title: Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet - Strategin för den inre marknaden

eurovoc_concepts:
EU action
Economic and Monetary Union
action programme
single market

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 11. 1999 KOM(1999) 624 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Strategin för den inre marknaden MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Strategin för den inre marknaden INLEDNING Den 5 oktober 1999 antog kommissionen ett samrådsmeddelande1 där man utvecklar sina idéer om en strategi för den inre marknaden de närmaste fem åren. Meddelandet utlöste en kort men mycket fokuserad debatt i rådet, parlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och bland andra berörda. Gensvaret man fick var mycket positivt. Det är tydligt att det finns ett brett stöd för en kombination av långsiktiga strategiska mål och kortfristiga målinriktade åtgärder med en uppföljning varje år. rådets diskuterades Vid samrådsmeddelande och ministrarna var mycket positiva till de förslag som lagts fram. (inre marknaden) möte 28 oktober 1999 den detta Parlamentet ställde sig i sin resolution av den 4 november2 också positivt till den föreslagna strukturen och underströk att det krävs ett enat agerande för att en sammanhållen och konsekvent ram skall kunna skapas för både lagstiftningen och övriga åtgärder, samtidigt som parlamentets medverkan säkras. Observationsgruppen för den inre marknaden, en studiegrupp som sorterar under Ekonomiska och sociala kommitténs arbetsgivargrupp, behandlade meddelandet vid sina sammanträden den 8 oktober och 8 november. Den 29 oktober anordnade kommissionen en utfrågning, som var mycket välbesökt av företrädare för näringslivet, fackföreningar, andra icke-statliga organisationer och kandidatländerna3. I föreliggande meddelande anges kommissionens strategi för den inre marknaden under de närmaste fem åren. Här anges fyra strategiska mål, de operativa mål som utgår från dessa och, för första gången, de målinriktade åtgärder (med årlig uppföljning) som kommissionen föreslår för att dessa mål skall uppnås. De målinriktade åtgärderna återspeglar kommissionens prioriteringar, som stöder sig på de synpunkter som framställts av berörda parter, främst Europaparlamentet och medlemsstaterna samt nuvarande och kommande ordförande i rådet. Kommissionen uppmanar Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och alla berörda parter att stödja den övergripande strategin och i synnerhet de fyra strategiska målen. Parlamentet och rådet uppmanas dessutom att stödja genomförandet av de målinriktade åtgärderna och att se till att de viktigaste rättsliga instrumenten antas snabbt. 1 2 3 KOM(1999) 464 slutlig. B5-0204/1999 En webbplats: http://europa. eu. int/comm/dg15/en/update/strategy. Övriga kommentarer har kommit in per e-post och post. kommissionens utfrågningen heltäckande rapport finns om på 2 STRATEGIN Denna strategi för den inre marknaden innebär att en sammanhållen ram skapas för de politiska insatserna åren 2000–2004. Ett långsiktigt strategiskt koncept beskrivs som skall belysa på vilka områden insatser krävs. Det övergripande målet är att förbättra den inre marknadens funktion under de kommande åren till nytta för både medborgare och näringsliv. Trovärdigheten hos inre marknaden kommer att avgöras av dess förmåga att skapa synbar nytta. Strategin är även utarbetad för att ge en bild av hur en mer fullgången inre marknad kommer att se ut. • Den europeiska europeiska medborgarnas livskvalitet förbättras. I de fall då företagens och konsumenternas intressen går isär måste man hitta en rättvis balans. Gemenskapens miljöpolitik, den ekonomiska politiken och politiken för samt integreras med konsumentskydd måste inremarknadspolitiken, enligt vad som anges i fördraget. sammanhållning, hälsa och säkerhet ekonomins konkurrenskraft måste stärkas och de social bara samordnas även utan inte • Alla aktörer – såväl medborgare som företag och oavsett var och under vilka förutsättningar de lever och är verksamma – måste delta i den pågående utvecklingen av den inre marknaden. En ständigt pågående utveckling av den inre marknaden skall vara motorn i arbetet med att föra EU närmare medborgarna genom de effekter som åstadkoms i deras vardag som arbetstagare, arbetsgivare, konsumenter, pensionärer, studenter, låntagare, sparare, investerare och skattebetalare. • Alla omotiverade hinder för den fria rörligheten för varor, tjänster, personer och kapital måste avskaffas. Det nya regelverk som skapas genom att nationella marknader integreras måste fungera optimalt för att det skall leda till största möjliga nytta för konsumenter, medborgare och företag. Strävan skall vara att skapa en jämn balans mellan lagstiftning och övriga åtgärder och mellan harmonisering och ömsesidigt erkännande. Kommissionen kommer i görligaste mån att främja självreglering och se till att arbetet för att uppnå resultat bedrivs på ett öppet sätt. • Omfattande strukturella reformer och modernisering måste främjas utgående från den mikroekonomiska aspekten av den multilaterala ekonomiska övervakningen, i enlighet med det som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Cardiff. • De effekter som åstadkoms genom inremarknadsåtgärder som redan är i kraft måste följas upp och granskas med hjälp av instrument som t. ex. resultattavlan och Cardiff-rapporten4. Dialogen med medborgarna och företagen bör utnyttja alla möjligheter som står till buds i genom informationstekniken så att så många som möjligt kan delta interaktivt utformningen av politiken. • Förutsättningar måste skapas för att hela den inneboende potentialen skall kunna frigöras på den inre marknaden för informations- och kommunikationsteknik och elektronisk handel. • Unionens kommande utvidgning måste förberedas. Anslutningen av tio eller fler länder är en stor utmaning för både nuvarande och framtida medlemsstater. Gällande reglers funktion måste förbättras och kandidatländerna måste snarast möjligt involveras i den praktiska tillämpningen av reglerna. • Vi måste se bortom unionens gränser. Internet och e-handeln ger även de minsta företagen möjlighet att delta i den globala handeln. Unionens erfarenheter i samband med skapandet 4 Resultattavlan för den inre marknaden har visat sig vara en värdefull mätare på vilka framsteg som gjorts när det gäller lagstiftning och förvaltning. Cardiff-rapporten är en årlig utvärdering av hur produkt- och kapitalmarknaderna fungerar. 3 av den inre marknaden utgör en bred bas inför fortsatta diskussioner med unionens viktigaste handelspartner. Slutligen görs en hänvisning till unionens mål att upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, som bör nämnas i detta sammanhang. I och med Amsterdamfördraget uppstår nya möjligheter för att de friheter som den inre marknaden ger verkligen skall kunna förverkligas under säkra och rättvisa förhållanden för alla. Vid Europeiska rådets möte i Tammerfors betonade man vikten av att se sambandet mellan detta mål och medborgarnas problem i deras vardag. Arbetet med att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (t. ex. vad beträffar rättshjälp) är avgjort en viktig del av den större helhet som denna strategi har utarbetats för. STRATEGISKA MÅL Följande fyra strategiska mål har fastställts : – att höja medborgarnas livskvalitet – att göra gemenskapens marknader för produkter och kapital effektivare – att förbättra företagsvillkoren – att utnyttja den inre marknadens fördelar i en föränderlig värld Dessa strategiska mål skall fungera som referensram för utformningen av politiken. De är inte fristående utan överlappar och kompletterar varandra. En bedömning måste göras av hur arbetet fortlöper. Kommissionen kommer att fastställa kvantitativa och kvalitativa indikatorer. Sektorsspecifika ramverk (varav några redan är på plats, t. ex. för offentlig upphandling och handlingsplanen för finansiella tjänster5) ingår i den övergripande ramen. OPERATIVA MÅL En rad operativa mål har också ställts upp. Vart och ett av dessa mål omfattar ett visst politikområde som bidrar till ett eller flera av de strategiska målen. De strategiska målen skall fungera som riktmärken vid utvärderingen av arbetet. MÅLINRIKTADE ÅTGÄRDER Inom ramen för de strategiska och operativa målen har prioriterade områden för målinriktade åtgärder på kortare sikt fastställts. Dessa beskrivs ingående för att man skall kunna fastställa ett mätbart resultat. De inbegriper initiativ och åtgärder både på gemenskapsnivå och på nationell nivå. De målinriktade åtgärderna har fastställts på 18 månaders sikt, detta för att kontinuiteten från år till år skall säkerställas. Några av dessa mål kommer inte att uppnås fram till rådets (inre marknaden) första granskning i maj 2000, men om vissa mål fastställs redan nu, kan viktigt förberedande arbete inledas av de länder som står på tur för ordförandeskap i rådet och av kommissionen själv, så att de kan uppnås under loppet av nästa år. Varken de målinriktade åtgärderna i sig eller de därmed sammanhängande tidsfristerna innebär dock några ställningstaganden på förhand om vilka politiska prioriteringar som skall göras i fråga om enskilda åtgärder. 5 Se KOM(1999) 232, "Att genomföra handlingsramen för 11. 5. 1999. finansmarknaderna: en handlingsplan", 4 ÅRSCYKELN I föreliggande årscykel för den inre marknaden ingår resultattavlan som utarbetas två gånger (Cardiff-rapporten). om året och rapporten om produkt- och kapitalmarknaderna Kommissionen kommer även att lägga fram en årlig översyn och uppdatering av de målinriktade åtgärderna som skall behandlas av Europaparlamentet och tas upp vid det andra mötet i rådet (inre marknaden) varje år. Kommissionen kommer i sin översyn att granska framstegen och bedöma i hur hög grad det innevarande, löpande programmet svarar mot de mer långsiktiga målen. Kommissionen kommer att presentera en heltäckande uppsättning indikatorer som skall göra det möjligt för oss att bedöma hur effektiv politiken är och i vilken utsträckning den har bidragit till att nå de övergripande strategiska målen. MÅLINRIKTADE ÅTGÄRDER: INDIKATORER • Kommissionens arbetsdokument där förslagen till inremarknadsindikatorer anges. • Kommissionen offentliggör resultaten av en undersökning om priserna på en mängd olika konsumentprodukter inom EU. De årliga justeringarna av de målinriktade åtgärderna för den inre marknaden kommer att överensstämma med de prioriteringar för strukturella reformer som görs i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, vilka spelar en central roll när den ekonomiska politiken i medlemsstaterna skall samordnas. De olika delarna av strategin för den inre marknaden, bl. a. resultaten från behandlingen av Cardiff-rapporten i rådet (inre marknaden) och Europaparlamentets synpunkter, kommer att tjäna som underlag både för kommissionens förslag till ändringar av de målinriktade åtgärderna och kommissionens förslag till allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken. Till en början är det främst kommissionens ansvar att se till att tillvägagångssättet är enhetligt, men senare kommer ansvaret att flyttas över på medlemsstaterna. Fig. 1 Årscykeln för strategin för den inre marknaden 5 STRATEGISKT MÅL 1: MEDBORGARNA Gemenskapen måste möta allmänhetens växande krav på livskvalitet och hållbar utveckling. Medborgarna gynnas av verkligt öppna och effektiva marknader förutsatt att de kan träffa väl underbyggda val och att det finns effektiva mekanismer för främjande av deras hälsa, säkerhet och ekonomiska intressen. Som arbetstagare måste medborgarna kunna lita på att den ökande konkurrensen är förenad med ett fullgott socialt skydd. EU-medborgarskapet innebär en allmän rätt att fritt röra sig och bosätta sig inom unionen, oavsett den enskildes ekonomiska situation. Det medför också medborgerliga och politiska rättigheter som rätt att rösta i lokalval och val till Europaparlamentet i det land där man är bosatt. Medborgarna förväntar sig att unionen skall arbeta för att de grundläggande målen uppnås, i enlighet med vad som anges i artikel 2 i fördraget, att ekonomiskt och socialt framåtskridande gynnas, och att en hög sysselsättningsnivå och en välbalanserad och hållbar utveckling främjas. Det första strategiska målet är därför att höja medborgarnas livskvalitet. Inom ramen för detta mål har tre operativa mål fastställts. Operativa mål Medborgarna 1 (cid:1) Den inre marknaden skall bidra till en hållbar och välbalanserad utveckling Miljöskyddet skall integreras i gemenskapens politik på alla områden. Hänsyn måste även tas till behovet av att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen genom att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer6. En hållbar utveckling kan bara åstadkommas konkurrenskraft, sysselsättningen och de särskilda behov som de minst gynnade regionerna eller områdena har, inbegripet regionerna i de yttersta randområdena. till miljöskyddet, företagens då man hänsyn tar Kommissionen har redan angivit hur den tänkt sig att miljöpolitiken att stödja och stärka varandra7. En gemenskapsstrategi för att miljöpolitiken och inremarknadspolitiken är under utarbetande. få den inre marknaden och integrera Även om allt tyder på att den inre marknaden påverkar sammanhållningen i positiv riktning8 bör detta följas upp även framöver. Kompletterande åtgärder måste kunna vidtagas vid behov för att stärka den ekonomiska strukturen i regionerna och möjliggöra för dem att dra full nytta av de inre marknaden. till att skapa nya arbetstillfällen. Initiativ på Den inre marknaden har redan bidragit utbudssidan måste dock även omfatta insatser för att göra EU:s arbetskraft kunnigare, flexiblare och rörligare. Denna strategi har utvecklats i riktlinjerna för sysselsättningen, främst i de delar där anställbarhet och anpassningsbarhet behandlas. För att detta operativa mål 1 (Medborgarna 1) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder: 6 7 8 Artiklarna 158 och 159 i fördraget. Se KOM(1999) 263 slutlig, "Den inre marknaden och miljön", 8. 