissionens forslag med hensyn til revurdering af de målrettede aktioner og for Kommissionens henstillinger om de overordnede økonomiske retningslinjer. Det vil i starten være Kommissionen og senere medlemsstaterne, der skal sørge for, at fremgangsmåden forbliver sammenhængende. Figur 1: Den årlige cyklus i strategien for det indre marked 5 FØRSTE STRATEGISKE MÅL: BORGERNE EU skal reagere over for offentlighedens stadig større forventninger om livskvalitet og en bæredygtig udvikling. Markeder, der reelt er åbne og effektive, kommer borgerne til gode, forudsat at de kan foretage et informeret valg, og at der findes effektive ordninger til varetagelse af deres sundhed, sikkerhed eller økonomiske interesser. Som arbejdstagere må borgerne være overbevist om, at den øgede konkurrence ledsages af en passende social beskyttelse. Unionsborgerskabet medfører en generel ret til at rejse og bosætte sig frit inden for EU uanset økonomisk status. Det giver civile og politiske rettigheder, f. eks. retten til at stemme ved lokalvalg eller ved valg til Europa-Parlamentet i bopælslandet. Borgerne forventer, at EU bestræber sig på at opfylde de grundlæggende mål som omhandlet i traktatens artikel 2, herunder økonomiske og sociale fremskridt, et højt beskæftigelsesniveau og en harmonisk og afbalanceret udvikling. Det første strategiske mål må derfor være at forbedre europæiske borgernes livskvalitet. I forbindelse med dette mål er der udvalgt tre operationelle mål. Operationelle mål (cid:1) Borgerne 1 Det skal sikres, at det indre marked bidrager til en bæredygtig og harmonisk udvikling Miljøbeskyttelseskrav skal integreres i alle EU's politikker. Der skal desuden tages hensyn til behovet for at styrke den økonomiske og sociale samhørighed ved at mindske forskellene mellem de forskellige regioners udviklingsniveauer6. En bæredygtig udvikling kan kun skabes konkurrenceevne, ved beskæftigelsesspørgsmål og de mest ugunstigt stillede regioners eller områders - herunder de mest afsides beliggende regioners - særlige behov. til miljøbeskyttelse, virksomhedernes hensyn tage at Kommissionen har allerede lagt sig fast på den fremgangsmåde, der skal gøre det muligt for politikkerne for det indre marked og miljøet gensidigt at støtte og styrke hinanden7. En EU- strategi for integration af miljøpolitikken og politikken for det indre marked er under udarbejdelse. Selv om de oplysninger, man råder over, indre marked gavner samhørigheden8, skal overvågningen fortsætte for at sikre, at der om nødvendigt kan findes passende ledsageforanstaltninger til styrkelse af regionernes økonomiske struktur således at de kan drage det fulde udbytte af det indre marked. tyder på, at det Det indre marked har allerede i betydeligt omfang bidraget til at skabe arbejdspladser. Men samtidig med at der tages initiativer på udbudssiden, skal der gøres en indsats for at fremme den og mobilitet. Denne fremgangsmåde er fastlagt i forbindelse med beskæftigelsesretningslinjerne, navnlig under de søjler, der vedrører evne til integration på arbejdsmarkedet og tilpasningsevne. kvalifikationer, arbejdsstyrkes europæiske fleksibilitet 6 7 8 Traktatens artikel 158 og 159. Se KOM(1999)263 endelig udg. , "Det indre marked og miljøet", 8. 6. 1999. Jf Første cohesion rapport (November 1996) Single Market review (underserie IV, specielt volumen 2). 6 For at nå dette operationelle mål (Borgerne 1) skal følgende målrettede aktioner gennemføres: MÅLRETTEDE AKTIONER: BORGERNE 1 DET SKAL SIKRES, AT DET INDRE MARKED BIDRAGER TIL EN BÆREDYGTIG OG HARMONISK UDVIKLING LOVGIVNINGSMÆSSIGE • Kommissionen fremsætter forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktivet om insolvens (80/987) • Europa-Parlamentet og Rådet vedtager direktiv om fremme af elektricitet fra vedvarende energikilder på det indre marked for elektricitet • Europa-Parlamentet og Rådet vedtager direktiv om information og høring af arbejdstagerne i Det Europæiske Fællesskab IKKE-LOVGIVNINGSMÆSSIGE • Kommissionen forklarer i miljøhensyn kan tilgodeses i forbindelse med offentlige indkøb I anden samhørighedsrapport ajourføres undersøgelsen af det indre markeds virkninger for samhørigheden fortolkningsmeddelelse, hvordan • • Kommissionen udsender henstilling om, hvordan miljøhensyn bør integreres i regnskabsaflæggelse • Publikation af håndbog om anvendelse af traktatens artikel 28-30 i • nationale miljøforanstaltninger Integration af miljøhensyn I de Europæiske Standardiseringsorganers aktiviteter Juni 2000 Dec. 2000 Juni 2000 Dec. 2000 Juni 2001 Borgerne 2 (cid:1) Borgernes sundhed og sikkerhed skal styrkes, og deres økonomiske interesser fremmes Forbrugernes interesser er et nøgleelement i det indre markeds forpligtelser over for borgerne, og de vil udgøre et vigtigt kriterium for, hvordan det indre marked bedømmes. Det er meget vigtigt, at beskyttelsesniveauet er højt, og at reglerne håndhæves på rette vis9, især de regler, der drejer sig om varers og tjenesteydelsers sikkerhed. De tværnationale handelstransaktioner skal udbygges, og der skal indføres effektive klagemuligheder, især i betragtning af at e-handel fortsat udvikler sig eksponentielt. Der ligger yderligere muligheder for økonomiske fordele for borgerne i den fortsatte liberalisering inden for tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, indførelsen af euroen og udviklingen af e-handel. For at gøre disse muligheder til virkelighed skal udviklingen styres på en sådan måde, at de tilgodeses. Set fra borgernes synsvinkel skal det indre marked overvåges nøje for at sikre, at de fordele, EU-lovgivningen indebærer, bliver tilbudt i praksis. 9 I henhold til EF-traktatens artikel 153, stk. 2, skal forbrugerbeskyttelseshensyn nu inddrages ved udformningen af andre af Fællesskabets politikker. 7 For at nå dette operationelle mål (Borgerne 2) skal følgende målrettede aktioner gennemføres: MÅLRETTEDE AKTIONER: BORGERNE 2 BORGERNES SUNDHED OG SIKKERHED SKAL STYRKES, OG DERES ØKONOMISKE INTERESSER FREMMES LOVGIVNINGSMÆSSIGE Implementering af handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser • • Europa-Parlamentet og Rådet vedtager forslag om ændring af Juni 2000 direktivet om produktsikkerhed i almindelighed (92/59) • Europa-Parlamentet og Rådet vedtager direktiv om fremstilling, præsentation og afsætning af tobaksvarer • Kommissionen fremsætter forslag om ændring af direktivet om aftaler indgået uden for fast forretningssted (85/577) • Kommissionen fremsætter forslag om ændring af direktivet om vildledende reklame (84/450) • Kommissionen fremsætter forslag om ændring af direktivet om forbrugerkredit (87/102 som ændret ved 90/88) IKKE-LOVGIVNINGSMÆSSIGE • Kommissionen offentliggør meddelelse om kommerciel kommunikation og markedsføring • Kommissionen udsender hvidbog om fødevaresikkerhed • Kommissionen offentliggør meddelelse om sikkerhed i forbindelse Juni 2000 med tjenesteydelser • Kommissionen offentliggør meddelelse om overdreven gældsætning • Kommissionen tværgående forbrugerrelaterede aspekter af tjenester af almindelig økonomisk interesse offentliggør meddelelse om • Kommissionen offentliggør meddelelse om passagerbeskyttelse i forbindelse med lufttransport • Kommissionen offentliggør meddelelse om retshjælp i civile sager • Kommissionen offentliggør meddelelse om prioriteter inden for vejtransportsikkerhed I EU udsender • Kommissionen udsender grønbog om klageadgang for forbrugere • Kommissionen (miljøfremme) • Kommissionen administrative forbrugerbeskyttelse Implementering af sikkerhedssystem for flytransport i EU offentliggør meddelelse inden om "grønne om styrkelse samarbejde henstilling sundhed for af • krav" det og Dec. 2000 Juni 2001 Borgerne 3 (cid:1) Borgernes uindskrænkede brug af deres rettigheder skal styrkes og fremmes forbindelse med den frie bevægelighed. i Kun få borgere udøver deres rettigheder Arbejdskraftens mobilitet i det indre marked – der er nødvendig i en fleksibel økonomi – er således fortsat begrænset. Der er behov for en mere effektiv og brugervenlig anvendelse af rettighederne i forbindelse med det indre marked – såsom anerkendelse af kvalifikationer. Uhindret adgang til oplysninger om jobmuligheder i de forskellige medlemsstater er en vigtig betingelse for øget mobilitet. Eures-nettet, der omfatter arbejdsformidlingerne i de enkelte lande, skal styrke sine aktiviteter i den henseende. EU og de nationale myndigheder bør 8 arbejde sammen om at udvikle en fælles administrativ kultur, der kan tilbyde et højt serviceniveau og gøre det muligt at løse problemerne hurtigt. Borgerne har behov for relevante oplysninger, støtte og rådgivning. Dialogen med borgerne og erhvervslivet, netværket af EU-rådgivningskontorer samt andre informationsnet såsom Eures kan anvendes til at hjælpe borgerne med at udnytte deres rettigheder. For at nå dette operationelle mål (Borgerne 3) skal følgende målrettede aktioner gennemføres: MÅLRETTEDE AKTIONER: BORGERNE 3 BORGERNES UINDSKRÆNKEDE BRUG AF DERES RETTIGHEDER SKAL STYRKES OG FREMMES LOVGIVNINGSMÆSSIGE • Europa-Parlamentet og Rådet vedtager forslag om udvidelse af forordning 1408/71 om sociale sikringsordninger til også at omfatte ikke-EU-statsborgere • Europa-Parlamentet og Rådet vedtager forslag om erstatning af forordning 1408/71 om sociale sikringsordninger med en ny, forenklet og moderniseret forordning. • Kommissionen fremsætter forslag til forordning om et fælles format for EU-passet • Kommissionen fremsætter forslag om ændring af direktivet om den anden generelle ordning for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (92/51) • Kommissionen fremsætter forslag til forordning om omarbejdning af direktiverne om opholdsret (90/364, 90/365, 93/96 og 68/360) • Kommissionen fremsætter forslag til forordning om et fælles format for opholdstilladelser • Dialogen med borgerne og erhvervslivet: IKKE-LOVGIVNINGSMÆSSIGE - en reklamekampagne lanceres i starten af 2000 - der udgives en vejledning i udøvelse af rettighederne i forbindelse med det indre marked - Kommissionen offentliggør meddelelse om tilbagemeldinger fra dialogen - der lanceres et nyt websted for borgerne om deres rettigheder og muligheder i det indre marked • Der udgives en vejledning i databeskyttelse i forbindelse med dialogen Juni 2000 Dec. 2000 Juni 2001 Juni 2000 • Kommissionen offentliggør meddelelse om den fremtidige udvikling inden for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer Dec. 2000 • Der gives adgang for arbejdssøgende og arbejdsgivere på Eures-webstedet, og Eures- vejlederne giver personlig vejledning i den forbindelse selvbetjeningspakke komplet en til • Der gives adgang til en komplet, ajourført database for borgerne om leve- og arbejdsvilkår og om arbejdsmarkederne i medlemsstaterne 9 ANDET STRATEGISKE MÅL: MARKEDER For at kunne forbedre sin økonomis konkurrenceevne har EU behov for effektive vare-, tjenesteydelses- og kapitalmarkeder. Udbygningen af den økonomiske reformproces, man nåede til enighed om på Det Europæiske Råd i Cardiff, vil bidrage hertil. Medlemsstaterne og EU's institutioner skal deltage i denne proces ved aktivt at gennemføre de nødvendige ændringer. En omfattende strukturreform samt modernisering af markederne er en del af EU's økonomiske koordineringsproces, således som den kommer til udtryk i de overordnede økonomiske retningslinjer. Det bliver stadig vigtigere med en behørigt koordineret og sammenhængende erhvervspolitik i hele EU, og i den forbindelse bør der tages særligt hensyn til de små og mellemstore virksomheders behov for at sikre, at de kan udnytte hele deres potentiale for innovation, vækst og jobskabelse. Derfor strategiske mål være at kapitalmarkeder. I forbindelse med dette mål er der udpeget fem operationelle mål. skal det andet effektivisere EU's produkt- og Operationelle mål (cid:1) Markeder 1 Den økonomiske reform skal fremmes for at opnå markedseffektivitet Den økonomiske reformproces, der blev iværksat af Det Europæiske Råd i Cardiff, og som nu er en af de tre søjler i den europæiske beskæftigelsespagt, peger på områder, hvor der er behov for en indsats på EU-plan eller på nationalt plan, og giver udarbejdelsen af de overordnede økonomiske retningslinjer en mikroøkonomisk dimension. Det er ikke kun et spørgsmål om, hvorvidt medlemsstaternes lovgivning er juridisk forenelig med det indre marked, men om den både medvirker til at sikre det størst mulige udbytte af de integrerede markeder hvad angår konkurrenceevne og beskæftigelse og lever op til sine "ordre public"- målsætninger på den mest effektive måde. Den fælles evalueringsproces, der betyder, at de enkelte landes rapporter gennemgås på møderne i Rådet (det indre marked), skal videreudvikles til en evaluering i peer-gruppe, så dette nye instrument kan leve op til sit potentiale. For at nå dette operationelle mål gennemføres: (Markeder 1) skal følgende målrettede aktioner MÅLRETTEDE AKTIONER: MARKEDER 1 DEN ØKONOMISKE REFORM SKAL FREMMES FOR AT OPNÅ MARKEDSEFFEKTIVITET • Kommissionen vedtager hvert år en meddelelse om økonomisk reform – Rapport om EU's produkt- og kapitalmarkeder (Cardiff- rapporten) • Medlemsstaterne landespecifikke henstillinger om reform af produkt- og kapitalmarkederne, der indgår i de overordnede økonomiske retningslinjer iværksætter hvert de år Markeder 2 (cid:1) De finansielle tjenesteydelser skal leve op til deres fulde potentiale Finansielle tjenesteydelser er en nøglesektor, der vil bidrage betydeligt til at gøre det indre marked til en realitet for forbrugerne og erhvervslivet. De fordele, der for sektoren for finansielle tjenesteydelser er forbundet med indførelsen af euroen, skal styrkes for at give 10 forbrugerne adgang til et større udvalg af konkurrencedygtige finansielle detailtjenesteydelser, som de kan have tillid til, for at give erhvervslivet (især små og mellemstore virksomheder) nemmere adgang til et solidt og likvidt marked for investeringskapital og for at sikre de finansielle markeders fortsatte stabilitet. Gennemførelsen af handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser fra maj 1999, der lægger særlig vægt på disse emner, er derfor et vigtigt element i strategien for det indre marked. Resultatet skulle gerne være, at der sættes skub i beskæftigelsen ved, at det bliver nemmere, især for mindre virksomheder, at investere i innovation, og at der sikres et større udvalg af tjenesteydelser af høj kvalitet, som svarer til forbrugernes behov, navnlig i forbindelse med væksten i elektronisk handel. For at gøre det nemmere at opnå enighed om og gennemføre de nødvendige foranstaltninger vil Kommissionen arbejde tæt sammen med embedsmænd fra medlemsstaterne, markedsdeltagere og brugere. For at nå dette operationelle mål gennemføres: (Markeder 2) skal følgende målrettede aktioner MÅLRETTEDE AKTIONER: MARKEDER 2 DE FINANSIELLE TJENESTEYDELSER SKAL LEVE OP TIL DERES POTENTIALE • Gennemførelse af handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser Mange aktioner i handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser kan bidrage til gennemførelsen af andre operationelle mål, f. eks. de mål, der forbrugerinteresser, den digitale tidsalder, det multilaterale vedrører handelssystem, selskabsret og bekæmpelse af kriminalitet indre marked. i det Markeder 3 (cid:1) Fordelene ved den digitale tidsalder for det maksimeres indre marked skal I de kommende år vil teknologi og information føre til gennemgribende ændringer i EU's økonomi, på arbejdspladserne og i samfundet som helhed, hvilket får betydning for både virksomhederne og borgerne. Det er væsentligt, at der skabes gunstige retlige rammer for elektronisk handel baseret på principperne for det indre marked. Dette bliver en integrerende del af "e-Europa"-initiativet, der er under udarbejdelse med henblik på topmødet i Helsingfors10. E-handel giver adgang til nye tværnationale markeder forholdsvist billigt, især (finansielle tjenesteydelser, for virksomheder, der handler med immaterielle goder forsikringer osv. ) eller forbrugsvarer af ringe omfang og med høj værdi (cd'er, mærkevarer). Desuden giver e-handel forbrugerne mulighed for at finde de billigste varer i hele det indre marked og den øvrige del af verden. Det er nødvendigt med yderligere indgreb fra EU's side for at sikre, at fordelene ved e-handel ikke modvirkes af forskelle i nationale bestemmelser, og at forbrugerne har tillid til at handle via Internet. Det må være EU's mål at skabe en passende lovgivningsmæssig ramme, at begrænse reguleringen til det minimum, der er for at give tjenesteudbyderne retssikkerhed, at give forbrugerne et højt nødvendigt 10 "E-Europe"-initiativet ("informationssamfundet for alle"), der skal forelægges på Det Europæiske Råd i Helsingfors, vil bane vejen for Kommissionens bidrag til topmødet i Lissabon i marts 2000 om "Beskæftigelse, økonomiske reformer og social samhørighed - hen imod et Europa kendetegnet ved innovation og viden". 