6. 1999. Jfr bl a Första sammanhållningsrapporten (november 1996): Singel Market Review (ser. IV, särskilt volym 2) 6 DEN INRE MARKNADEN SKALL BIDRA TILL EN HÅLLBAR OCH VÄLBALANSERAD UTVECKLING MÅLINRIKTADE ÅTGÄRDER: MEDBORGARNA 1 LAGSTIFTNING • Förslag från kommissionen till Europaparlamentets och rådets direktiv om en ändring av direktivet om insolvens (80/987) • Europaparlamentets och rådets antagande av ett direktiv om främjande av el från förnybara energikällor på den inre marknaden för el • Europaparlamentets och rådets antagande av ett direktiv om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen ANDRA ÅTGÄRDER • Ett tolkningsmeddelande från kommissionen som kommer att klargöra hur miljöhänsyn kan beaktas vid offentlig upphandling • Andra sammanhållningsrapporten med en uppdaterad utredning av den inre marknadens effekter på sammanhållningen • En rekommendation från kommissionen om hur man kan integrera miljöhänsyn i ekonomisk redovisning • Publicering av en handbok över hur artiklarna 28-30 i fördraget • tillämpas i samband med miljöåtgärder i medlemsländerna Införlivande av miljömässiga hänsyn inom ramen för de europeiska standardiseringsorganens uppgifter Juni 2000 Dec. 2000 Juni 2000 Dec. 2000 Juni 2001 Medborgarna 2 (cid:1) Stärka medborgarnas hälsa och säkerhet och främja deras ekonomiska intressen Konsumentskyddet är grundläggande för en inre marknad i medborgarnas tjänst och kommer att bli ett mycket viktigt riktmärke vid utvärderingen av hur väl man lyckas i arbetet. Ett starkt skydd och en effektiv tillämpning av reglerna krävs9, i synnerhet vad gäller de regler som handlar om produktsäkerhet. Gränsöverskridande handelstransaktioner och effektiva förfaranden för att få rättelse måste utvecklas, speciellt med tanke på den elektroniska handelns allt större omfattning. Ytterligare avreglering av allmännyttiga tjänster, eurons införande och e-handelns utveckling är alla faktorer som kan öppna vägen för nya ekonomiska fördelar för medborgarna. För att dessa möjligheter skall omsättas i verklighet måste utvecklingen formas på ett sätt som tar hänsyn till detta. Uppföljningen av den inre marknaden bör ske utgående från medborgarnas perspektiv, så att gemenskapsrätten verkligen leder till de vinster som det var tänkt. 9 Enligt artikel 153. 2 i EG-fördraget skall konsumentskyddet beaktas vid utformningen av övrig gemenskapspolitik. 7 För att detta operativa mål (Medborgarna 2) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder: MÅLINRIKTADE ÅTGÄRDER: MEDBORGARNA 2 STÄRKA MEDBORGARNAS HÄLSA OCH SÄKERHET OCH FRÄMJA DERAS EKONOMISKA INTRESSEN LAGSTIFTNING Juni 2000 • Genomförande av handlingsplanen för finansiella tjänster (se även Marknaderna 2) • Europaparlamentets och rådets antagande av ett förslag till ändring av direktivet om allmän produktsäkerhet (92/59) • Europaparlamentets och rådets antagande av ett direktiv avseende tillverkning, reklam för och försäljning av tobaksprodukter • Förslag från kommissionen till en ändring av direktivet om hemförsäljning (85/577) • Förslag från kommissionen till en ändring av direktivet om vilseledande reklam (84/450) • Förslag från kommissionen till en ändring av direktivet om konsumentkrediter (87/102 ändrad genom 90/88) • Vitbok från kommissionen om livsmedelssäkerhet • Meddelande från kommissionen om produktsäkerheten när det Juni 2000 ANDRA ÅTGÄRDER gäller tjänster • Meddelande från kommissionen om skuldfällor • Meddelande från kommissionen om övergripande aspekter på allmännyttiga tjänster med relevans för konsumenterna • Meddelande från kommissionen om passagerarskyddet vid flygtrafik • Meddelande från kommissionen om prioriteringar beträffande trafiksäkerhet på vägar inom EU • Meddelande från kommissionen om rättshjälp i civilmål • Grönbok från kommissionen om konsumenters möjligheter till domstolsprövning och att få ersättning • Rekommendation från kommissionen om åtgärder med avseende på "miljöargument" (reklam där man hävdar att en produkt är miljövänlig) • Meddelande om förstärkt samarbete i fråga om folkhälsa och konsumentskydd administrativt kommissionen från • Genomförande av ett europeiskt säkerhetssystem för lufttransporter Dec. 2000 Juni 2001 Medborgarna 3 (cid:1) Förstärka och främja insatser för att medborgarna skall kunna utnyttja sina rättigheter fullt ut Få medborgare utnyttjar sin rätt till fri rörlighet: arbetskraftens rörlighet på den inre marknaden – något som är nödvändigt för en anpassningsbar ekonomi – är därför fortfarande begränsad. Den inre marknadens rättigheter, t. ex. erkännande av yrkeskompetens, måste tillämpas på ett effektivare och mer användarvänligt sätt. En viktig förutsättning för större rörlighet är att det är enkelt att få tillgång till information om arbetstillfällen i de olika medlemsstaterna. Nätverket Eures, som består av de nationella arbetsförmedlingarna, måste intensifiera sina insatser på detta område. EU och de nationella förvaltningarna bör 8 tillsammans utveckla en gemensam förvaltningskultur med en hög servicenivå för att problem skall kunna lösas så snabbt och enkelt som möjligt. Detta förutsätter att medborgarna kan få information, stöd och vägledning. Dialogen med medborgarna för konsumentupplysning ("Euroguichets") och andra nätverk, t. ex. Eures, kan användas för att hjälpa medborgarna att ta tillvara sina rättigheter. liksom EU:s europeiska företagen nätverk centrer och av För att detta operativa mål (Medborgarna 3) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder: MÅLINRIKTADE ÅTGÄRDER: MEDBORGARNA 3 FÖRSTÄRKA OCH FRÄMJA INSATSER FÖR ATT MEDBORGARNA SKALL KUNNA UTNYTTJA SINA RÄTTIGHETER FULLT UT LAGSTIFTNING • Europarlamentets och rådets antagande av ett förslag om att utvidga förordning 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet till att även omfatta medborgare från länder utanför EU • Europarlamentets och rådets antagande av ett förslag om att ersätta förordning 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet med en ny förenklad och moderniserad förordning • Förslag från kommissionen till en förordning om ett enhetligt format på EU-passet • Förslag från kommissionens om en ändring av direktivet om en andra generell ordning för erkännande av behörighetsgivande högre utbildning (92/51) • Förslag från kommissionen om en förordning som innebär en omarbetning av direktiven om rätt till bosättning (90/364, 90/365, 93/96, 68/360) • Förslag från kommissionen om en förordning om ett enhetligt format på uppehållstillstånd • Dialog med medborgarna och företagen: – Kampanj som skall inledas under våren 2000 ANDRA ÅTGÄRDER Publicering av informationsskrift om hur man hävdar sina rättigheter på den inre marknaden – Meddelande från kommissionen om feedback från dialogen – En ny webbplats där allmänheten kan få information om sina rättigheter och möjligheter på den inre marknaden Juni 2000 Dec. 2000 Juni 2001 Juni 2000 • Publicering av en informationsskrift om uppgiftsskydd • Meddelande kommissionen om hur från erkännande yrkeskompetens skall se ut i framtiden av Dec. 2000 • Ett "self service-paket" för arbetssökande och arbetsgivare skall tillhandahållas på Internet via Eures webbplats och kompletteras med personlig rådgivning av Eurorådgivare • Allmänheten skall få tillgång till en komplett och aktuell databas på om levnadsvillkor arbetsvillkor och uppgifter med arbetsmarknaderna i medlemsstaterna 9 - STRATEGISKT MÅL 2: MARKNADERNA För att främja näringslivets konkurrenskraft behöver unionen effektiva marknader för varor, tjänster och kapital. Den reformprocess som inleddes vid Europeiska rådets möte i Cardiff skall utvecklas ytterligare och på så sätt bidra till detta. Medlemsstaterna och EU:s institutioner måste understödja processen genom att aktivt genomföra de förändringar som krävs. Omfattande strukturreformer och modernisering av marknaderna är en viktig del av den ekonomiska samordningen inom unionen, som det sägs i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. i allt högre grad är viktigt med en samordnad och sammanhängande Eftersom det företagspolitik i gemenskapen, bör särskild vikt fästas vid de små och medelstora företagens behov, så att hela deras potential för innovation, tillväxt och sysselsättning utnyttjas. Det andra strategiska målet bör därför vara att göra gemenskapens marknader för produkter och kapital effektivare. Inom ramen för detta mål har fem operativa mål fastställts. Operativa mål Marknaderna 1 (cid:1) Uppmuntra ekonomiska reformer för effektiva marknader Den reformprocess som inleddes vid Europeiska rådets möte i Cardiff och som nu är en av de tre hörnstenarna i den europeiska sysselsättningspakten ringar in områden där åtgärder krävs på gemenskapsnivå och nationell nivå, samtidigt som det mikroekonomiska perspektivet beaktas när de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken utarbetas. Frågan är inte bara om medlemsstaternas lagstiftning är juridiskt förenlig med den inre marknaden, utan också om den både uppmuntrar till största möjliga utnyttjande av de integrerade marknaderna i termer av konkurrenskraft och sysselsättning och svarar mot målen av allmänt intresse på effektivast möjliga sätt. Processen med en gemensam utvärdering där medlemsstaternas rapporter granskas i rådet (inre marknaden) måste utvecklas ytterligare till en form av peer review så att detta nya instrument kan utnyttjas till fullo. För att detta operativa mål (Marknaderna 1) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder: MÅLINRIKTADE ÅTGÄRDER: MARKNADERNA 1 UPPMUNTRA EKONOMISKA REFORMER FÖR EFFEKTIVA MARKNADER • Årligt antagande av ett meddelande från kommissionen, Ekonomisk reform: rapport om produkt- och kapitalmarknadernas funktion i gemenskapen (Cardiff-rapporten) • Medlemsstaternas årliga genomförande av de rekommendationer till reformer av produkt- och kapitalmarknaderna som anges för de enskilda länderna i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken 10 Marknaderna 2 (cid:1) Se till att de finansiella tjänsterna utvecklas fullt ut De finansiella tjänsterna är en viktig sektor som kommer att bidra avsevärt till att den inre marknaden blir en verklighet för konsumenter och företag. De finansiella tjänsterna har gynnats av eurons införande, men det behövs ytterligare insatser för att konsumenterna skall få tillgång till ett större urval av pålitliga, konkurrenskraftiga finanstjänster och för att det skall bli lättare för företagen (särskilt de små och medelstora) att få tillgång till en enhetlig, djup och likvid marknad för investeringskapital så att finansmarknaderna stabilitet garanteras. Handlingsplanen för de finansiella tjänsterna från maj 1999, som är särskilt inriktad på dessa frågor, är därför en viktig del av strategin för den inre