11 beskyttelsesniveau og enkle, overkommelige klagemuligheder samt at forhindre, at Internet anvendes til at befordre kriminalitet. For at nå dette operationelle mål gennemføres: (Markeder 3) skal følgende målrettede aktioner MÅLRETTEDE AKTIONER: MARKEDER 3 FORDELENE VED DEN DIGITALE TIDSALDER FOR DET INDRE MARKED SKAL MAKSIMERES LOVGIVNINGSMÆSSIGE • Europa-Parlamentet og Rådet vedtager direktiv om elektronisk handel • Europa-Parlamentet og Rådet vedtager direktiv om ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet fremsætter forslag til direktiv om softwares • Kommissionen patenterbarhed • Kommissionen fremsætter forslag, der sikrer, at det eksisterende momssystem bliver foreneligt med e-handel IKKE-LOVGIVNINGSMÆSSIGE • Kommissionen offentliggør meddelelse om regler for kabeladgang til radio- og tv-spredningstjenester og informationssamfundets tjenester • Aktion til fremme af initiativer vedrørende udenretslige klagemuligheder via Internet • Der etableres en dialog med erhvervslivet og forbrugerne som led i udarbejdelsen af en integreret ramme for elektronisk handel Juni 2000 Dec. 2000 Juni 2000 Juni 2001 Markeder 4 (cid:1) Det er nødvendigt at passende beskyttelse af den intellektuelle og industrielle ejendomsret fremme kreativitet og innovation gennem Markederne for intellektuel og industriel ejendomsret udvikler sig hele tiden under påvirkning af den tekniske udvikling, nye markedsføringsstrategier og forbrugernes og brugernes adfærd. Det er væsentligt med en passende beskyttelse af den intellektuelle og industrielle ejendomsret for at sikre et klima, der befordrer innovation, kreativitet og investering. Reglerne for det indre marked på dette område bør skabe et konkurrencefremmende klima og samtidig sørge for en nøje ligevægt mellem alle de involverede parters interesser. Det EF- patent, der er fremsat forslag om, støtter EU's virksomheder hvad angår deres innovative kapacitet. 12 For at nå dette operationelle mål gennemføres: (Markeder 4) skal følgende målrettede aktioner MÅLRETTEDE AKTIONER: MARKEDER 4 DET ER NØDVENDIGT AT FREMME KREATIVITET OG INNOVATION GENNEM PASSENDE BESKYTTELSE AF DEN INTELLEKTUELLE OG INDUSTRIELLE EJENDOMSRET LOVGIVNINGSMÆSSIGE • Kommissionen fremsætter forslag til forordning om EF-patent • Europa-Parlamentet og Rådet vedtager direktiv om brugsmodeller • Europa-Parlamentet og Rådet vedtager direktiv om kunstneres følgeret • Rådet vedtager forslag til forordning om EF-mønstre • Kommissionen offentliggør meddelelse til opfølgning af grønbogen om varemærkeforfalskning og piratkopiering IKKE-LOVGIVNINGSMÆSSIGE Juni 2000 Juni 2001 Juni 2000 Markeder 5 (cid:1) Det er nødvendigt med en effektiv lovgivning, der fremmer åbning af forsyningstjenester og transportsektoren, markederne samtidig med at man opretholder forsyningspligten inden for Liberaliseringen inden for telekommunikation, elektricitet samt luft- og vejtransport har allerede givet fordele i form af lavere priser og højere kvalitet. En aktuel prioritering er liberaliseringen inden for jernbanegodstransport. Den nyligt gennemførte liberalisering inden for cabotagesejlads forventes at give lignende resultater. Kommissionen er desuden i færd med at behandle problemet med forsinkelser skyldes utilstrækkelige lufttrafikstyringssystemer, og vil tage initiativer til indførelse af fælles regler for styring af lufttrafikken på europæisk plan. lufttransport, der inden for Det skal sikres, at de nationale regulerende myndigheder anvender EU-lovgivningen på en ensartet måde, og samtidig haster det med at få udviklet procedurer for et styrket samarbejde mellem de nationale regulerende myndigheder. Konkurrencelovgivningen bliver det vigtigste værktøj til styring af disse markeder, selv om målene i forbindelse med forsyningspligt, forbrugerrettigheder og interoperabilitet fortsat kan nødvendiggøre en specifik regulering. Liberaliseringen inden for telekommunikation skal sikre, at alle borgere til en overkommelig pris har adgang til en forsyningspligtsydelse og især til informationssamfundets tjenester. 13 For at nå dette operationelle mål gennemføres: (Markeder 5) skal følgende målrettede aktioner MÅLRETTEDE AKTIONER: MARKEDER 5 DET ER NØDVENDIGT MED EN EFFEKTIV LOVGIVNING, DER FREMMER ÅBNING AF MARKEDERNE INDEN FOR FORSYNINGSTJENESTER OG TRANSPORTSEKTOREN, SAMTIDIG MED AT MAN OPRETHOLDER FORSYNINGSPLIGTEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE • Opfølgning af revisionen af den eksisterende lovgivning på teleområdet: Kommissionen fremsætter forslag til rammedirektiv og fire særdirektiver • Europa-Parlamentet og Rådet vedtager direktiv om regler for fastsættelse af lufthavnsafgifter • Europa-Parlamentet og Rådet vedtager direktiver om ændring af direktiv 91/440 og 95/18 og om erstatning af direktiv 95/19 (jernbanerevitaliseringspakke) • Kommissionen fremsætter forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning 1191/69 (offentlige tjenester i sektoren for indlandstransport) • Europa-Parlamentet og Rådet vedtager forordning om ajourføring af TEN-retningslinjerne IKKE-LOVGIVNINGSMÆSSIGE • Rettidig gennemførelse og fuldstændig iværksættelse af direktiv 97/67 om liberalisering af posttjenesterne • Rettidig gennemførelse og fuldstændig iværksættelse af direktiv 96/92 om fælles regler for det indre marked for elektricitet11 • Rettidig gennemførelse af direktiv 98/30 om fælles regler for det indre marked for naturgas • Kommissionen offentliggør fortolkningsmeddelelse om koncessioner • Kommissionens sjette rapport om implementering af lovpakke om telekommunikation Implementering af meddelelse om ”Single European Sky” • Juni 2000 Dec. 2000 Juni 2001 Juni 2000 Dec. 2000 Juni 2001 TREDJE STRATEGISKE MÅL: VIRKSOMHEDERNE Aktioner, der sigter på at forstærke markedsintegrationen ved at fjerne sektormæssige hindringer på markederne for varer og tjenesteydelser og ved at forbedre den måde, hvorpå reglerne fungerer, vil kun få den fulde virkning, hvis det generelle miljø for erhvervslivet er gunstigt. Dette kræver også, at medlemsstaterne og EU's institutioner i fællesskab satser på at tværnationale fjerne konkurrencebegrænsende praksis, aktiviteter og følger på sektorpolitikkerne. Det er også nødvendigt både på nationalt plan og på EU-plan at fortsætte og styrke bestræbelserne på at opnå mere smidige retsregler samt høj kvalitet på det lovgivningsmæssige område. Især små og mellemstore virksomheder vil nyde godt af lavere omkostninger ved overholdelse af lovgivningen og et administrativt miljø, der fremmer iværksætterånden. Det tredje strategiske mål er derfor at forbedre erhvervsklimaet. skattemæssige hindringer skatteområdet, og illoyal konkurrence samtidig for de at 11 Frist for gennemførelse i Grækenland: 19. februar 2001. 14 Operationelle mål (cid:1) at virksomheders konkurrencebegrænsende Et fælles ønske om at undgå, at markedsintegrationen forhindres af konkurrencebegrænsende praksis Virksom- hederne 1 adfærd eller Man vil hverken tillade, medlemsstaters støtte hindrer, at det indre marked bliver yderligere integreret eller mere effektivt. EU-reglerne og de nationale regler skal anvendes med den nødvendige beslutsomhed for at sikre, at producenter og distributører ikke på ny deler markedet mellem sig og kunstigt fastholder priserne på et højt niveau gennem konkurrencebegrænsende aftaler eller misbrug af dominerende stilling. Kommissionens hvidbog om modernisering af gennemførelsesbestemmelserne til EF-traktatens artikel 85 og 8612 stiller yderligere ændringer af regelværket i udsigt. Det er væsentligt, at de nationale konkurrencemyndigheder og Kommissionen arbejder sammen om at sikre fri og loyal konkurrence på alle markedsniveauer. Selv om der generelt ikke ydes statsstøtte i samme omfang som tidligere, er denne støtte stadig en af de største trusler for markedsintegration og effektivitet. Når man vurderer enkelttilfælde af anmeldt statsstøtte, bør man også se på den samlede indvirkning på det indre marked af statsstøtte, der fordrejer konkurrencen. Medlemsstaterne bør lade resterende tilfælde af ad hoc- og sektorstøtte overgå til støtte til gennemførelse af horisontale politiske mål i EU's interesse. For at nå dette operationelle mål (Virksomhederne 1) skal følgende målrettede aktioner gennemføres: MÅLRETTEDE AKTIONER: VIRKSOMHEDERNE 1 ET FÆLLES ØNSKE OM AT UNDGÅ, AT MARKEDSINTEGRATIONEN FORHINDRES AF KONKURRENCEBEGRÆNSENDE PRAKSIS LOVGIVNINGSMÆSSIGE • Kommissionen fremsætter forslag til forordning om modernisering af konkurrencereglerne med henblik på anvendelsen af EF-traktatens artikel 81 og 82 • Kommissionen vedtager gruppefritagelsesforordninger om statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, om støtte til uddannelse og om "de minimis"-reglen" • Kommissionen fremsætter forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning 1107/70 (statsstøtte i sektoren for indlandstransport) Dec. 2000 12 1999/C132/01. Artikel 85 og 86 er omnummereret til artikel 81 og 82. 15 IKKE-LOVGIVNINGSMÆSSIGE • Kommissionen vedtager gruppefritagelsesforordningen om vertikale begrænsninger retningslinjer for • Revurdering af Kommissionens politik med hensyn til horisontale samarbejdsaftaler • Opfølgning af Kommissionens meddelelse om anvendelsen af direkte foranstaltninger vedrørende statsstøttereglerne beskatning af virksomhederne på Juni 2000 Dec. 2000 (cid:1) Virksom- hederne 2 Siden det uformelle møde i Økofin-Rådet i Verona i april 1996 har der været fokus på behovet for en samordnet indsats på europæisk plan for at: Afskaffelse af skattemæssige hindringer for det indre marked og illoyal konkurrence på skatteområdet - standse udhulingen af visse kategorier af skatteindtægter - fjerne skattemæssige barrierer, der forhindrer det indre marked i at fungere korrekt - gøre skatte- og afgiftssystemerne mere beskæftigelsesvenlige. Det ansporede Kommissionen til at fremlægge den "skattepakke", som Rådet godkendte i december 1997. I forbindelse med den øgede koordinering er der behov for en afbalanceret og mere generel fremgangsmåde for at give skatteyderen et skatte- og afgiftssystem, der virker befordrende på det fjerne diskriminerende bestemmelser. Som det er nu, kan skatteydere – enkeltpersoner og selskaber – komme ud for dobbeltbeskatning, forsinkelser med hensyn til at opnå refusion af afgifter og andre skattemæssige hindringer for fuldt ud at kunne udnytte de "fire friheder". indre marked. Man skal være særlig opmærksom på at De eksisterende skatteregler skal anvendes effektivt. Erhvervsundersøgelser henviser konsekvent til momsprocedurernes kompleksitet som en betydelig hindring for tværnational handel. Kommissionen har allerede fremsat forslag om forenkling på disse områder på kortere sigt (afskaffelse af de fiskale repræsentanter og indførelse af en egentlig fradragsret i stedet for momsrefusion). Det bliver nødvendigt at modernisere momsregler og -procedurer for at tage hensyn til udviklingen inden for erhvervslivet og især e-handel. 16 For at nå dette operationelle mål (Virksomhederne 2) skal følgende målrettede aktioner gennemføres: MÅLRETTEDE AKTIONER: VIRKSOMHEDERNE 2 AFSKAFFELSE AF SKATTEMÆSSIGE HINDRINGER FOR DET INDRE MARKED OG ILLOYAL KONKURRENCE PÅ SKATTEOMRÅDET LOVGIVNINGSMÆSSIGE • Rådet vedtager direktiv om beskatning af renteindtægter • Rådet vedtager direktiv om rente- og royaltybetalinger • Rådet vedtager direktiv om beskatning af energiprodukter • Kommissionen fremsætter momsdirektiv (77/388) forslag om kodifikation af det sjette Juni 2000 Dec. 2000 • Kommissionen forslag momslovgivningen i det indre marked fremsætter om modernisering af • Kommissionen fremsætter forslag om foranstaltninger, der skal modernisere ordningen for punktafgifter og gøre den mere forenelig med det indre marked • Kommissionen fremsætter forslag om foranstaltninger til bekæmpelse skatteydernes uhindrede af skattebestemmelser, der begrænser adgang til det indre marked IKKE-LOVGIVNINGSMÆSSIGE • Adfærdskodeks vedrørende illoyal konkurrence på skatteområdet: aftale om reduktion eller ændring af skatteforanstaltninger, der er skadelige efter denne kodeks • Kommissionen aflægger rapport om selskabsbeskatning i EU • Kommissionen aflægger til Rådet om ordningen for punktafgifter på mineralolie, tobak og andre varer i det indre marked rapport Juni 2000 Dec. 2000 (cid:1) Virksom- hederne 3 Forbedring af de retlige rammers effektivitet Den grundlæggende forudsætning for at opnå et fuldt integreret marked, som de involverede parter har tillid til, er et sæt fælles regler, der anvendes ensartet i medlemsstaterne. Derfor er det stadigvæk utrolig vigtigt, at der fokuseres på tilfælde, hvor vedtagne direktiver ikke gennemføres som national ret. Alle medlemsstater burde nu være i stand til at nå op på det niveau, de førende medlemsstater har sat. Den nye retsorden kræver også, at retsreglerne forstås på samme måde, og at der - efter at man er nået til enighed om dem - udarbejdes strategier for håndhævelse af reglerne, herunder et bedre administrativt samarbejde. De nationale myndigheder skal samarbejde, så man opnår et ensartet, højt håndhævelsesniveau og finder effektive løsninger på de problemer, virksomheder og enkeltpersoner støder på. Hovedansvaret for håndhævelse af reglerne ligger hos medlemsstaterne. De skal tilstræbe, at der udvikles en bevidsthed om det indre marked i de nationale myndigheder. Kommissionen vil igangsætte og fremme fælles projekter og udveksling af god praksis, og den vil fortsat overvåge de fremskridt, der sker på dette område. Den vil også fremover være påpasselig med at gennemføre overtrædelsesprocedurer, mens medlemsstaterne bør sørge for, at alle åbningsskrivelser og begrundede udtalelser behandles hurtigt og korrekt. Adgangen til information og rådgivning spiller en afgørende rolle med hensyn til at hjælpe virksomhederne med at få det størst mulige udbytte af det indre marked og med at løse 17 eventuelle problemer. Kommissionen vil gøre brug af de eksisterende netværk af Euro Info Centre og samtidig prioritere videreudviklingen af dialogen med borgerne og erhvervslivet samt EU-rådgivningskontorerne højt. For at nå dette operationelle mål (Virksomhederne 3) skal følgende målrettede aktioner gennemføres: MÅLRETTEDE AKTIONER: VIRKSOMHEDERNE 3 FORBEDRING AF DE RETLIGE RAMMERS EFFEKTIVITET IKKE-LOVGIVNINGSMÆSSIGE • Der igangsættes et pilotprojekt for EU-støtte til nationale initiativer inden for administrativt samarbejde • Alle medlemsstater reducerer deres gennemførelsesunderskud til mindre end 1,5 % • Kommissionen offentliggør meddelelse om en omfattende EU- strategi for administrativt samarbejde med henblik på at fremme håndhævelse af lovgivningen Juni 2000 Dec. 2000 Juni 2001 (cid:1) Virksom- hederne 4 Fjernelse af de sidste hindringer for tværnational handel Det indre marked har trods nogle resterende problemer vist sig at være en effektiv måde at integrere varemarkederne på. EU's mål må nu være at fjerne de resterende hindringer for tværnational handel, især i sektoren for tjenesteydelser, samt at forebygge, at der opstår nye hindringer. Navnlig anvendelsen af princippet om gensidig anerkendelse skal forbedres, selv om harmonisering ikke må udelukkes. 18 For at nå dette operationelle mål (Virksomhederne 4) skal følgende målrettede aktioner gennemføres: MÅLRETTEDE AKTIONER: VIRKSOMHEDERNE 4 FJERNELSE AF DE SIDSTE HINDRINGER FOR TVÆRNATIONAL HANDEL LOVGIVNINGSMÆSSIGE • Kommissionen fremsætter forslag om en lovgivningspakke om offentlige indkøb • Europa-Parlamentet tjenesteyderkort og Rådet vedtager direktiver om EF- • Kommissionen offentliggør meddelelse om kommerciel IKKE-LOVGIVNINGSMÆSSIGE kommunikation og salgsfremme • Kommissionen offentliggør meddelelse om patentagenter • Gennemførelse af specifikke foranstaltninger i Rådets resolution om standardisering13 • Overvågningsrapport produktansvar (85/374) om anvendelsen af direktivet om • Kommissionen aflægger rapport om evaluering af gennemførelsen af af overensstemmelsesmærkning hensyn til politikken med produkter • Aftale om 50 harmoniserede standarder for byggevarer • Medlemsstaterne specifikke foranstaltninger i Kommissionens meddelelse og Rådets resolution om gensidig anerkendelse og Kommissionen gennemfører • Vurdering af resultaterne af den kommende undersøgelse af de sidste Juni 2000 Dec. 2000 Juni 2000 Dec. 2000 Juni 2001 handelshindringer for erhvervstjenester (cid:1) Virksom- hederne 5 især Lovgivningen skal gøres mere smidig for virksomhederne, SMV'er, og de skal bistås med at drage fordel af mulighederne i det indre marked Alt for indviklet eller dårlig udtænkt lovgivning påfører erhvervslivet ekstra omkostninger og byrder, der bl. a. begrænser konkurrenceevnen. Den kan også virke hæmmende på virksomhedernes ekspansion og således forhindre jobskabelse, navnlig i de små og mellemstore virksomheder. Kommissionen har allerede gjort en betydelig indsats for at forbedre lovgivningens kvalitet14, herunder gennemførelsen af Slim-initiativet og det europæiske virksomhedspanel. Men resultaterne, i form af indvirkning på eksisterende eller planlagt lovgivning, står stadigvæk ikke mål med forventningerne. Der skal udarbejdes en sammenhængende politik, som omfatter både arbejdet på nationalt plan og arbejdet på EU- plan. Man kunne f. eks. anvende Slim-metoden på EU-direktiver og på de tilsvarende forløb nationale i parallelle medlemsstaterne. Dialogen med borgerne og erhvervslivet kan bruges til at bistå virksomhederne med at drage fordel af mulighederne i det indre marked. Den vil i øvrigt blive gennemførelsesforanstaltninger koordinerede via 13 14 Denne målrettede aktion kan om nødvendigt vare indtil juni 2001. Se den årlige rapport om bedre lovgivning, der senest er udkommet som KOM(1998)715 endelig udg. , 1. 12. 1998. 