marknaden. Detta torde stimulera sysselsättningen genom att det blir enklare att investera i innovation, i synnerhet för småföretagen. Dessutom torde konsumenterna, inte minst med tanke på den växande elektroniska handeln, få tillgång till ett större utbud av tjänster av hög kvalitet. För att det skall bli lättare att nå konsensus om de åtgärder som krävs och sedan vidta dessa åtgärder, kommer kommissionen att verka i nära samarbete med tjänstemän från medlemsstaterna, aktörerna på marknaden och användarna. För att detta operativa mål (Marknaderna 2) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder: MÅLINRIKTADE ÅTGÄRDER: MARKNADERNA 2 SE TILL ATT DE FINANSIELLA TJÄNSTERNA UTVECKLAS FULLT UT • Genomförande av handlingsplanen för finansiella tjänster Många åtgärder i handelsplanen för finansiella tjänster kan bidra till att andra operativa mål uppnås, t. ex. de mål som rör konsumentskyddet, dataåldern, det multilaterala handelssystemet, bolagsrätt och kampen mot brottsligheten på den inre marknaden. Marknaderna 3 (cid:1) Maximera informationsteknikens fördelar för den inre marknaden Under de närmaste åren kommer utvecklingen när det gäller teknik och information att innebära stora förändringar för Europas ekonomi, arbetsplatser och samhälle. Såväl företagen som medborgarna kommer att påverkas. Det är av största vikt att goda förutsättningar för e- handeln utarbetas, utgående från de principer som ligger till grund för den inre marknaden. Detta kommer att ingå som en integrerad del i "e-Europa"-initiativet, som håller på att förberedas inför toppmötet i Helsingfors10. Företagen erbjuds därmed förhållandevis billig tillgång till nya gränsöverskridande marknader, särskilt inom handeln med tjänster (t. ex. finansiella tjänster eller försäkringar) och icke-skrymmande, värdefulla konsumentprodukter (cd-skivor, märkesvaror). E-handeln betyder också att konsumenterna kan få bästa möjliga valuta för sina pengar på den inre marknaden och internationellt. Ytterligare åtgärder från 10 Initiativet "e-Europa" (för ett informationssamhälle för alla) som skall läggas fram vid Europeiska rådets möte i Helsingfors kommer att bana väg för kommissionens bidrag till toppmötet i Lissabon i mars om sysselsättning, ekonomisk reform och social sammanhållning mot ett Europa i innovationens och kunskapens tecken. 11 gemenskapens sida krävs, dels för att den elektroniska handelns utveckling inte skall hämmas på grund av att reglerna är olika i medlemsstaterna, dels för att konsumenterna skall kunna känna sig trygga när de handlar via Internet. Gemenskapens mål måste vara att skapa en adekvat rättslig ram: lagstiftningen måste begränsas till det minimum som krävs för att tjänsteleverantörernas rättssäkerhet skall garanteras, ett starkt konsumentskydd och enkla förfaranden måste skapas för att konsumenterna till en låg kostnad skall kunna få sin sak prövad. Därutöver måste förebyggande åtgärder vidtas för att det inte skall gå att använda Internet som verktyg för brottslig verksamhet. För att detta operativa mål (Marknaderna 3) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder: MÅLINRIKTADE ÅTGÄRDER: MARKNADERNA 3 MAXIMERA INFORMATIONSTEKNIKENS FÖRDELAR FÖR DEN INRE MARKNADEN LAGSTIFTNING • Europaparlamentets och rådets antagande av ett direktiv om elektronisk handel • Europaparlamentets och rådets antagande av ett direktiv om upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället • Förslag från kommissionen till ett direktiv om dataprograms patenterbarhet • Förslag säkra kommissionen momssystemet fungerar i samband med e-handel från för att att det nuvarande ANDRA ÅTGÄRDER • Meddelande från kommissionen om reglerna för tillgången till och TV-sändningar radio-och kabelnät för informationssamhällets tjänster till stöd för skiljeförfaranden utanför domstol via • Åtgärder Internet • Upprättande av en dialog med näringslivet och konsumenterna som ett led i utvecklingen av den integrerade ramen för e-handeln Juni 2000 Dec. 2000 Juni 2000 Juni 2001 Marknaderna 4 (cid:1) Uppmuntra kreativitet immaterialrättsligt skydd och nyskapande genom ett fullgott Den immaterialrättsliga marknaden förändras hela tiden i takt med teknikens utveckling, nya marknadsföringsstrategier och konsumenternas och användarnas beteende. Ett fullgott immaterialrättsligt skydd är en förutsättning för en miljö som uppmuntrar till nyskapande, kreativitet och investeringar. Den inre marknadens regler på detta område bör utformas så att en konkurrensbefrämjande miljö gynnas, samtidigt som vederbörlig hänsyn tas till alla berörda intressen. Förslaget om ett gemenskapspatent kommer att stärka innovationsförmågan hos företagen i gemenskapen. 12 För att uppnå detta operativa mål (Marknaderna 4) krävs följande målinriktade åtgärder: MÅLINRIKTADE ÅTGÄRDER: MARKNADERNA 4 UPPMUNTRA KREATIVITET OCH NYSKAPANDE GENOM ETT FULLGOTT IMMATERIALRÄTTSLIGT SKYDD LAGSTIFTNING • Förslag från kommissionen till en förordning om gemenskapspatent • Europaparlamentets och rådets antagande av ett direktiv om Juni 2000 bruksmönsterskydd • Europaparlamentets och rådets antagande av ett direktiv om till ersättning vid vidareförsäljning av upphovsmannens rätt originalkonstverk (följerätt) ett antagande av • Rådets förslag till en förordning om gemenskapsmönster • Meddelande från kommissionen som uppföljning till grönboken om att bekämpa varumärkesförfalskning och pirattillverkning ANDRA ÅTGÄRDER Juni 2001 Juni 2000 Marknaderna 5 (cid:1) Effektiv marknadsöppning genom lagstiftning inom el, vatten, tele och transporter, samtidigt som de samhällsomfattande tjänsterna bevaras Avregleringen inom tele, el samt luft- och landsvägstransporter har redan gett fördelar i form av lägre priser och högre kvalitet. En avreglering av järnvägstransporterna prioriteras för närvarande. Avregleringen av sjöfartscabotage som genomfördes nyligen förväntas ge liknande resultat. Kommissionen arbetar även vidare med att försöka lösa problemen med förseningarna inom flygtrafiken som beror på bristfälliga flygledningssystem, och man kommer att ta inititativ till åtgärder för att fastställa enhetliga regler för flygtrafikledningen på europeisk nivå. De nationella tillsynsmyndigheterna måste tillämpa gemenskapslagstiftningen enhetligt, vilket förutsätter att det snarast införs rutiner för ökat samarbete dem emellan. Konkurrensrätten kommer att bli det viktigaste verktyget för organisationen av dessa marknader, även om det även i fortsättningen kan komma att krävas särregler för att samhällsomfattande tjänster, konsumentskydd och driftskompatibilitet skall säkras. Avregleringen av telesektorn torde innebära att alla medborgare till ett överkomligt pris har tillgång till en samhällsomfattande tjänst, och inte minst till informationssamhällets tjänster. 13 För att detta operativa mål (Marknaderna 5) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder: MÅLINRIKTADE ÅTGÄRDER: MARKNADERNA 5 EFFEKTIV MARKNADSÖPPNING GENOM LAGSTIFTNING INOM EL, VATTEN, TELE OCH TRANSPORTER, SAMTIDIGT SOM DE SAMHÄLLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA BEVARAS LAGSTIFTNING av • Uppföljning granskning gällande på förslag från kommissionen till ett lagstiftning för telekommunikationsområdet: ramdirektiv och fyra särdirektiv Juni 2000 • Europaparlamentets och rådets antagande av ett direktiv om fastställande av regler för flygplatsavgifter • Europaparlamentets och rådets antagande av direktiv om ändring av direktiven 91/440 och 95/18 och om ersättande av direktiv 95/19/EG (paketet för stimulans av järnvägstrafiken) • Förslag från kommissionen till Europarlamentets och rådets 1191/69 av förordning (medlemsstaternas åtgärder i fråga om allmän trafikplikt på järnväg, väg och inre vattenvägar) förordning om en ändring rådets • Europaparlamentets och rådets antagande av en förordning varigenom riktlinjerna för de transeuropeiska näten uppdateras ANDRA ÅTGÄRDER • • • Införlivande och oinskränkt tillämpning enligt fastställd tidsfrist av direktiv 97/67 om gemensamma regler för posttjänster Införlivande och oinskränkt tillämpning enligt fastställd tidsfrist av direktiv 96/92 om gemensamma regler för den inre marknaden för el11 Införlivande och oinskränkt tillämpning enligt fastställd tidsfrist av direktiv 98/30 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas • Tolkningsmeddelande från kommissionen om koncessioner • Kommissionens rapport genomförande sjätte om av lagsstiftningspaketet för telekommunikationsområdet • Genomförande av meddelandet om förslag till etablering av gemensamt europeiskt luftrum Dec. 2000 Juni 2001 Juni 2000 Dec. 2000 Juni 2001 STRATEGISKT MÅL 3: FÖRETAGEN Åtgärder som har till syfte att öka marknadens integration genom att sektorsvis avskaffa hinder på marknaderna för varor och tjänster och genom att förbättra regelverkets effektivitet överlag, kommer att få önskad effekt endast om den miljö i stort som näringslivet verkar i är gynnsam. För detta fordras att både medlemsstaterna och EU-institutionerna gemensamt är fast beslutna att undanröja konkurrensbegränsande förfaranden, skatterelaterade hinder för handel över gränserna och illojal skattekonkurrens, samtidigt som riktlinjerna för enskilda sektorer följs. Både på nationell nivå och gemenskapsnivå behövs också fortsatta och ökade insatser för att skapa ett mindre betungande regelverk och lagstiftning av hög kvalitet. Särskilt 11 Tidsfristen för införlivande i Grekland är den 19 februari 2001. 14 de små och medelstora företagen kommer att vinna på minskade kostnader för att följa reglerna och administrativa rutiner som främjar företagande. Det tredje strategiska målet är därför att förbättra företagsvillkoren. Operativa mål Företagen 1 (cid:1) Gemensamt engagemang för att se till att marknadsintegrationen inte undergrävs av konkurrensbegränsande förfaranden och distributörer Varken konkurrensbegränsande beteende från företagens sida eller statligt stöd från medlemsstaterna kommer att tillåtas hindra den inre marknadens fortsatta integration och ökade effektivitet. Gemenskapens och medlemsstaternas regler måste tillämpas strikt för att tillverkare genom konkurrensbegränsande avtal hålla uppe priser på en onaturligt hög nivå eller missbruka I kommissionens Vitbok om modernisering av reglerna om dominerande ställning. tillämpning av artiklarna 85 och 86 i EG-fördraget12 diskuteras ytterligare ändringar i regelverket. Det är av största vikt att de nationella konkurrensmyndigheterna och kommissionen arbetar tillsammans för att trygga en fri och rättvis konkurrens på marknadens alla nivåer. upp marknaden, kunna skall dela inte Även om statligt stöd generellt sett minskar i omfattning, utgör det fortfarande ett allvarligt hot mot marknadens integration och effektivitet. Den individuella bedömningen av anmälda stödinsatser bör kompletteras med en bedömning av vilken sammanlagd inverkan sådant statligt stöd som snedvrider konkurrensen har på den inre marknaden. Medlemsstaterna bör ställa om kvarvarande statligt stöd från tillfälligt och sektoriellt stöd till stöd som är avsett att uppfylla övergripande politiska mål av gemenskapsintresse. För att detta operativa mål (Företagen 1) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder: MÅLINRIKTADE ÅTGÄRDER: FÖRETAGEN 1 GEMENSAMT ENGAGEMANG FÖR ATT SE TILL ATT MARKNADSINTEGRATIONEN INTE UNDERGRÄVS AV KONKURRENSBEGRÄNSANDE FÖRFARANDEN LAGSTIFTNING • Förslag från kommissionen till en förordning om modernisering av konkurrensreglerna för tillämpningen av artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget • Kommissionens antagande av förordningar om gruppundantag vad gäller statligt stöd till små och medelstora företag, utbildningsstöd och regeln om stöd av mindre betydelse • Förslag från kommissionen till Europaparlamentets och rådets förordning om en ändring av rådets förordning 1107/70 (stöd till transporter på järnväg, väg och inre vattenvägar) Dec. 2000 12 1999/C 132/01. Artiklarna 85 och 86 har i och med Amsterdamfördraget numrerats om till artiklarna 81 och 82. 