19 udbygget, så der konstant kan strømme oplysninger tilbage til alle de parter, der er involverede i det indre marked. Disse oplysninger kan bidrage til at forbedre og forenkle de retlige og administrative rammer. Endelig har erhvervslivet, herunder mindre virksomheder, brug for en klar og ajourført selskabslovgivning i forbindelse med sine transaktioner i det indre marked. For at nå dette operationelle mål (Virksomhederne 5) skal følgende målrettede aktioner gennemføres: MÅLRETTEDE AKTIONER: VIRKSOMHEDERNE 5 LOVGIVNINGEN SKAL GØRES MERE SMIDIG FOR VIRKSOMHEDERNE, ISÆR SMV'ER, OG DE SKAL BISTÅS MED AT DRAGE FORDEL AF MULIGHEDERNE I DET INDRE MARKED LOVGIVNINGSMÆSSIGE • Europa-Parlamentet og Rådet vedtager direktiv om bekæmpelse af overskridelser af betalingsfrister i handelstransaktioner • Kommissionen fremsætter forslag om ændring af første og andet selskabsdirektiv (efter Slim-metoden) (68/151 og 77/91) • Rådet vedtager forslag til forordning og direktiv om statutten for det for europæiske europæiske foreninger, andelsselskaber og gensidige selskaber) selskab og beslægtede (vedtægter forslag • Evaluering af projekter med henblik på at fremme bedre lovgivning: IKKE-LOVGIVNINGSMÆSSIGE - Slim - Virksomhedspanelet • Gennemførelse af BEST-handlingsplanen • Dialogen med borgerne og erhvervslivet: Kommissionen indfører en ordning for tilbagemeldinger fra virksomhederne • Kommissionen offentliggør meddelelse om SMV'ers adgang til offentlige indkøb • Første rapport om de kvantitative resultater af tilbagemeldingerne fra virksomhederne Juni 2000 Dec. 2000 Juni 2001 Juni 2000 Dec. 2000 FJERDE STRATEGISKE MÅL 4: EKSTERNE ASPEKTER Det indre marked skal ses som en del af den økonomiske verdensorden. På mikroøkonomisk niveau er den øgede konkurrenceevne, som det indre marked har medført, altafgørende for EU's erhvervsliv, der konkurrerer på globale markeder. På det politiske niveau er det indre marked en model for skabelsen af global eller regional enighed om handelsliberalisering. Det er også en væsentlig forudsætning for en vellykket udvidelse. Derfor er det sidste strategiske mål at udnytte fordelene ved det indre marked i en verden under forandring. Der er to operationelle mål. Operationelle mål (cid:1) Eksterne aspekter 1 Udformning af det multilaterale handelssystem for det kommende århundrede Det indre marked, den fælles mønt, den kommende udvidelse - der gør EU til verdens største integrerede marked med over en halv milliard forbrugere - samt EU's voksende politiske i hele verden betyder, at EU spiller en hovedrolle i udviklingen og gennemslagskraft I konsolideringen af det multilaterale handelssystem og den multilaterale retsorden. 20 forbindelse med aftalen i Seattle senere i år om lanceringen af næste runde vil EU få mulighed forbindelse med et åbent verdensomspændende for at bekræfte sit engagement handelssystem og en stærkere Verdenshandelsorganisation og især dennes ordning for bilæggelse af tvister. EU vil i sit bidrag til forhandlingerne sigte mod at øge den generelle handelsliberalisering og markedsadgang mest muligt, samtidig med at Europas sociale, miljømæssige og andre samfundsrelaterede interesser og værdier sikres på rette vis. i indkøb, offentlige investeringer, At der sker yderligere fremskridt i retning af handelsliberalisering, samtidig med at udviklingslandene integreres yderligere i det multilaterale handelssystem, er fortsat EU's generelle mål. Nøglesektorer i forbindelse med det indre marked er allerede på dagsordenen, f. eks. industrielle ejendomsrettigheder, erhvervstjenester og finansielle tjenesteydelser. Løsninger, der er udviklet inden for det indre marked, kan muligvis udgøre et tilstrækkeligt grundlag for et internationalt sæt ikke-diskrimination og ensartede spilleregler. Samtidig vil et positivt resultat af de multilaterale handelsforhandlinger indre markeds potentiale. Denne gensidige yderligere i befrugtningsproces verdenshandelsordenen til gavn for den generelle velstand. regler baseret på principperne om åbenhed, styrke og konsolidere det sammenhæng konkurrence, intellektuelle konsekvens yderligere fremme vil og og indre marked får i forbindelse med Den stadig større betydning, principperne for det handelsaftaler med tredjelande, vil klart fremgå af resultaterne af den næste multilaterale runde. Der foregår i øjeblikket drøftelser eller forhandlinger om frihandelsaftaler med lande eller landegrupper som f. eks. Mexico, Chile, Rusland og Det Sydamerikanske Fællesmarked (Mercosur) samt med Middelhavslandene som led i Barcelona-processsen. Erhvervslivets aktive deltagelse i udformningen og overvågningen af det indre markeds regelværk er et princip, der eventuelt også kan anvendes i bilateral og multilateral sammenhæng som f. eks. i forbindelse med den transatlantiske erhvervsdialog. For at nå dette operationelle mål (Eksterne aspekter 1) skal følgende målrettede aktioner gennemføres: MÅLRETTEDE AKTIONER: EKSTERNE ASPEKTER 1 UDFORMNING AF DET MULTILATERALE HANDELSSYSTEM FOR DET KOMMENDE ÅRHUNDREDE LOVGIVNINGSMÆSSIGE • Kommissionen afslutter forhandlinger med Europarådet om: - udkast til henstilling om beskyttelse af personoplysninger, der indsamles og behandles til forsikringsformål - udkast konvention 108 om behandling af personoplysninger - direktiv 95/46 til konvention 108 i overensstemmelse med til protokol om EU's af Europarådets tillægsprotokol tiltrædelse • Kommissionen vedtager beslutninger baseret på artikel 25, stk. 6, i direktiv 95/46 om vurdering af databeskyttelsesniveauet i visse tredjelande • Rådet vedtager beslutning om ratificering på EU's vegne af traktaten om ophavsret (WCT) og traktaten om fremførelser og fonogrammer (WPPT) under Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO) 21 Juni 2000 Dec. 2000 IKKE-LOVGIVNINGSMÆSSIGE • Videreførelse af arbejdet med fastsættelse af minimumsstandarder på internationalt plan, navnlig inden for rammerne af WIPO, for og beskyttelse fjernsynsforetagenders rettigheder og ikke-originale databaser audiovisuelle fremførelser, radio- af • Afdækning og fremme af instrumenter, der er udviklet i forbindelse med det indre marked, og som eventuelt kan anvendes f. eks. de rammerne af multilaterale handelsaftaler, inden for gennemsigtige lovgivningsmæssige rammer og procedurerne og principperne for harmonisering af standarder Juni 2000 Dec. 2000 (cid:1) Eksterne aspekter 2 Det indre markeds medvirken til en vellykket udvidelse af EU De central- og østeuropæiske landes forberedelse til medlemskab af EU har allerede styrket deres økonomier, således som det fremgik i forbindelse med den asiatiske krise sidste efterår, hvor de klarede sig rimeligt godt. Ansøgerlandene skal fortsætte med at forberede sig på et udvidet indre marked. Det er yderst vigtigt, at de - ud over at foretage de nødvendige ændringer i deres lovgivning - etablerer administrative infrastrukturer, der sikrer, at de regler, der er forbundet med det indre marked, faktisk anvendes, herunder miljø-, sundheds- og forbrugerbeskyttelsesreglerne. Kommissionen vil anvende de instrumenter, der er til rådighed under den udvidede førtiltrædelsesstrategi, for at hjælpe dem med at etablere og forbedre de nødvendige strukturer. Der skal lægges særlig vægt på den del af førtiltrædelsesstrategien, der vedrører det indre marked. Tilpasningsplanen ("Road Map for alignment")15 skal gennemføres fuldt ud inden for rammerne af tiltrædelsespartnerskabet ved hjælp af alle de instrumenter, der er til rådighed. Det er bl. a. TAIEX (Informationskontoret for Teknisk Bistand) og partnerskabsordninger, der bør udvides til at omfatte alle aspekter af det indre marked. 15 Den 9. marts 1998 fremsatte Kommissionen forslag til en "Road Map" for hvert enkelt ansøgerland for at hjælpe dem med forberedelserne til en gradvis gennemførelse af Fællesskabets regelværk for det indre marked. 