15 ANDRA ÅTGÄRDER • Kommissionens riktlinjer antagande gruppundantagsförordningen för vertikala begränsningar av för • Översyn av kommissionens politik om horisontella samarbetsavtal • Uppföljning av kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag Juni 2000 Dec. 2000 Företagen 2 (cid:1) Undanröja skatterelaterade hinder och illojal skattekonkurrens på den inre marknaden Efter Ekofin-rådets möte i Verona i april 1996 har stor vikt lagts vid behovet av samordnade åtgärder på europeisk nivå för att – sätta stopp för urholkningen av vissa typer av skatteintäkter – avskaffa skattemässiga hinder som motverkar den inre marknadens funktion – göra skattesystemen mer sysselsättningsvänliga. Detta föranledde kommissionen att lägga fram "skattepaketet", som godkändes av rådet i december 1997. Inom ramen för denna breddade samordning behövs en balanserad och mer omfattande strategi för att ge skattebetalarna ett "inremarknadsvänligt" skattesystem. Särskild vikt kommer att fästas vid att diskriminerande bestämmelser undanröjs. Som det nu är kan skattebetalarna – enskilda såväl som företag – råka ut för dubbelbeskattning, försenade utbetalningar som motverkar möjligheterna att dra full nytta av de fyra friheterna. av skatteåterbäring och andra skattemässiga hinder Dessutom måste de befintliga skattebestämmelserna tillämpas effektivt. I samband med företagsenkäter framhålls ofta att de komplicerade momsförfarandena är ett stort hinder för handel över gränserna. Kommissionen har redan lagt fram förslag om förenklingar på dessa områden på kort sikt (avskaffande av skatteombud och direkt momsavdrag i stället för momsåterbetalning). Momsreglerna och momsrutinerna måste moderniseras så att hänsyn tas till utvecklingen inom näringslivet och den elektroniska handeln. För att detta operativa mål (Företagen 2) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder: MÅLINRIKTADE ÅTGÄRDER: FÖRETAGEN 2 UNDANRÖJA SKATTERELATERADE HINDER OCH ILLOJAL SKATTEKONKURRENS PÅ DEN INRE MARKNADEN LAGSTIFTNING • Rådets antagande av ett direktiv om beskattning av inkomster från sparande • Rådets antagande av ett direktiv om räntor och royalties • Rådets antagande av ett direktiv om energibeskattning Juni 2000 16 • Förslag från kommissionen om en konsolidering av det sjätte momsdirektivet (77/388) • Förslag från kommissionen om att modernisera momsreglerna på Dec. 2000 den inre marknaden • Förslag från kommissionen om åtgärder för att modernisera punktskattesystemet och göra det mer "inremarknadsvänligt" • Förslag från kommissionen om åtgärder mot skattebestämmelser som hindrar skattebetalarna att i full utsträckning få tillgång till den inre marknaden ANDRA ÅTGÄRDER • Uppförandekod i samband med illojal skattekonkurrens: avtal om att återgå till tidigare nivå eller ändringar av skatteåtgärder som enligt koden är skadliga • Rapport från kommissionen om företagsbeskattning inom EU • Rapport från kommissionen till rådet om punktskattesystemet på den inre marknaden för mineraloljor, tobak och andra varor Juni 2000 Dec. 2000 Företagen 3 (cid:1) Förbättra regelverkets effektivitet Den mest grundläggande förutsättningen för en helt integrerad marknad som kan få alla aktörers förtroende är ett gemensamt regelverk som tillämpas på ett enhetligt sätt av medlemsstaterna. Underlåtenhet att införliva gällande direktiv kommer därför även i fortsättningen att ägnas största uppmärksamhet. Alla medlemsstater borde nu kunna nå upp till den nivå som de ledande staterna håller. tillämpas, bl. a. Den nya rättsliga ordningen kräver också dels att man är överens om hur reglerna skall tolkas, dels gemensamma strategier när form av bättre reglerna skall förvaltningssamarbete. Nationella tjänstemän måste samarbeta för att tillämpningen skall ske på en jämn och hög nivå och för att man effektivt skall kunna lösa sådana problem som företag och enskilda stöter på. Huvudansvaret för tillämpningen åligger medlemsstaterna. Man skall där försöka utveckla en inremarknadsorienterad förvaltningskultur. Kommissionen kommer att starta och underlätta gemensam verksamhet och utbyte av bra lösningar samt fortsätta att följa upp arbetet. Man kommer även i fortsättningen att samvetsgrant inleda överträdelseförfaranden, samtidigt som medlemsstaterna måste se till att alla formella underrättelser och motiverade yttranden som kommissionen tillställer dem handläggs snabbt och korrekt. i Tillgång till information och rådgivning spelar en avgörande roll när företagen skall få hjälp till fullo utnyttja den inre marknaden och lösa problem där sådana uppstår. med att Kommissionen avser – förutom att använda sig av de befintliga nätverken av Euroinfocentrer – att även högprioritera utvecklingen av dialogen med företagen och medborgarna och nätverken av europeiska centrer för konsumentupplysning. 17 För att detta operativa mål (Företagen 3) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder: MÅLINRIKTADE ÅTGÄRDER: FÖRETAGEN 3 FÖRBÄTTRA REGELVERKETS EFFEKTIVITET ANDRA ÅTGÄRDER • Inledande av ett pilotprojekt varigenom gemenskapsstöd leds vidare till nationella initiativ för administrativt samarbete • Alla medlemsstaterna skall minska sitt införlivandeunderskott till mindre än 1,5 % • Meddelande från kommissionen om en omfattande EU-strategi för tillämpningen av samarbete främja syfte att i administrativt lagstiftningen Juni 2000 Dec. 2000 Juni 2001 Företagen 4 (cid:1) Undanröja alla kvarvarande hinder för handel över gränserna Den inre marknaden har medfört att varumarknaderna integrerats effektivt, även om vissa problem fortfarande återstår att lösa. Gemenskapens mål måste nu vara att undanröja de kvarvarande hindren för handeln över gränserna, särskilt inom tjänstesektorn, och se till att nya hinder inte uppstår. I synnerhet måste tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande förbättras, samtidigt som harmoniseringsåtgärder inte får uteslutas. För att detta operativa mål (Företagen 4) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder: MÅLINRIKTADE ÅTGÄRDER: FÖRETAGEN 4 UNDANRÖJA ALLA KVARVARANDE HINDER FÖR HANDEL ÖVER GRÄNSERNA LAGSTIFTNING • Förslag från kommissionen om ett regelverk för offentlig upphandling • Europaparlamentets och rådets antagande av direktiv om ett EG-kort för tillhandahållande av tjänster • Meddelande från kommissionen om marknadskommunikation och ANDRA ÅTGÄRDER reklam • Meddelande från kommissionen om patentombud • Genomförande av de specifika åtgärder som anges i rådets beslut om standardisering13 • Uppföljningsrapport om tillämpningen av direktivet om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister (85/374) • Rapport från kommissionen med en utvärdering av hur riktlinjerna för CE-märkningen om överensstämmelse har genomförts • Avtal om 50 harmoniserade standarder för byggprodukter • Medlemsstaternas och kommissionens genomförande av de särskilda åtgärder som anges i kommissionens meddelande och rådets resolution om ömsesidigt erkännande • Bedömning av resultaten av den kommande studien om kvarvarande handelshinder för företagstjänster Juni 2000 Dec. 2000 Juni 2000 Dec. 2000 Juni 2001 13 Denna målinriktade åtgärd kan vara giltig fram till och med juni 2001. 18 Företagen 5 (cid:1) Minska belastningen på företagen, särskilt de små och medelstora företagen, och hjälpa företagen att ta tillvara de möjligheter som den inre marknaden erbjuder Alltför komplicerad eller illa utformad lagstiftning medför extrakostnader och belastningar för företagen och minskar därigenom konkurrenskraften. Den kan också avskräcka företagen från att expandera, vilket undergräver sysselsättningen, inte minst i små och medelstora företag. Kommissionen har redan satsat stort14 för att förbättra kvaliteten på lagstiftningen, bl. a. genom initiativet SLIM och pilotprojektet med företagspanelen. Resultaten för befintlig och planerad lagstiftning har dock inte uppfyllt förväntningarna. Vi behöver utveckla en enhetlig politik, vilket innebär arbete både på nationell nivå och EU-nivå. Här kan man exempelvis tänka sig att parallellt tillämpa SLIM-metoden både på EU-direktiv och på motsvarande nationella genomförandebestämmelser genom samordnad verksamhet i medlemsstaterna. Dialogen med medborgarna och företagen kan användas för att hjälpa företagen att ta tillvara de möjligheter som den inre marknaden ger. Dialogen skall dessutom vidareutvecklas så att alla aktörer som arbetar med genomförandet av den inre marknaden får kontinuerlig feedback. Med hjälp av denna information kan den rättsliga och administrativa ramen förbättras och förenklas. Näringslivet, även småföretagen, behöver en tydlig och modern bolagsrättslig ram för sin verksamhet på den inre marknaden. För att detta operativa mål (Företagen 5) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder: MÅLINRIKTADE ÅTGÄRDER: FÖRETAGEN 5 MINSKA BELASTNINGEN PÅ FÖRETAGEN, SÄRSKILT DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGEN, OCH HJÄLPA FÖRETAGEN ATT TA TILLVARA DE MÖJLIGHETER SOM DEN INRE MARKNADEN ERBJUDER LAGSTIFTNING • Europaparlamentets och rådets antagande av ett direktiv om insatser mot betalningsförseningar vid handelstransaktioner • Förslag från kommissionen att ändra det första och det andra bolagsrättsdirektivet (post-SLIM) (68/151 och 77/91) • Rådets antagande av förordningen och direktivet som föreslagits om stadgar för Europabolag och därtill hörande förslag (europeiska föreningar, kooperativ och ömsesidiga bolag) • Utvärdering av projekt för främjande av bättre lagstiftning: ANDRA ÅTGÄRDER – SLIM – Företagspanelen • Genomförande av BEST-handlingsplanen • Dialog med medborgarna och företagen: Kommissionen skall införa rutiner för feedback från företagen • Meddelande från kommissionen om små och medelstora företags möjligheter att delta vid offentlig upphandling • En första rapport om de kvantitativa resultaten av rutiner för feedback från företagen Juni 2000 Dec. 2000 Juni 2001 Juni 2000 Dec. 2000 14 Se den årliga rapporten "Bättre lagstiftning", varav den senaste är KOM (1998) 715 slutlig, 1. 12. 1998. 19 STRATEGISKT MÅL 4: EXTERNA ASPEKTER Den inre marknaden kan inte betraktas isolerat från resten av den globala ekonomin. I ett mikroekonomiskt perspektiv är den ökade konkurrenskraft som den inre marknaden medför nödvändig för europeiska företag som konkurrerar på världsmarknaden. Politiskt kan den inre marknaden tjäna som en förebild för hur man skapar global och regional enighet om liberaliseringen av handeln. Det är även en nödvändig förutsättning för att utvidgningen skall bli framgångsrik. Det sista strategiska målet är därför att utnyttja den inre marknadens fördelar i en föränderlig värld. De operativa målen är två. Operativa mål Externa aspekter 1 (cid:1) Bidra till att utforma det multilaterala handelssystemet för nästa århundrade Den inre marknaden, den gemensamma valutan, den förestående utvidgningen - som kommer att göra unionen till världens största integrerade marknad med mer än en halv miljard konsumenter – och EU:s ökande politiska betydelse internationellt innebär att EU kan ha ett avgörande inflytande på utformningen och stärkandet av det multilaterala handelssystemet och dess lagstiftning. I Seattle enades man om att inleda nästa runda senare i år, vilket ger EU ett viktigt tillfälle att bekräfta sitt stöd för ett öppet världshandelssystem och en stärkt Världshandelsorganisation, inte minst dess tvistlösningsmekanism. Unionens bidrag till förhandlingarna skall inriktas på avgörande framsteg i fråga om en omfattande liberalisering av handeln och ökad tillgång till marknaderna, sociala, miljörelaterade, kulturella och andra samhälleliga intressen och värden skyddas på ett adekvat sätt. som Europas samtidigt Ytterligare framsteg i frihandelsvänlig riktning, förenat med ytterligare integration av utvecklingsländerna i det multilaterala handelssystemet, är fortfarande unionens övergripande mål. Den inre marknadens kärnfrågor står redan på dagordningen: offentlig upphandling, investeringar, konkurrens, immaterialrätt, företagstjänster och finansiella tjänster. Lösningar som tagits fram för den inre marknaden kan kanske fungera som lämplig utgångspunkt för ett internationellt regelverk som bygger på principerna om öppenhet, icke-diskriminering och lika konkurrensvillkor. På samma gång kommer resultat som uppnås inom ramen för multilaterala handelsförhandlingar att stärka den inre marknadens potential ytterligare. Denna process av ömsesidigt berikande skall främja sammanhållningen inom världshandeln och därmed även välståndet för alla. Den växande betydelse som principerna för den inre marknaden har fått i samband med handelsavtal med tredje land kommer att avspeglas tydligt i resultaten av nästa multilaterala runda. Gemenskapen förhandlar om eller planerar frihandelsavtal med länder och grupper av länder som t. ex. Mexiko, Chile, Ryssland, Mercosur samt Medelhavsländerna inom ramen för Barcelonaprocessen. Näringslivets aktiva medverkan i samband med utformningen och övervakningen av regelverket för den inre marknaden är en metod som skulle kunna utvidgas i den transatlantiska till bilateralt och multilateralt affärsdialogen. samarbete, vilket t. ex. är fallet 20 För att detta operativa mål (Externa aspekter 1) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder: MÅLINRIKTADE ÅTGÄRDER: EXTERNA ASPEKTER 1 BIDRA TILL ATT UTFORMA DET MULTILATERALA HANDELSSYSTEMET FÖR NÄSTA ÅRHUNDRADE LAGSTIFTNING • Kommissionen avslutar förhandlingarna med Europarådet om till protokoll konvention – ett utkast till rekommendation om skydd av personuppgifter som samlas in och behandlas i samband med försäkringar – ett utkast Europarådets databehandling av personuppgifter – ett tilläggsprotokoll till konvention 108 i linje med direktiv 95/46 • Beslut av kommissionen, i enlighet med artikel 25. 