22 For at nå dette operationelle mål (Eksterne aspekter 2) skal følgende målrettede aktioner gennemføres: MÅLRETTEDE AKTIONER: EKSTERNE ASPEKTER 2 DET INDRE MARKEDS MEDVIRKEN TIL EN VELLYKKET UDVIDELSE AF EU IKKE-LOVGIVNINGSMÆSSIGE • Møde mellem Det Rådgivende Udvalg for Det Indre Marked og repræsentanter for ansøgerlandene • Møde mellem lederne af koordinationscentrene og repræsentanter for ansøgerlandene • Samarbejde med ansøgerlandene med henblik på oprettelse af et koordinationscenter i alle disse lande • En mere målrettet anvendelse af førtiltrædelsesstrategier, f. eks. en intensivering af partnerskabsordninger om emner, der vedrører det indre marked Dec. 2000 Juni 2001 23 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Meddelelse fra Kommissionen “Strategien for EU's indre marked” 2. BUDGETPOST B5-3001 “Gennemførelse og udvikling af det indre marked” 3. RETSGRUNDLAG Artikel 211 i EF-traktaten 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN De langsigtede strategiske mål, der er fastsat i meddelelsen, er følgende: a) At forbedre borgernes livskvalitet: - - det skal sikres, at det indre marked bidrager til en bæredygtig og harmonisk udvikling; borgernes sundhed og sikkerhed skal styrkes, og deres økonomiske interesser fremmes; - borgernes uindskrænkede brug af deres rettigheder skal styrkes og fremmes. b) At effektivisere EU's produkt- og kapitalmarkeder: - den økonomiske reform skal fremmes for at opnå markedseffektivitet; - de finansielle tjenesteydelser skal leve op til deres potentiale; - - fordelene ved den digitale tidsalder for det indre marked skal maksimeres; det er nødvendigt at fremme kreativitet og innovation gennem passende beskyttelse af den intellektuelle og industrielle ejendomsret; det er nødvendigt med en effektiv lovgivning, der fremmer åbning af markederne inden for forsyningstjenester og transportsektoren, samtidig med at man opretholder forsyningspligten. - c) At forbedre erhvervsklimaet: fælles - undgå, om at at markedsintegrationen ønske et konkurrencebegrænsende praksis; afskaffelse af skattemæssige hindringer for det indre marked og illoyal konkurrence på skatteområdet; forbedring af de retlige rammers effektivitet; fjernelse af de sidste hindringer for tværnational handel; lovgivningen skal gøres mere smidig for virksomhederne, især SMV'er, og de skal bistås med at drage fordel af mulighederne i det indre marked forhindres af - - - - d) At udnytte fordelene ved det indre marked i en verden under forandring: - - udformning af det multilaterale handelssystem for det kommende århundrede; det indre markeds medvirken til en vellykket udvidelse af EU. 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE 5. 1 Ikke-obligatoriske udgifter 5. 2 Opdelte bevillinger 5. 3 Indtægtstype: Ingen 24 6. UDGIFTERNES ART Driftsudgifter: - - - støtte til projekter, som er af interesse for Fællesskabet, og som tilrettelægges af eksterne organisationer; finansielle midler til oplysningskampagner og kommunikationsprogrammer; finansielle midler og forundersøgelser for at vurdere, om det indre marked fungerer korrekt i praksis, og for at kunne nå andre politiske mål. undersøgelser, simuleringer almindelige analyser, til 7. FINANSIELLE VIRKNINGER (PÅ DEL B) 7. 1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen De angive tal afspejler dem, der er anført i FBF 2000 (det foreløbige budgetforslag). Da en række af de målrettede aktioner kan ændre sig fra år til år, er der ikke angivet nogen yderligere tal, eftersom disse i sagens natur kun ville være vejledende skøn. Der forventes dog ikke nogen særlig forøgelse i løbet af femårsperioden. I EUR Regnskabsår FBF 2000 11 850 000 I alt 7. 2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer Som nævnt i punkt 7. 1 ovenfor kan nogle af de målrettede aktioner ændre sig fra år til år. Tallene i tabellen nedenfor viser således kun dem, der er anført i FBF 2000, med henblik på at identificere, hvilken type elementer strategien omfatter. Der er ikke angivet yderligere tal, da der i sagens natur kun vil kunne være tale om vejledende skøn. Som nævnt ovenfor forventes der ikke nogen særlig forøgelse i løbet af femårsperioden. 25 Fordeling I. Dialog med borgerne og erhvervslivet Retsgrundlag (= punkt 4) Aktion A Mio. EUR (med tre decimaler) 2000 1999 Æn- dring (%) - Gennemførelse - Udvikling - Feedback - Evaluering et gunstigt II. Offentlige indkøb Udvikling af erhvervsklima - Uddannelse - Bevidsthedsskabende foranstaltninger Løbende effektiviteten - overvågning - uafhængige myndigheder - kvalifikationssystemer Udvikling af til mulighederne på den tredje verdens markeder overvågning kendskabet af Forvaltning III. Virkeliggørelse af det indre marked IV. Fællesskabets regelværk V. Robert aktionen p. m. Karolus-programmet Schuman- af 0,500 0,500 1,000 0,600 1,000 1,000 2,000 1,500 I alt 2,600 5,500 Aktion A 0 0 0 0 0 0 0,065 0,040 0,220 0,090 0,045 0,160 Aktion A I alt 0 2,100 0. 620 3,080 Aktion A 1,300 1,300 Aktion B 1,350 1,350 - 0,650 9,000 0 11,850 100 100 100 150 115 46 0 0 0 31 26 7. 3 Forfaldsplan for forpligtelses-/betalingsbevillinger i EUR 2000 11 850 000 8 200 000 Forpligtelses- bevillinger Betalings- bevillinger 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG Kommissionens tjenestegrene vil, før den udbetaler støtte, sikre sig, at den har modtaget de behørigt afsluttede undersøgelser eller tjenesteydelser osv. , idet den tager hensyn til de kontraktmæssige forpligtelser og principperne for sund finansiel og økonomisk forvaltning. Forholdsreglerne mod svig (kontroller, aflevering af rapporter osv. ) er inkluderet i alle aftaler og kontrakter mellem Kommissionen og kontrahenterne. 9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 9. 1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe Målgruppe: - andre institutioner; - nationale, regionale og lokale myndigheder; - borgerne; - økonomiske beslutningstagere - arbejdsmarkedets parter; - ngo'er og andre interesserede organisationer. 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen Strategien er blevet udarbejdet med henblik på at sikre et så effektivt samspil mellem det indre marked og andre fælles EU-politikker, så at borgerne kan opnå virkelige fordele og virksomhederne gode resultater og flere arbejdspladser. Den skal også sikre, at aktiviteterne på det i overensstemmelse med de indre markeds er prioriteringer, der er fastsat i Kommissionens henstilling om brede retningslinjer for den økonomiske politik. 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen herunder Til at overvåge fremskridtene har GD for Det Indre Marked udviklet en række årlig instrumenter, erhvervsundersøgelse, feedback fra dialogen med borgerne og erhvervslivet og den økonomiske reformproces, som blev indledt med Det Europæiske Råds møde i Cardiff. indre marked", "Resultattavlen det for en 27 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (DET ALMINDELIGE BUDGETS SEKTION III, DEL A) Den faktiske afsættelse af de nødvendige administrative ressourcer sker ved Kommissionens årlige afgørelse om ressourcetildeling, bl. a. under hensyntagen til antallet af ansatte og de supplerende beløb, der måtte være tildelt af budgetmyndigheden. De angivne supplerende behov kan på ingen måde foregribe den beslutning, Kommissionen måtte træffe med hensyn til anmodningen om nye stillinger inden for rammerne af FBF og ressourcetildelingen. 10. 1. Indvirkningen på antallet af stillinger Alt eksisterende personale i GD for Det Indre Marked vil være involveret i gennemførelsen af "Strategien for EU's indre marked". Derfor er der kun angivet tal for de supplerende ressourcer, der anses for nødvendige. Stillingstype Antal ansatte, der skal tilknyttes forvaltningen af foranstaltningen Midler- tidige stillinger Faste stillinger A B C Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte Andre ressourcer I alt Heraf Varighed ved anvendelse af yderligere ressourcer i ved anvendelse af eksisterende ressourcer det pågældende general- direktorat eller den pågældende tjeneste 6 1 2 10 UNE16 1917 Den faktiske afsættelse af de nødvendige administrative ressourcer sker ved Kommissionens årlige afgørelse om ressourcetildeling, bl. a. under hensyntagen til antallet af ansatte og de supplerende beløb, der måtte være tildelt af budgetmyndigheden. De ovenfor angivne supplerende nødvendige ressourcer skal findes i forbindelse med en kommende beslutning om ressourcetildeling eller ved en omplacering af eksisterende ressourcer. Hvis disse supplerende ressourcer mangler, vil det være nødvendigt af finde ud af, hvilken af målaktionerne der ikke kan gennemføres. 16 17 UNE (udstationerede nationale eksperter) Størstedelen af disse ressourcer vedrører finansielle tjenester. Behovet for sådanne har været genstand for fortsatte diskussioner mellem GD for Marked og GD for Budget siden udarbejdelsen af FBF 2000. 28 10. 2. De supplerende menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning Stillingstype Antal ansatte, der skal tilknyttes forvaltningen af foranstaltningen (supplerende behov) Faste stillinger Midlertidige stillinger Beløb A B C Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte Andre ressourcer UNE2 I alt 6 ) 1 ) 9 stillinger x EUR 108 000 = 972 000 2 ) 10 x EUR 36 996 = 369 960 19 972 000 369 960 1 341 960 10. 3. Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen Budgetpost (nr. og betegnelse) A 7030 Møder og indkaldelser i almindelighed A 7010 Tjenesterejser Total 76 800 211 800 Beløb Beregningsmetode 135 000 Diverse arbejdsgrupper 12 møder årligt x 15 medlemmer = 180 x 750 EUR = =135 000 EUR 64 tjenesterejser x 1 200 EUR = 76 800 EUR De i ovenstående tabel opførte udgifter under afsnit A-7 vil blive afholdt inden for rammerne af generaldirektoratets samlede bevillinger. 29


title: PREGUNTA ESCRITA E-2141/99 de Concepció Ferrer (PPE-DE) a la Comisión. Consultas a los agentes del Programa AL-INVEST.