6 i direktiv 95/46, med en bedömning av om vissa tredje länder har en adekvat skyddsnivå rörande gemenskapens anslutning till vid 108 om skydd enskilda för • Rådets antagande av ett beslut om bemyndigande att på gemenskapens vägnar underteckna WIPO-fördraget om upphovsrätt (WCT) och WIPO-fördraget om framträdanden och fonogram (WPPT) ANDRA ÅTGÄRDER • • Fortsatt arbete med att fastställa minimistandarder på internationell nivå, främst inom ramen för WIPO, för skydd av audiovisuella tjänster, programföretags rättigheter och skydd för icke ursprungliga databaser Identifiering och främjande av instrument som utvecklats inom ramen för den inre marknaden och som skulle kunna tillämpas i samband med multilaterala handelsavtal, tydligt regelverk och förfarandena och principerna för harmoniseringen av standarder som t. ex. ett Juni 2000 Dec. 2000 Juni 2000 Dec. 2000 (cid:1) Externa aspekter 2 Se till att den inre marknaden bidrar till en framgångsrik utvidgning av gemenskapen Förberedelserna inför unionsmedlemskapet har redan stärkt de central- och östeuropeiska ländernas ekonomier, vilket deras relativt goda motståndskraft mot Asienkrisen i höstas visade. Kandidatländerna måste fortsätta förberedelserna inför en utvidgad inre marknad. Det är av största vikt att länderna, förutom att göra de nödvändiga ändringarna i sin lagstiftning, också inför en förvaltningsstruktur som garanterar att inremarknadsreglerna, inklusive de regler som gäller miljö, i praktiken. Kommissionen kommer att använda de möjligheter den förstärkta föranslutningsstrategin erbjuder för att hjälpa dem att bygga upp och förbättra dessa strukturer. folkhälsa och konsumentskydd, kan tillämpas Insatserna måste vara inriktade på ett maximalt utnyttjande av inremarknadsdimensionen inom föranslutningsstrategin. Planerna för införandet15 måste genomföras fullt ut inom ramen för partnerskapen för anslutning med hjälp av alla till buds stående medel, bl. a. TAIEX 15 Den 9 mars 1998 lade kommissionen fram förslag till en plan för varje kandidatland för att hjälpa dem med förberedelserna inför det stegvisa genomförandet av inre marknadens regelverk. 21 (Technical Assistance Information Exchange) och andra samarbetsformer, som bör utvidgas så att alla sektorer av den inre marknaden omfattas. För att detta operativa mål (Externa aspekter 2) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder: MÅLINRIKTADE ÅTGÄRDER: EXTERNA ASPEKTER 2 SE TILL ATT DEN INRE MARKNADEN BIDRAR TILL EN FRAMGÅNGSRIK UTVIDGNING AV GEMENSKAPEN ANDRA ÅTGÄRDER • Gemensamma möten med Rådgivande kommittén för den inre marknaden och företrädare för kandidatländerna • Gemensamma möten med cheferna för samordningscentren och företrädare för kandidatländerna • Samarbete med kandidatländerna i syfte att inrätta ett samordningscenter i varje land användning • Mer målinriktad t. ex. av intensifierade samarbetsformer för frågor som rör den inre marknaden föranslutningsstrategier, Dec. 2000 Juni 2001 22 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Kommissionens meddelande Strategin för den inre marknaden 2. BERÖRDA BUDGETPOSTER B5-3001-"Genomförande och utveckling av den inre marknaden” 3. RÄTTSLIG GRUND Artikel 211 i EG-fördraget 4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN De strategiska målen i meddelandet är a) att höja medborgarnas livskvalitet: - garantera att den inre marknaden bidrar till en varaktig och balanserad utveckling, - öka medborgarnas hälsa och trygghet och främja deras ekonomiska intressen, - stärka och främja den fulla användningen av medborgarnas rättigheter. b) att göra gemenskapens marknader för produkter och kapital effektivare: - uppmuntra ekonomiska reformer för effektiva marknader, - garantera att finansiella tjänsterna utvecklas fullt ut, - maximera fördelarna för den inre marknaden i den digitala tidsåldern, - uppmuntra kreativitet och nyskapande genom ett fullgott immaterialrättsligt skydd, - garantera effektiv marknadsöppning lagstiftningsvägen inom el, vatten, tele och transporter, samtidigt som de samhällsomfattande tjänsterna bevaras. c) att förbättra företagsvillkoren: - gemensamt engagemang för att se till att marknadens integration inte undergrävs av konkurrensbegränsande förfaranden, - undanröja skatterelaterade hinder och illojal skattekonkurrens på den inre marknaden, - skapa ett förbättrat och förenklat regelverk, - undanröja kvarvarande hinder för handel över gränserna, - reducera det regelverk som tynger företagen, i synnerhet de små och medelstora företagen samt hjälpa näringslivet att dra nytta av den inre marknadens möjligheter. d) att utnyttja den inre marknadens uppnådda resultat i en föränderlig värld: - bidra till att utforma det multilaterala handelssystemet för nästa århundrade, - se till att den inre marknaden bidrar till en framgångsrik utvidgning av gemenskapen. 5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 5. 1 Icke-obligatoriska utgifter 5. 2 Differentierade anslag 5. 3 Inga 23 6. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER Driftskostnader: - - - Bidrag till projekt som är av intresse för gemenskapen och som externa organisationer är ansvariga för. Kostnader för informationskampanjer. Kostnader inledande för allmänna undersökningar, analyser, simuleringar eller undersökningar som gäller det praktiska arbetet eller utvärdering av den inre marknaden och genomförandet av andra politiska mål. 7. BUDGETKONSEKVENSER (DEL B) 7. 1 Metod för beräkning av de totala kostnaderna för åtgärden Siffrorna som nämns är hämtade från budgetförslaget för år 2000. Med tanke på att vissa riktade åtgärder kan komma att ändras från år till år lämnas inga ytterligare uppgifter, eftersom det med nödvändighet bara kan bli fråga om mycket ungefärliga beräkningar. Inga större ökningar förväntas dock under femårsperioden. I euro Budgetår Budgetför slag för år 2000 11 850 000 Totalt 7. 2 Kostnadernas fördelning Såsom framgår av 7. 1 kan vissa riktade åtgärder komma att ändras från år till år. Siffrorna i tabellen nedan är hämtade från budgetförslaget för år 2000 för att på så sätt ge en bild av vad som strategin innehåller. Inga ytterligare uppgifter lämnas, eftersom det med nödvändighet bara kan bli fråga om mycket ungefärliga beräkningar. Som tidigare nämnts förväntas dock inga större ökningar under femårsperioden. 24 Fördelning I. Dialog med medborgarna och näringslivet - Underhåll - Utveckling - Feedback - Utvärdering kontrollera gynnsamma II. Offentlig upphandling Att utveckla företagsvillkor - Utbildning - Information Att verksamhet - kontroll - oberoende instanser - meritsystem om sprida Att möjligheterna på marknaderna i tredje land pågående kunskap III. Fullbordandet av den inre marknaden IV. Att hantera gemenskapens regelverk V. Robert Schuman-åtgärden p. m. Karolus-programmet 7. 3 Tidsplan för anslagen Rättslig grund (= punkt 4) Åtgärd A 1999 miljoner euro (tre decimaler) Var. i 2000 % Delbelopp Åtgärd A 0,500 0,500 1,000 0,600 2,600 0 0 0 0 0 0 Delbelopp Åtgärd A 0 2,100 1,000 1,000 2,000 1,500 5,500 0,065 0,040 0,220 0,090 0,045 0,160 0,620 3,080 Åtgärd A 1,300 1,300 Åtgärd B - 1,350 0,650 9,000 1,35016 0 11,850 100 100 100 150 115 46 0 0 0 31 i euro 2000 11 850 000 8 200 000 Åtagandebemyndi ganden Betalningsbemyndi ganden 8. ÅTGÄRDER FÖR ATT FÖRHINDRA BEDRÄGERIER Innan utbetalningar görs kommer kommissionen att kontrollera kvitton för vederbörligen avslutade undersökningar och utförda tjänster och därvid beakta avtalsvillkoren och principerna för sund ekomisk förvaltning. Åtgärder för att förhindra bedrägerier (kontroller, 16 Denna åtgärd har överförts till generaldirektoratet för rättsliga frågor. 25 rapportlämning etc. ) ingår i alla avtal och kontrakt som kommissionen sluter med en avtalspart. 9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITETEN 9. 1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp Målgrupper: - andra institutioner - nationella, regionala och lokala myndigheter - medborgare - ekonomiska aktörer - arbetsmarknadens parter - icke-statliga organisationer och andra berörda organisationer 9. 2 Skäl till åtgärden Syftet med strategin är att garantera största möjliga samverkan mellan den inre marknaden och annan gemensam unionspolitik för att skapa påtagliga fördelar för medborgarna, hög effektivitet inom näringslivet och ökad sysselsättning. Den skall också utgöra en garanti för att det finns en överensstämmelse mellan verksamheten på den inre marknaden och prioriteringarna i kommissionens rekommendation till övergripande ekonomiska riktlinjer. 9. 3 Kontroll och utvärdering av åtgärden För att kontrollera utvecklingen har GD Inre marknaden tagit fram en rad instrument, bl. a. en resultattavla, en årsöversikt för näringslivet, feedback från Dialogen med medborgarna och näringslivet samt den ekonomiska reformen, som tog sin början vid Europeiska rådet i Cardiff. 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (DEL A, AVSNITT III I DEN ALLMÄNNA BUDGETEN) Om nödvändiga resurser verkligen kan ställas till förfogande beror på kommissionens årliga beslut om fördelning av resurser, som utgår från det antal tjänstemän och de ytterligare medel som budgetmyndigheten beviljar. Det uppgivna behovet av extra resurser föregriper i alla händelser inte det beslut som kommissionen måste fatta om begäran om nya tjänster för administrativ personal och resurstilldelning. 26 10. 1. Konsekvenser för antalet tjänster All personal inom GD Inre marknaden kommer att involveras i genomförandet av Strategin för den inre marknaden. Följaktligen lämnas uppgifter endast för de extra resurser som bedöms nödvändiga. Typ av tjänst Erforderlig personal för att förvalta åtgärden Tillfälliga tjänster Fasta tjänster eller Fast tillfälligt anställda Andra tjänster Totalt A B C Varav Period Ytterligare tjänster inom GD berörd Befintliga tjänster berört eller enhet 6 1 2 10 DNE 1917 De nödvändiga administrativa resurserna kommer att skapas enligt kommissionens årliga beslut om resurstilldelning som utgår som budgetmyndigheten beviljat. De extra resurser som kommer att behövas enligt ovan kan frambringas antingen genom ett senare beslut om resursfördelning eller genom omfördelning av befintliga resurser. Utan dessa resurser kommer det att bli nödvändigt att avgöra vilken av de riktade åtgärderna som inte kan genomföras. från de tjänster och de extra resurser 10. 2. Total budgetkonsekvens av ytterligare personal Typ av tjänst Erforderlig personal för att förvalta åtgärden (begäran om ytterligare tjänster) Fasta tjänster Tillfälliga tjänster Belopp eller Fasta tillfälliga tjänster Andra tjänster Totalt A B C DNE € 108 000 = 972 000 6 ) 1 ) 9 tjänster x 2 ) 10 x 19 € 36 996 = 369 960 972 000 369 960 1 341 960 17 Större delen av dessa resurser avser Finansiella tjänster, vars behov har varit föremål för ständiga diskussioner mellan GD Inre marknaden och GD Budget sedan arbetet med budgetförslaget för år 2000 inleddes. 27 10. 3. Ökning av andra administrativa utgifter som en följd av åtgärden Budgetpost (Nr och titel) Belopp Beräkningsmetod 7030 A möten Allmänna 135 000 Olika arbetsgrupper A 7010 Tjänsteresor Totalt 76 800 211 800 € 12 möten per år x 15 medlemmar = 180 x 750 000 € 64 tjänsteresor x 1 200 = 76 800 € € = =135 De utgifter som redovisas i generaldirektoratets totala anslag. tabellen under rubrik A-7 kommer att täckas av medel ur 28