eurovoc_concepts:
Latin America
communications systems
cooperation policy
economic cooperation
investment
small and medium-sized enterprises

formats: html pdf print

text: C 225 E/58 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 La Comisi(cid:243)n no cuenta con la informaci(cid:243)n solicitada sobre el nœmero de gente empleada en las tiendas libres de impuestos, ya que s(cid:243)lo se dispone de datos estad(cid:237)sticos sobre el empleo en todo el sector de venta al por menor (2). En su anÆlisis de los aspectos relacionados con el empleo de la decisi(cid:243)n del Consejo, la Comisi(cid:243)n se bas(cid:243) por lo tanto en cÆlculos industriales de los puestos de trabajo afectados por la supresi(cid:243)n de las ventas con franquicia (3). Estos cÆlculos globales, sin embargo, no revelaron las cifras de empleo subyacentes para las tiendas libres de impuestos. Por lo que se refiere a la incidencia de esta supresi(cid:243)n en el empleo, la Comisi(cid:243)n remite a Su Seæor(cid:237)a a la respuesta dada a la pregunta escrita E-1999/99 del Sr. Davies (4). (1) COM(1999) 65. (2) «La venta al por menor en el Espacio Econ(cid:243)mico Europeo 1997, Luxemburgo 1998» por la Comisi(cid:243)n Europea (Oficina Estad(cid:237)stica de las Comunidades Europeas, DG XXI). (3) VØase el punto 5 de la Comunicaci(cid:243)n. (4) DO C 203 E de 18. 7. 2000, p. 109. (2000/C 225 E/057) PREGUNTA ESCRITA E-2141/99 de Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (24 de noviembre de 1999) Asunto: Consultas a los agentes del Programa AL-INVEST El 23 de septiembre pasado, el ComitØ PVD-ALA aprob(cid:243) un nuevo marco financiero del Programa AL- los agentes del programa no han podido apenas INVEST para los pr(cid:243)ximos cuatro aæos. Al parecer, participar en los debates preparatorios; en concreto, la parte europea no ha sido consultada en ningœn momento y la parte latinoamericana s(cid:243)lo mantuvo con ellos una reuni(cid:243)n al efecto. ¿No considera la Comisi(cid:243)n que ser(cid:237)a necesario establecer un sistema de comunicaci(cid:243)n que asegurara un acercamiento con los interesados a fin de mejorar la eficacia de este programa y asegurar la transparencia de los servicios de la Comisi(cid:243)n que reclama el Parlamento? Respuesta del Sr. Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (6 de diciembre de 1999) En lo que se refiere a la primera parte de la pregunta, la Comisi(cid:243)n subraya que nada sustituye al contacto directo con los operadores. A tal efecto, en 1998 (Londres) y 1999 (Barcelona) se organizaron reuniones conocidas bajo el nombre de Connect que permiten a los operadores intercambiar ideas con la Comisi(cid:243)n durante dos d(cid:237)as aproximadamente (ademÆs de los contactos directos entre operadores con el fin de preparar propuestas de encuentros de empresas, que constituyen la primera funci(cid:243)n de Connect). Cada una de estas reuniones permiti(cid:243) hacer balance de todos los aspectos tØcnicos, administrativos y financieros que constituyen condiciones de Øxito del programa. Connect se organizarÆ todos los aæos, en el transcurso del œltimo trimestre del aæo civil, entre 2000 y 2004. Se establecen tambiØn contactos directos e individuales con los operadores en caso necesario, por correo electr(cid:243)nico y correo normal. Ya funciona, ademÆs, un sitio web cuya Intranet («members only») estÆ reservada a los operadores (www. al-invest. org). Por œltimo, se mantendrÆ una Secretar(cid:237)a tØcnica, de apoyo y asesoramiento a los operadores, hasta el final del aæo 2005. Estas medidas muestran el alcance del sistema de comunicaci(cid:243)n puesto al servicio de los operadores. En cuanto a las conferencias organizadas en 1999 y directamente vinculadas a la fase 2 de Al-Invest, hay que seæalar: operadores europeos (febrero de 1999); operadores latinoamericanos (junio de 1999); operadores europeos y latinoamericanos (octubre de 1999, Connect, Barcelona). S(cid:243)lo se produjo un cambio significativo en el calendario: la presentaci(cid:243)n al ComitØ PVD/ALA de la fase 2 tuvo lugar el 23 de septiembre de 1999 en vez del 14 de octubre de 1999; es posible que este cambio haya sorprendido un tanto a algunos operadores. La raz(cid:243)n de este cambio es simple: al proceder as(cid:237), parece posible comprometer financieramente el presupuesto de la fase 2 a partir de 1999 (en vez del presupuesto 2000, como estaba inicialmente previsto) y evitar as(cid:237) toda soluci(cid:243)n de continuidad entre la fase 1 y la fase 2 de Al-Invest. 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 225 E/59 Por otra parte, la Comisi(cid:243)n recibi(cid:243) a su debido tiempo las recomendaciones emanadas de la reuni(cid:243)n de los Coopeco espaæoles de 20 de septiembre de 1999 y se propone darles, en cualquier caso, el curso apropiado. (2000/C 225 E/058) PREGUNTA ESCRITA E-2143/99 de Guido Viceconte (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (24 de noviembre de 1999) Asunto: Graves daæos en los castaæares de diversas zonas de Calabria Las bruscas bajadas de la temperatura nocturna al comienzo del mes de octubre han provocado ingentes daæos en los castaæares, poniendo en serio peligro toda la recolecci(cid:243)n en diversas zonas de Calabria, especialmente en los municipios de Cicala, Sorbo San Basile, Gimigliano, Carlopoli, Sersale, Petron(cid:224), Petilia, Mesorarca, San Pietro Apostolo, Serrastretta, Decollatura, Soveria Mannelli, Conflenti, Platania, Fossato Serralta, Pentone, Pedivigliano, Colosomini, Bianchi, Panettieri, Taverna y otros muchos. ¿Puede intervenir la Comisi(cid:243)n con medidas de apoyo a las zonas castigadas por dicho suceso calamitoso, habida cuenta de que una capa importante de la poblaci(cid:243)n local extrae de la recolecci(cid:243)n, la elaboraci(cid:243)n y la comercializaci(cid:243)n de las castaæas una parte fundamental de la propia subsistencia? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (6 de enero de 2000) La normativa comunitaria no permite a la Comisi(cid:243)n intervenir para compensar las pØrdidas de ingresos ocasionadas por sucesos calamitosos. El Reglamento (CEE) no 2085/93 del Consejo, de 20 de julio de 1993, que modifica el Reglamento (CEE) no 4256/88 por el que se aprueban las disposiciones de aplicaci(cid:243)n del Reglamento (CEE) no 2052/88, en lo relativo al FEOGA, secci(cid:243)n Orientaci(cid:243)n (1) (para el per(cid:237)odo 1994-1999) y el Reglamento (CE) no 1257/1999 del Consejo, de 17 de mayo de 1999, sobre la ayuda al desarrollo rural a cargo del Fondo Europeo de Orientaci(cid:243)n y de Garant(cid:237)a Agr(cid:237)cola (FEOGA) y por el que se modifican y derogan determinados Reglamentos (2) (para el per(cid:237)odo 2000-2006), prevØn œnicamente la posibilidad de intervenci(cid:243)n del FEOGA para la reconstituci(cid:243)n del potencial de producci(cid:243)n agraria daæado por catÆstrofes naturales y para la creaci(cid:243)n de instrumentos de prevenci(cid:243)n adecuados. Las autoridades, nacionales o regionales segœn el caso, elegirÆn y propondrÆn dichas intervenciones. Por lo que respecta a la calamidad en cuesti(cid:243)n, es responsabilidad del gobierno regional de Calabria examinar si los daæos son de tal naturaleza que existe una posibilidad de cofinanciaci(cid:243)n por parte del FEOGA de acuerdo con la normativa antes mencionada. En estos momentos, los Estados miembros estÆn definiendo los programas que deben ponerse en marcha durante el per(cid:237)odo 2000-2006 y, de acuerdo con la informaci(cid:243)n disponible, no estÆ prevista una intervenci(cid:243)n del FEOGA para el problema planteado. (1) DO L 193 de 31. 7. 1993. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/059) PREGUNTA ESCRITA E-2153/99 de Roberta Angelilli (NI) a la Comisi(cid:243)n (24 de noviembre de 1999) Asunto: Condiciones de trabajo y competencia en la empresa Piaggio En los meses pasados el Gobierno italiano ha concedido incentivos especiales para el desguace de motociclos, que han dado lugar a un aumento del nœmero de veh(cid:237)culos facturados por las empresas