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2264/99 van José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE) aan de Commissie. Aanpassing van de begrotingslijnen voor Latijns-Amerika en Azië in de begroting 2000.

eurovoc_concepts:
Asia
Kosovo
Latin America
cooperation policy
preliminary draft EC budget

formats: html pdf print

text: C 219 E/132 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/164) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2264/99 van JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE-DE) aan de Commissie (24 november 1999) Betreft: Aanpassing van de begrotingslijnen voor Latijns-Amerika en Aziº in de begroting 2000 De Europese Commissie heeft op 3 november ll. een aanpassing van het voorontwerp van begroting 2000 goedgekeurd, waarbij o. a. de compromisbedragen voor de kredieten op de begrotingslijnen voor financiºle en technische samenwerking met de ontwikkelingslanden van Latijns-Amerika (B7-310) en Aziº (B7-300) in neerwaartse richting herzien worden, met besnoeiingen van resp. 16,5 en 27,5 miljoen euro in vergelijking met het vorig voorontwerp (cid:129) zodat de bedragen op de betreffende begrotingslijnen duidelijk onder de kredieten van vroegere begrotingen komen te liggen, niet alleen die van 1999 maar ook die van 1998. Zijn de besnoeiingen in het voorontwerp voor de beide begrotingslijnen er gekomen op initiatief van de Europese Commissieleden die buitenlandse zaken en ontwikkeling en humanitaire hulp onder hun bevoegdheid hebben? De Europese Unie heeft na de eerste topconferentie van staatshoofden en regeringsleiders van de Europese Unie en Latijns-Amerika en de Cara(cid:239)ben in juni ll. nieuwe beleidsprioriteiten voor de landen van Latijns- Amerika aangenomen en voert momenteel onderhandelingen met Mexico voor een overeenkomst over economische associatie, politiek overleg en samenwerking, terwijl ze binnenkort onderhandelingen met de Mercosur en Chili opent. Denkt de Europese Commissie dat het onder die omstandigheden politiek haalbaar is om met minder middelen nieuwe prioriteiten op zich te nemen? Antwoord van de heer Patten namens de Commissie (16 december 1999) Met de op 3 november 1999 door de Commissie goedgekeurde rectificatiebrief werd een aanpassing beoogd, die hoofdzakelijk betrekking heeft op de communautaire hulp voor de wederopbouw in Kosovo. Gezien de omvang van de vereiste financiºle middelen en de door het maximimbedrag van rubriek 4 van de begroting (externe acties/opgelegde beperkingen), was er een combinatie van maatregelen nodig. Van die maatregelen is het geven van een andere bestemming aan bepaalde kredieten binnen rubriek 4 een onmisbare aanvulling (de andere maatregelen zijn de aanwending van het flexibiliteitsinstrument en de verhoging van het maximumbedrag van rubriek 4, met de dienovereenkomstige verlaging van dat van rubriek 1). Gezien de bovenvermelde beperkingen, zijn de begrotingslijnen waarbinnen de kredieten een andere bestemming moesten krijgen, gekozen in overleg met de terzake bevoegde diensten en aan de hand van objectieve criteria (prioriteiten, behoeftenramingen en de uitvoering van de begroting in het verleden). Het totale kredietbedrag voor Latijns-Amerika is verlaagd, evenals overigens dat voor Aziº. Dit geldt voor de derde landen in het Middellandse-Zeegebied, voor de Nieuwe Onafhankelijke Staten en voor bepaalde horizontale samenwerkingsacties. Bij de gekozen steunverleningsterreinen werd ook rekening gehouden de prioritaire acties op andere gebieden dan Kosovo, zoals de steunmaatregelen voor Turkije en Oost-Timor. Ook al is begrotingslijn B7-310 (Financiºle en technische samenwerking met de ontwikkelingslanden in Latijns-Amerika) aanzienlijk verminderd naar aanleiding van de rectificatiebrief, dan bedraagt het totale kredietbedrag voor Latijns-Amerika thans toch nog 301 mln €, tegenover 313,1 mln € op de begroting 1999 en 274 mln € op de begroting 1998. Hieruit blijkt welke voorrang er wordt gegeven aan herstel en wederopbouw in Centraal-Amerika om de door de wervelstorm Mitch veroorzaakte schade te lenigen (50 mln € in 2000). Concluderend is de Commissie van mening dat de geconstateerde verlaging van de voor het jaar 2000 aan Latijns-Amerika toegekende financiºle middelen geen afbreuk zal doen aan de door het geachte parle- mentslid genoemde prioriteiten, waaraan zal worden voldaan met de middelen waarover de Commissie momenteel beschikt. Die prioritieten komen overigens niet noodzakelijkerwijs tot uiting in acties die uitmonden in krachtens de begrotingslijn voor financiºle en technische samenwerking te financieren projecten


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2479/1999 της Επιτροπής, της 24ης Νοεμβρίου 1999, για καθορισμό των επιστροφών κατά την εξαγωγή ελαιόλαδου

eurovoc_concepts:
export refund
olive oil

formats: pdf print

text: L 302/18 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 25. 11. 1999 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2479/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 24ης Νοεµβρίου 1999 για καθορισµό των επιστροφών κατά την εξαγωγή ελαιόλαδου Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό αριθ. 136/66/ΕΟΚ του Συµβουλίου, της 22ας Σεπτεµβρίου 1966, περί θεσπίσεως κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των λιπαρών ουσιών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1638/98 (2), και ιδίως το άρθρο 3 παράγραφος 3, Εκτιµώντας: (1) (2) (3) (4) ότι, κατά το άρθρο 3 του κανονισµού αριθ. 136/66/ΕΟΚ, όταν η τιµή εντός της Κοινότητας είναι υψηλότερη των διεθνών τιµών, η διαφορά µεταξύ των τιµών αυτών δύναται να καλύπτεται µε µια επιστροφή κατά την εξαγωγή ελαιόλα- δου προς τις τρίτες χώρες· ότι οι τρόποι σχετικά µε τον καθορισµό και τη χορήγηση της επιστροφής κατά την εξαγωγή του ελαιόλαδου θεσπίσ- θηκαν από τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 616/72 της Επι- τροπής (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονι- σµό (ΕΟΚ) αριθ. 2962/77 (4)· ότι, κατά το άρθρο 3 παράγραφος 3 του κανονισµού αριθ. 136/66/ΕΟΚ, η επιστροφή πρέπει να είναι η ίδια για όλη την Κοινότητα· ότι, σύµφωνα µε το άρθρο 3 παράγραφος 4 του κανονισµού αριθ. 136/66/ΕΟΚ, η επιστροφή για το ελαιόλαδο πρέπει να καθοριστεί λαµβάνοντας υπόψη την κατάσταση και τις προοπτικές εξελίξεως στην αγορά της Κοινότητας, τις τιµές του ελαιόλαδου και τις διαθεσιµότητες, καθώς και τις τιµές του ελαιόλαδου στη διεθνή αγορά· ότι, ωστόσο, στην περίπτωση κατά την οποία η κατάσταση στη διεθνή αγορά δεν επιτρέπει να καθοριστούν οι ευνοϊκότερες τιµές του ελαιόλαδου, µπορεί να ληφθεί υπόψη η τιµή των κυριό- τερων ανταγωνιστικών φυτικών ελαίων στην αγορά αυτή, και η διαφορά που διαπιστώνεται στις τιµές κατά τη διάρκεια µιας αντιπροσωπευτικής περιόδου µεταξύ της τιµής αυτής και εκείνης του ελαιόλαδου· ότι το ποσό της επιστροφής δεν µπορεί να είναι µεγαλύτερο από τη διαφορά που υπάρ- χει µεταξύ της τιµής του ελαιόλαδου στην Κοινότητα και στη διεθνή εκείνης κατά αγορά, περίπτωση, για να ληφθούν υπόψη οι δαπάνες εξαγωγής των προϊόντων στην τελευταία αγορά· προσαρµοσµένης, (5) (6) (7) (8) ότι, σύµφωνα µε το άρθρο 3 παράγραφος 3 τρίτο εδάφιο του κανονισµού αριθ. 136/66/ΕΟΚ, µπορεί να αποφασισθεί να καθορισθεί η επιστροφή µε διαγωνισµό· ότι ο διαγωνι- σµός αφορά το ποσό της επιστροφής και µπορεί να περιορι- στεί σε ορισµένες χώρες προορισµού, ορισµένες ποσότητες, ποιότητες και παρουσιάσεις· ότι, κατά το άρθρο 3 παράγραφος 3 δεύτερο εδάφιο του κανονισµού αριθ. 136/66/ΕΟΚ, όταν η κατάσταση της διεθ- νούς αγοράς ή οι ειδικές απαιτήσεις ορισµένων αγορών το καθιστούν απαραίτητο, οι επιστροφές για το ελαιόλαδο καθορίζονται σε διαφορετικά επίπεδα ανάλογα µε τον προο- ρισµό· ότι οι επιστροφές καθορίζονται τουλάχιστον µία φορά το µήνα· ότι, σε περίπτωση ανάγκης, τροποποιούνται ενδια- µέσως· ότι η εφαρµογή των λεπτοµερειών αυτών στην παρούσα κατάσταση της αγοράς στον τοµέα του ελαιόλαδου, και ιδίως στην τιµή του προϊόντος αυτού στην Κοινότητα και στην αγορά τρίτων χωρών, οδηγεί στον καθορισµό της επι- στροφής στα ποσά που ορίζονται στο παράρτηµα· (9) ότι η επιτροπή διαχείρισης λιπαρών ουσιών δεν διατύπωσε γνώµη στην προθεσµία που όρισε ο πρόεδρός της, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι επιστροφές κατά την εξαγωγή των προϊόντων που αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφος 2 στοιχείο γ) του κανονισµού αριθ. στο στα 136/66/ΕΟΚ καθορίζονται παράρτηµα. ορίζονται ποσά που Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 25 Νοεµβρίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 24 Νοεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ 172 της 30. 9. 1966, σ. 3025/66. (2) ΕΕ L 210 της 28. 7. 1998, σ. 32. (3) ΕΕ L 78 της 31. 3. 1972, σ. 1. (4) ΕΕ L 348 της 30. 12. 1977, σ. 53. 25. 11. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 302/19 του κανονισµού της Επιτροπής, της 24ης Νοεµβρίου 1999, για καθορισµό των επιστροφών κατά την εξαγωγή ελαιόλαδου ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Κωδικός προϊόντος 1509 10 90 9100 1509 10 90 9900 1509 90 00 9100 1509 90 00 9900 1510 00 90 9100 1510 00 90 9900 (EUR/100 kg) Ποσό επιστροφής (1) 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 (1) Για τους προορισµούς που αναφέρονται στο άρθρο 34 του τροποποιηµένου κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 3665/87 της Επιτροπής (ΕΕ L 351 της 14. 12. 1987, σ. 1), καθώς και για τις εξαγωγές προς τρίτες χώρες. ΝΒ: Οι κωδικοί των προϊόντων, συµπεριλαµβανοµένων των υποσηµειώσεων, καθορίζονται στον τροποποιηµένο κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 3846/87 της Επιτροπής


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2133/99 υποβολή: Vitaliano Gemelli (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Διαδικαστικοί χρόνοι που προβλέπονται για την κατανομή πόρων στα νέα σύμφωνα σε τοπικό επίπεδο.

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States

text: C 219 E/98 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 1. 8. 2000 Se mia syna·nthsh perifereiakv·n dieyuyntv·n metajy· thw Koino·thtaw kai toy SSK sto Ria·nt sta me·sa Oktvbri·oy 1999, syzhth·uhkan o·la ta politika· kai koinvnika· ue·mata, symperilambanome·nvn tvn anurv·pinvn dikaivma·tvn. Kata· th syna·nthsh ayth·, syzhth·uhkan eidiko·tera ta ue·mata tvn dikaivma·tvn tvn gynaikv·n kai tvn paidiv·n, h uanatikh· poinh· kai ta anurv·pina dikaiv·mata geniko·tera. (2000/C 219 E/126) GRAPTH ERVTHSH E-2133/99 ypobolh·: Vitaliano Gemelli (PPE-DE) prow thn Epitroph· (24 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Diadikastikoi· xro·noi poy proble·pontai gia thn katanomh· po·rvn sta ne·a sy·mfvna se topiko· epi·pedo (cid:201)xontaw ypo·ch thn y·parjh thw apo·fashw CIPE ariu. 77/99 thw 9. 6. 1999 me ti·tlo «Katanomh· po·rvn gia th xrhmatodo·thsh tvn ne·vn symfv·nvn se topiko· epi·pedo», h opoi·a kauori·zei tiw prouesmi·ew kai diadikasi·ew gia th xorh·ghsh xrhmatodoth·sevn me skopo· thn ylopoi·hsh programma·tvn me sto·xo tiw paragvgike·w egkatasta·seiw• Lamba·nontaw gnv·sh toy gegono·tow o·ti h apo·fash dhmosiey·uhke sthn Epi·shmh Efhmeri·da thw 5. 8. 1999 (cid:129) SG ariu. 182 e·na mh·na meta· thn hmeromhni·a e·gkrish·w thw• (cid:201)xontaw ypo·ch o·ti me thn apo·fash ori·zetai peri·odow e·reynaw diarkei·aw 4 mhnv·n kauori·zontaw epome·nvw thn prouesmi·a lh·jhw stiw 10. 10. 1999 env· oi dyna·mei de·ktew e·laban gnv·sh mo·no kata· th stigmh· thw dhmosi·eyshw dhladh· stiw 5. 8. 1999 kai epome·nvw e·na mh·na meta·, gegono·w poy metafra·zetai se apv·leia eno·w mhno·w gia thn oloklhrvsh thw e·reynaw. Ypenuymi·zontaw tiw diadikasi·ew prosxv·rhshw sto sy·mfvno se topiko· epi·pedo poy ei·nai: (cid:129) diadikasi·a prosxv·rhshw tvn dhmosi·vn organismv·n (cid:129) apo·fash toy Eunikoy· Symboyli·oy Oikonomi·aw kai Ergasi·aw (CNEL) o·ti to pro·gramma plhroi· toyw o·royw (cid:129) diasfa·lish thw dhmosio·thtaw tvn pra·jevn kai programma·tvn (cid:129) ajiolo·ghsh toy uetikoy· xarakth·ra tvn programma·tvn (cid:129) diejagvgh· thw e·reynaw (cid:129) dhmosiopoi·hsh tvn apotelesma·tvn. Apo· ta anvte·rv proky·ptei safv·w mi·a xronikh· asyne·peia metajy· tvn xro·nvn poy kauori·zontai gia th diadikasi·a (4 mh·new) kai to xro·no dhmosi·eyshw thw apo·fashw poy kauori·zei thn prouesmi·a stiw 10. 10. 1999 afairv·ntaw e·tsi e·na mh·na apo· to xro·no poy diati·uetai gia th diejagvgh· thw e·reynaw. Mporei· h Epitroph· na gnvstopoih·sei ea·n, kai toy·to gia na ejasfali·zetai h dynato·thta xrhsimopoi·hshw toy me·troy, proti·uetai na pare·mbei sthn italikh· kybe·rnhsh prokeime·noy na apokatastauei· ek tvn pragma·tvn o problepo·menow xro·now (h·dh ela·xistow) tvn 4 mhnv·n gia thn oloklh·rvsh thw kauorisuei·saw diadikasi·aw; Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (6 Ianoyari·oy 2000) H xorh·ghsh tvn pistv·sevn sto plai·sio tvn ne·vn symfv·nvn se topiko· epi·pedo sthn Itali·a, kauv·w kai oi sxetike·w prouesmi·ew diadikasi·aw, kauori·sthkan me·sv eunikh·w diadikasi·aw poy apofasi·sthke apo· thn diy¤ poyrgikh· epitroph· gia ton oikonomiko· programmatismo·. H Epitroph· den ei·nai, epome·nvw, armo·dia gia to en lo·gv ue·ma, to opoi·o anh·kei ej oloklh·roy stiw eunike·w arxe·w