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2471/1999 af 23. november 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 669/97 om åbning og forvaltning af fællesskabstoldkontingenter for visse fisk og fiskerivarer med oprindelse på Færøerne

eurovoc_concepts:
Faroe Islands
fishery product
import policy
suspension of customs duties
tariff ceiling
tariff quota

text: 24. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 301/3 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2471/1999 af 23. november 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 669/97 om åbning og forvaltning af fællesskabstoldkontingenter for visse fisk og fiskerivarer med oprindelse på Færøerne KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 669/97 af 14. april 1997 om åbning og forvaltning af fællesskabstoldkontin- genter og -lofter, om fastsættelse af et fællesskabstilsyn, for så vidt angår visse fisk og fiskerivarer med oprindelse på Færø- erne, om fastlæggelse af visse regler for ændring og tilpasning af disse foranstaltninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1983/95 (1), som ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1034/98 (2), særlig artikel 5 og 6, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Afgørelse nr. 1/99 truffet af Den Blandede Komité EF/ Danmark-Færøerne (3) erstatter aftalens protokol nr. 1 om toldbehandlingen af og ordningerne vedrørende visse fiskerivarer, som overgår til fri omsætning i Fælles- skabet eller indføres på Færøerne; den nye protokol nr. 1 afskaffer klausulen om reference- fællesskabstoldlofterne og det statistisk tilsyn, priser, som i øjeblikket finder anvendelse på visse fisk og fiske- rivarer, som er fritaget for told; forordning (EF) nr. 669/ 97 bør derfor ændres, således at artiklerne, der fastsætter disse bestemmelser, samt bilag II og III udgår; toldkontingenter for laks (09. 0673), der kan indføres toldfrit, erstattes af en ordning om ubegrænset toldfri indførsel; ordningen med mestbegunstigelsessatser (MFN-satser) er blevet genindført for visse produkter, som i øjeblikket er fritaget for told inden for rammerne af toldkontingenter, bl. a. tilberedt eller konserveret sild og makrel (09. 0677), filet af kulmule (09. 0683), krabber (09. 0685) og muslinger (09. 0687); toldkontingenterne opretholdes for de fire andre varer; bilag I til forordning (EF) nr. 669/97 bør ændres for at tage hensyn til disse ændringer; (4) de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra toldkodeksudvalget — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 I forordning (EF) nr. 669/97 foretages følgende ændringer: 1) I titlen udgår ordene »og -lofter« og ordene »om fastsættelse af et fællesskabstilsyn«. 2) I artikel 1 erstattes »bilag I« med »bilagene«. 3) Artikel 4 og 7 udgår. 4) Bilag I erstattes af bilaget til denne forordning. 5) De mængder, der er blevet indført siden 1. januar 1999 inden for rammerne af toldkontingenterne med løbenum- rene 09. 0671, 09. 0675, 09. 0679 og 09. 0681, der er fastsat i forordning (EF) nr. 669/97, er medregnet i de respektive toldkontingenter i bilaget til denne forordning. 6) Bilag II og III udgår. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra den 1. august 1999. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 23. november 1999. På Kommissionens vegne Frederik BOLKESTEIN Medlem af Kommissionen (1) EFT L 101 af 18. 4. 1997, s. 1. (2) EFT L 148 af 19. 5. 1998, s. 6. (3) EFT L 178 af 14. 7. 1999, s. 58. L 301/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 11. 1999 BILAG FISKERIVARER, DER ER UNDERGIVET TOLDKONTINGENTER Løbe- nummer KN-kode Taric- underopdeling Varebeskrivelse Toldsats 09. 0671 0301 Fisk, levende: – Andre fisk, levende: ex 0301 91 90 *10 – – – Ørred af arten Oncorhynchus mykiss 0302 Fisk, fersk eller kølet, undtagen filet og andet fiskekød henhørende under pos. 0304: – Laksefisk (Salmonidae), undtagen lever, rogn og mælke deraf: ex 0302 11 90 *10 – – – Ørred af arten Oncorhynchus mykiss 0303 Fisk, frosset, undtagen filet og andet fiskekød henhørende under pos. 0304: ex 0303 21 90 *10 – – – Ørred af arten Oncorhynchus mykiss 0304 0304 10 Filet og andet fiskekød (også hakket), fersk, kølet eller frosset: – Fersk eller kølet: – – Filet: – – – Af ferskvandsfisk: ex 0304 10 11 *10 – – – – Af ørred af arten Oncorhynchus mykiss 0304 20 – Filet, frosset: – – Af ferskvandsfisk: ex 0304 20 11 *10 – – – – Af ørred af arten Oncorhynchus mykiss 0304 90 – Andet fiskekød: ex 0304 90 10 – – – Af ferskvandsfisk: *11 – – – – Af ørred af arten Oncorhynchus mykiss 09. 0675 1604 tilberedt eller konserveret; kaviar og kaviarerstatning tilberedt af Fisk, fiskerogn: – Fisk, hele eller i stykker, undtagen hakket: ex 1604 11 00 – – Laks: *30 – – – Atlanterhavslaks (Salmo salar) 1604 19 – – Andre varer: ex 1604 19 10 – – – Salmonidae, undtagen laks: *10 – – – – Ørred af arten Oncorhynchus mykiss 1604 20 – Anden fisk, tilberedt eller konserveret: ex 1604 20 10 – – – Laks: *30 – – – – Atlanterhavslaks (Salmo salar) ex 1604 20 30 – – – Salmonidae, undtagen laks: *10 – – – – Ørred af arten Oncorhynchus mykiss 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Toldloft (tons) 700 400 24. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 301/5 Løbe- nummer KN-kode Taric- underopdeling Varebeskrivelse 09. 0681 1604 tilberedt eller konserveret; kaviar og kaviarerstatning tilberedt af Fisk, fiskerogn: 1604 19 92 1604 19 93 1604 19 94 1604 19 95 1604 19 98 1604 20 1604 20 05 – Fisk, hele eller i stykker, undtagen hakket: – – – – – Torsk (Gadus morhua, Gadus ogac, gadus macrocephalus) – – – – – Sej (Pollachius virens) – – – – – Kulmule (Merluccius-arter) og skælbrosme (Urophycis-arter) – – – – – Alaskasej (Theragra chalcogramma) og lubbe (Pollachius pollachius) – – – – – Andre varer – Anden fisk, tilberedt eller konserveret: – – Tilberedninger af surimi: ex 1604 20 90 – – – Andre fisk: *20 – – – – Konserves af røget sej – – – – Brisling (Sprattus sprattus): – – – – – I hermetisk lukkede metaldåser (1) – – – – – I andre tilfælde – – – – Makrel (Scomber australasicus) – – – – Flodniøje – – – – Andre varer *30 *35 *40 *50 *90 09. 0679 1605 Krebsdyr, bløddyr og andre hvirvelløse vanddyr, tilberedt eller konserveret: 1605 20 1605 20 10 1605 20 91 1605 20 99 – Rejer: – – I hermetisk lukkede pakninger – – I andre tilfælde: – – – I pakninger af nettovægt 2 kg og derunder – – – I andre tilfælde ex 1605 40 00 – Andre krebsdyr: *20 – – Jomfruhummer (Nephrops norvegicus) Toldsats Toldloft (tons) 1 200 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2 000 (1) Ved »hermetisk lukkede metaldåser« forstås beholdere, der er svejset eller valset på en sådan måde, at hverken luft eller kim kan trænge ind i dem, og som ikke kan åbnes uden at blive ødelagt