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2154/99 van Roberta Angelilli (UEN) aan de Commissie. Regionalisering van het boswachterscorps van de staat.

eurovoc_concepts: relations between the State and the regions

text: 18. 7. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 203 E/145 ontwikkeling (OTO) (1) willen verduidelijken. In haar toelichting verzocht de begrotingsautoriteit op initiatief van het Parlement dat 60 % van de kredieten voor niet-nucleaire energie zou worden toegewezen aan hernieuwbare energiebronnen, waarvan 75 % zou moeten worden uitgetrokken voor demonstratie- projecten op het gebied van hernieuwbare energiebronnen. De Commissie is het ermee eens dat de demonstratie van oplossingen die het gebruik van innovatieve hernieuwbare energiebronnen bevorderen, dringend moet worden gestimuleerd en zou voor zover doenlijk graag aan de toelichting willen voldoen. In de eerste oproep tot het indienen van voorstellen voor het Energieprogramma (de energiecomponent van het specifiek OTO-programma op het gebied van energie, milieu en duurzame ontwikkeling) werd aanzienlijke aandacht besteed aan demonstratieprojecten en hernieuwbare energiebronnen. Bij de selectie van de definitieve lijst van projecten waarvoor wordt aanbevolen onmiddellijk met de onderhandelingen te beginnen, heeft de Commissie rekening gehouden met de toelichting bij de begroting. De Commissie heeft haar uiterste best gedaan om hieraan te voldoen, en er is een groot aantal demonstratieprojecten in de sector hernieuwbare energiebronnen geselecteerd. De definitieve beslissing over de projecten voor 1999 is nog niet genomen, maar het voorstel van de Commissie komt dicht in de buurt van de toelichting bij de begroting. (1) PB C 173 van 7. 6. 1997. (2000/C 203 E/184) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2154/99 van Roberta Angelilli (NI) aan de Commissie (24 november 1999) Betreft: Regionalisering van het boswachterscorps van de staat In Italiº is de bescherming van de bossen toevertrouwd aan een boswachterscorps van de staat. In wet 59/97 is echter bepaald dat dat gedeelte van het personeel dat niet noodzakelijk is voor het verrichten van staatstaken, overgaat naar de regio(cid:146)s. Hoewel berekend is dat er zeer veel personeel nodig is voor taken die onder de competentie van de staat vallen, is toch ongeveer 70 % van het personeel overgegaan naar de regio(cid:146)s. Gezien de niet alleen nationale, maar ook internationale aspecten van milieubescherming en de profes- sionaliteit van het CFS (boswachterscorps van de staat) dat garant kan staan voor naleving van de communautaire regels op milieugebied en dat nu versnipperd dreigt te raken, kan de Commissie meedelen: 1. of zij van mening is dat het delegeren aan de regio(cid:146)s in deze sector in hoge mate afbreuk doet aan de efficiency van de staatsboswachterij en de milieubescherming; 2. of zij hierover documenten heeft opgesteld; 3. wat zij over deze zaak denkt; 4. welke organisatievormen de andere lidstaten kennen voor vergelijkbare corpsen? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (16 december 1999) Voor de organisatie van het nationale overheidsapparaat is uitsluitend de lidstaat bevoegd. Naar het oordeel van de Commissie leidt regionalisering van bepaalde taken niet noodzakelijk tot een minder doeltreffende vervulling ervan, maar is dan in bepaalde gevallen wel een betere co(cid:246)rdinatie tussen de regio(cid:146)s en de lidstaat nodig. De Commissie kan geen nauwkeurige beschrijving van de organisatie van vergelijkbare diensten in andere lidstaten geven. Er zijn allerlei mogelijkheden. Een voorbeeld van volledige decentralisatie is dat in sommige lidstaten de gemeenten verantwoordelijk zijn voor de bescherming van de bossen tegen brand. Bevoegdheden kunnen ook aan de provincies of departementen zijn toegekend of op nationaal niveau zijn gecentraliseerd


title: PERGUNTA ESCRITA E-2153/99 apresentada por Roberta Angelilli (UEN) à Comissão. Condições de trabalho e de concorrência na empresa Piaggio.

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
competence of the Member States
cycle and motorcycle industry
directive (EU)
infringement procedure (EU)
job creation
national implementing measure
rate of work
restriction on competition
working conditions

text: 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/59 Para alØm disso, a Comissªo recebeu as recomenda(cid:231)ıes resultantes da reuniªo dos Coopecos espanh(cid:243)is de 20 de Setembro de 1999, (cid:224)s quais tenciona dar seguimento. (2000/C 225 E/058) PERGUNTA ESCRITA E-2143/99 apresentada por Guido Viceconte (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (24 de Novembro de 1999) Objecto: Graves danos causados aos castanheiros em vÆrias zonas da CalÆbria A brusca descida da temperatura nocturna no mŒs de Outubro provocou considerÆveis danos aos castanheiros, comprometendo seriamente toda a colheita em vÆrias zonas da CalÆbria, em particular nas comunas de Cicala, Sorbo San Basile, Gimigliano, Carlopoli, Sersale, Petron(cid:224), Petilia, Mesorarca, San Pietro Apostolo, Serrastretta, Decollatura, Soveria Mannelli, Conflenti, Platania, Fossato Serralta, Pentone, Pedivi- gliano, Colosomini, Bianchi, Panettieri, Taverna e muitas outras. PoderÆ a Comissªo intervir a favor das zonas afectadas por esta calamidade, tendo em conta que para uma importante faixa da popula(cid:231)ªo a colheita, a transforma(cid:231)ªo e a comercializa(cid:231)ªo das castanhas constitui uma parte fundamental da sua subsistŒncia? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (6 de Janeiro de 2000) A regulamenta(cid:231)ªo comunitÆria nªo autoriza a Comissªo a intervir para compensar as perdas de rendimentos decorrentes de calamidades. Regulamento (CEE) no 2085/93 do Conselho de 20 de Julho de 1993 que altera o Regulamento (CEE) no 4256/88, que estabelece disposi(cid:231)ıes de aplica(cid:231)ªo do Regulamento (CEE) no 2052/88 no que respeita ao Fundo Europeu de Orienta(cid:231)ªo e de Garantia Agr(cid:237)cola (FEOGA), sec(cid:231)ªo orienta(cid:231)ªo (1) (para o per(cid:237)odo de 1994-1999) e o Regulamento (CE) no 1257/1999 do Conselho de 17 de Maio de 1999 relativo ao apoio do Fundo Europeu de Orienta(cid:231)ªo e de Garantia Agr(cid:237)cola (FEOGA) ao desenvolvimento rural e que altera e revoga determinados regulamentos (2) (para o per(cid:237)odo de 2000-2006) prevŒem apenas a possibilidade de interven(cid:231)ªo do FEOGA a favor da reconstitui(cid:231)ªo do potencial de produ(cid:231)ªo agr(cid:237)cola danificado por catÆstrofes naturais e o estabelecimento dos instrumentos de preven(cid:231)ªo adequados. As interven(cid:231)ıes serªo escolhidas e propostas pelas autoridades, nacionais ou regionais segundo o caso. Tratando-se da calamidade em questªo, cabe por conseguinte ao Governo Regional da CalÆbria examinar se os estragos sªo de natureza a enquadrarem-se no co-financiamento do FEOGA previsto segundo a norma supracitada. Presentemente, os Estados-membros estªo a definir os programas a levar a cabo durante o per(cid:237)odo de 2000-2006; de acordo com as informa(cid:231)ıes dispon(cid:237)veis, nªo estÆ prevista interven(cid:231)ªo do FEOGA ao encontro do problema evocado. (1) (2) JO L 193 de 31. 7. 1993. JO L 160 de 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/059) PERGUNTA ESCRITA E-2153/99 apresentada por Roberta Angelilli (NI) (cid:224) Comissªo (24 de Novembro de 1999) Objecto: Condi(cid:231)ıes de trabalho e de concorrŒncia na empresa Piaggio Nos œltimos meses, o Governo italiano concedeu ajudas especiais (cid:224) reciclagem de motociclos, o que representou um aumento do volume de neg(cid:243)cios para as empresas produtoras. Simultaneamente, porØm, C 225 E/60 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 na «Piaggio», uma das mais importantes empresas do sector, recorreu-se a pesados turnos de trabalho, que obrigaram os trabalhadores a exercer a sua actividade nos dias feriados do per(cid:237)odo de Verªo com a mesma remunera(cid:231)ªo e com um agravamento das condi(cid:231)ıes laborais (nas oficinas atingiram-se temperaturas de 40 (cid:176) C). Por œltimo, recorreu-se maci(cid:231)amente (cid:224) redu(cid:231)ªo temporÆria de trabalho, o que implicou uma perda suplementar de salÆrios para os operÆrios. Tendo em conta o exposto, pode a Comissªo informar: 1. 2. 3. Em sua opiniªo, as ajudas supramencionadas nªo se justificavam apenas na (cid:243)ptica de uma interven(cid:231)ªo a favor do emprego, o que nªo se verificou no caso da empresa «Piaggio»? Em sua opiniªo, o nªo respeito das disposi(cid:231)ıes europeias relativas (cid:224)s condi(cid:231)ıes de trabalho nªo deverÆ suscitar uma censura (cid:224) direc(cid:231)ªo da empresa «Piaggio»? Em sua opiniªo, o aumento do volume de neg(cid:243)cios da «Piaggio», conseguido mediante as ajudas supramencionadas, no caso de nªo ter originado a cria(cid:231)ªo de novos postos de trabalho ou a melhoria das condi(cid:231)ıes laborais dos trabalhadores, nªo representou um capital suscept(cid:237)vel de ser investido pela empresa, podendo transformar-se numa vantagem injusta em termos competitivos e, consequente- mente, numa forma de perturba(cid:231)ªo da livre concorrŒncia? 4. Pode a Comissªo apresentar a sua opiniªo geral sobre o assunto? Resposta de Anna Diamantopoulou em nome da Comissªo (19 de Janeiro de 2000) De acordo com as informa(cid:231)ıes fornecidas pelo Senhor Deputado, o governo italiano teria dado ajudas especiais aos antigos proprietÆrios de motociclos para a sua destrui(cid:231)ªo. Estas ajudas teriam sido atribu(cid:237)das a todos os antigos proprietÆrios de ve(cid:237)culos, independentemente da sua marca. Os proprietÆrios destes ve(cid:237)culos teriam seguidamente comprado novos ve(cid:237)culos, o que teria provocado um aumento sens(cid:237)vel do volume de neg(cid:243)cios dos fabricantes, nomeadamente da sociedade Piaggio. Perante estes elementos, a Comissªo Ø deo parecer que se trata de uma medida geral de ajuda aos consumidores, e nªo de uma ajuda a uma empresa que poderia infringir as disposi(cid:231)ıes do artigo 87o do Tratado CE. Com efeito, todas as empresas que comercializam ve(cid:237)culos similares em ItÆlia beneficiaram do «mercado de renova(cid:231)ªo» criado pela medida estatal. AlØm disso, a medida em causa nªo tem por objectivo nem por efeito reduzir os custos da sociedade Piaggio. A medida em causa nªo parece por conseguinte de molde a infringir as regras comunitÆrias relativas ao controlo das ajudas de Estado. A directiva 93/104/CE (1) do Conselho, de 23 de Novembro de 1993, relativa a determinados aspectos da organiza(cid:231)ªo do tempo de trabalho fixa prescri(cid:231)ıes m(cid:237)nimas aplicÆveis aos tempos de pausa, aos per(cid:237)odos de descanso diÆrio, de descanso semanal bem como (cid:224) dura(cid:231)ªo mÆxima do trabalho. O governo italiano nªo informou a Comissªo das medidas que tomava para levar a efeito esta Directiva. A Comissªo instaurou um processo no Tribunal de Justi(cid:231)a relativamente a esta falta de notifica(cid:231)ªo das medidas nacionais correspondentes (processo pendente C-386/98). Com base nas informa(cid:231)ıes fornecidas, Ø imposs(cid:237)vel decidir se as disposi(cid:231)ıes da Directiva e qualquer outra disposi(cid:231)ªo nacional adequada foram ou nªo respeitadas. A Directiva 89/654/CEE do Conselho, de 30 de Novembro de 1989, relativa (cid:224)s prescri(cid:231)ıes m(cid:237)nimas de seguran(cid:231)a e de saœde para os locais de trabalho (primeira Directiva especial, na acep(cid:231)ªo do no 1 do artigo 16o da Directiva 89/391/CEE) (2) prevŒ nos seus anexos I e II (prescri(cid:231)ıes m(cid:237)nimas aplicÆveis aos lugares de trabalho utilizados pela primeira vez ap(cid:243)s 31 de Dezembro de 1992 e, respectivamente, aos lugares de trabalho jÆ utilizados antes de 1 de Janeiro de 1993) que a temperatura das salas de trabalho deve ser adequada para o organismo humano durante o tempo de trabalho, tendo em conta os mØtodos de trabalho aplicados e os constrangimentos f(cid:237)sicos impostos aos trabalhadores (cf. ponto 7. 1 do anexo I e do anexo II). A ItÆlia comunicou (cid:224) Comissªo as medidas nacionais de execu(cid:231)ªo da Directiva 89/654/CEE que transpıem correctamente as prescri(cid:231)ıes m(cid:237)nimas relativas (cid:224) temperatura das salas de trabalho. Compete aos Estados- -membros assegurar um controlo e uma vigil(cid:226)ncia adequados das disposi(cid:231)ıes nacionais que transpıem a Directiva. Por conseguinte, todas as questıes relativas (cid:224) sua aplica(cid:231)ªo sªo da competŒncia das autoridades italianas que devem organizar e efectuar as inspec(cid:231)ıes e verifica(cid:231)ıes necessÆrias a uma boa aplica(cid:231)ªo destas medidas. (1) (2) JO L 307 de 13. 12. 1993. JO L 393 de 30. 12. 1989


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-2266/99 υποβολή: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Αποπομπή του ελληνικού τμήματος από τον ΜΚΟ «Γιατροί χωρίς Σύνορα».

eurovoc_concepts:
Finland
accession to the European Union
aid to agriculture
control of State aid

text: C 203 E/160 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 18. 7. 2000 ne·oyw tomei·w sto plai·sio thw biomhxani·aw hlektrismoy·, thn perigrafh· tvn pio eypro·sblhtvn ue·sevn ergasi·aw kai toyw oruoy·w tro·poyw anadiorga·nvshw. Ta prv·ta apotele·smata thw mele·thw aname·nontai stiw arxe·w toy 2000. H Epitroph· ua ta koinopoih·sei apeyuei·aw sta kra·th me·lh kai ua kauori·sei tiw ene·rgeiew parakoloy·uhshw poy apaitoy·ntai. (cid:211)son afora· tiw tyxo·n a·nisew ue·seiw ekki·nhshw tvn antagvnizo·menvn etaireiv·n lo·gv toy o·ti orisme·new ei·nai kratike·w env· a·llew ei·nai idivtike·w, h Epitroph· ua parakoloyuei· drasth·ria th symperifora· tvn antagvnistv·n sth biomhxani·a hlektrismoy·, o·pvw kai stiw a·llew biomhxani·ew. O ro·low thw Epitroph·w ei·nai na ejasfali·zei o·ti oi kratike·w etairei·ew (cid:129) h· geniko·tera opoiadh·pote etairei·a (cid:129) den e·xoyn yperbolika· prono·mia, p. x. lo·gv kratikv·n enisxy·sevn stiw opoi·ew den e·xoyn pro·sbash kai oi a·llew etairei·ew. H Epitroph· ejeta·zei tiw sygxvney·seiw, tiw ejagore·w kai a·llew synallage·w sthn antagvnistikh· agora· ka·tv apo· ayto· to pri·sma. (2000/C 203 E/206) GRAPTH ERVTHSH P-2265/99 ypobolh·: Ari Vatanen (PPE-DE) prow thn Epitroph· (24 Noembri·oy 1999) Ue·ma: To a·ruro 141 thw synuh·khw prosxv·rhshw thw Finlandi·aw sthn EE H synuh·kh prosxv·rhshw thw Finlandi·aw sthn EE perilamba·nei to a·ruro 141, sy·mfvna me to opoi·o, se peri·ptvsh emfa·nishw sobarv·n kai diarkv·n problhma·tvn poy ofei·lontai sthn prosxv·rhsh, h Finlandi·a mporei· na xorhgei· apeyuei·aw eunike·w enisxy·seiw. Kata· th dia·rkeia thw pentaetoy·w metabatikh·w perio·doy h Finlandi·a ei·xe th dynato·thta na xorhgei· enisxy·seiw gia thn en lo·gv peri·odo. H metabatikh· peri·odow lh·gei sto te·low toy 1999 kai mazi· thw pay·ei kai h katabolh· enisxy·sevn. (cid:201)xei ypologisuei· o·ti, an den katablhuoy·n oi antistaumistike·w enisxy·seiw ta eisodh·mata tvn kthnotro·fvn kai tvn paragvgv·n oi opoi·oi asxoloy·ntai me kallie·rgeiew uermokhpi·oy h· agrokallie·rgeiew, sth no·tio Finlandi·a ua ypostoy·n a·mesh mei·vsh se pososto· 30-90 %. Sta sympera·smata thw Dia·skechw Koryfh·w toy Loyjemboy·rgoy to 1997 diapistv·netai o·ti h gevrgikh· paragvgh· pre·pei na katastei· dynath· se olo·klhrh thn EE ako·mh kai ka·tv apo· dysmenei·w synuh·kew. Tyxo·n diakoph· thw xorh·ghshw enisxy·sevn me ba·sh to a·ruro 141 ua mporoy·se na epitei·nei yperbolika· th dysanalogi·a metajy· tvn enisxy·sevn poy xorhgoy·ntai sth no·tio kai sthn ypo·loiph Finlandi·a. Ka·ti te·toio ua mei·vne thn empistosy·nh idi·vw tvn agrotv·n prow thn EE. Ti proti·uetai na pra·jei h Epitroph·, prokeime·noy na diasfalisuei· h syne·xish thw xorh·ghshw tvn enisxy·sevn sy·mfvna me th synuh·kh prosxv·rhshw thw Finlandi·aw; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (8 Dekembri·oy 1999) H Epitroph· ejeta·zei mi·a e·kuesh poy katate·uhke apo· th Finlandi·a me antikei·meno tiw dyskoli·ew poy antimetvpi·zei h gevrgi·a sth no·tia Finlandi·a, mazi· me koinopoih·seiw sy·mfvna me to a·ruro 143 thw Pra·jhw Prosxv·rhshw kai to a·ruro 88 (prv·hn a·ruro 93) thw Synuh·khw gia thn i·drysh thw Eyrvpai¤kh·w Koino·thtaw, eno·w eunikoy· progra·mmatow enisxy·sevn ba·sei toy a·ruroy 141 thw Pra·jhw Prosxv·rhshw. Mo·liw oloklhrvuei· h anvte·rv eje·tash, h Epitroph· ua la·bei ta endedeigme·na me·tra. (2000/C 203 E/207) GRAPTH ERVTHSH P-2266/99 ypobolh·: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (24 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Apopomph· toy ellhnikoy· tmh·matow apo· ton MKO «Giatroi· xvri·w Sy·nora» H pro·sfath diagrafh· toy ellhnikoy· tmh·matow apo· ton MKO «Giatroi· xvri·w Sy·nora» «dio·ti, xvri·w a·deia, boh·uhsan kai toyw dy·o empleko·menoyw sthn kri·sh toy Kosso·boy» prokalei· e·ntonew anhsyxi·ew gia thn efarmogh· thw arxh·w poy yiouetei· kai h i·dia h Eyrvpai¤kh· nvsh, o·ti h a·mesh anurvpistikh· boh·ueia diane·metai xvri·w diakri·seiw, eunike·w h· urhskeytike·w, se anajiopauoy·ntew plhuysmoy·w. 18. 7. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 203 E/161 Dedome·noy o·ti h dra·sh kai ta progra·mmata tvn «Giatrv·n xvri·w Sy·nora» xrhmatodotoy·ntai se mega·lo baumo· apo· thn Eyrvpai¤kh· nvsh, ervta·tai h Epitroph·: 1. H pra·jh apopomph·w tvn ellh·nvn giatrv·n gia toyw proanafero·menoyw lo·goyw, den e·rxetai se anti·uesh me tiw ue·seiw thw Eyrvpai¤kh·w nvshw peri· anurvpistikh·w boh·ueiaw; Pv·w pro·keitai na antidra·sei se ayto· kai ti· me·tra pro·keitai na pa·rei; 2. Dedome·noy o·ti to ellhniko· tmh·ma tvn Giatrv·n xvri·w Sy·nora e·xei kataue·sei gia e·gkrish (ECHO) pro·gramma anurvpistikh·w boh·ueiaw gia to cyxiatrei·o thw Topo·nitsaw (konta· sthn po·lh Niw), meta· kai to parapa·nv symba·n, pv·w pro·keitai na to antimetvpi·sei h Epitroph· prokeime·noy na pistopoihuei· h arxh· o·ti oi anurvpistikoi· mh kybernhtikoi· organismoi· parembai·noyn se periptv·seiw kri·sevn me kauara· anurvpistika· krith·ria xvri·w politike·w h· a·llew idiote·leiew; Apa·nthsh toy k. Nielson ej ono·matow thw Epitroph·w (7 Dekembri·oy 1999) Kata· tiw sxe·seiw me toyw etai·royw thw, h Yphresi·a Anurvpistikh·w Boh·ueiaw thw Eyrvpai¤kh·w Koino·thtaw 1. (ECHO) se·betai sxolastika· thn anejarthsi·a toyw, o·pvw a·llvste proble·pei h sy·mbash plai·sio etairikh·w sxe·shw (SPES) poy die·pei tiw metajy· toyw sxe·seiw. H orga·nvsh «Giatroi· Xvri·w Sy·nora» (MSF) sygkatale·getai stoyw shmantiko·teroyw etai·royw kai h dra·sh toyw se dieune·w epi·pedo anagnvri·sthke me thn pro·sfath aponomh· se ayth·n toy brabei·oy No·mpel gia thn Eirh·nh. H MSF apotelei· mh kybernhtikh· orga·nvsh, h opoi·a ayth· th stigmh· diaue·tei 18 tmh·mata se olo·klhro ton ko·smo. Apo· ayta·, ta 6 e·xoyn systauei· kai anagnvristei· apo· thn MSF International vw epixeirhsiaka· tmh·mata: pro·keitai gia ta tmh·mata MSF Galli·aw. MSF Belgi·oy, MSF Ollandi·aw, MSF Ispani·aw, MSF Elbeti·aw kai MSF Loyjemboy·rgoy. Ta epixeirhsiaka· tmh·mata tvn MSF e·xoyn ypogra·cei SPES me thn ECHO. To ellhniko· tmh·ma tvn «Giatrv·n Xvri·w Sy·nora» ue·tei se efarmogh· ta dika· toy e·rga, gegono·w poy fai·netai o·ti prokalei· tribe·w stoyw ko·lpoyw thw orga·nvshw. Ayto· to zh·thma apotelei· esvterikh· ypo·uesh thw orga·nvshw kai afora· apokleistika· thn i·dia. To ellhniko· tmh·ma tvn «Giatrv·n Xvri·w Sy·nora» ype·bale ai·thsh ypografh·w sy·mbashw plaisi·oy etairikh·w 2. sxe·shw ton Ma·rtio toy 1997, env· h SPES teloy·se ypo· anauev·rhsh. Para· tay·ta, h ECHO pare·labe ayth· thn ai·thsh gia na thn ejeta·sei leptomerv·w, o·tan ua oloklhrvno·tan h anauev·rhsh thw SPES. Meta· ton Ianoya·rio toy 1999, opo·te kai te·uhke se isxy· h ne·a SPES, h ECHO e·dvse proteraio·thta sthn ypografh· thw me toyw palaio·teroyw etai·royw thw. Me·xri ayth· th stigmh·, h ECHO e·xei ypogra·cei ne·a SPES me 159 mh kybernhtike·w organv·seiw (MKO). En anamonh· thw diey·rynshw toy dikty·oy tvn etai·rvn kai me·xriw o·toy mia apo· tiw epixeirhsiake·w mona·dew thw ECHO gnvstopoih·sei o·ti endiafe·retai na dv·sei syne·xeia se ka·poia dra·sh, thn opoi·a e·xei protei·nei MKO poy den e·xei ypogra·cei SPES, h ECHO zhtei· apo· to kra·tow me·low sto opoi·o edrey·ei h orga·nvsh na pistopoih·sei kata· po·son h sygkekrime·nh MKO plhroi· ta krith·ria poy ori·zontai sto a·ruro 7 (para·grafoi 1 kai 2 ) toy kanonismoy· ariu. 1257/96 toy Symboyli·oy. O sxetiko·w fa·kelow katarti·zetai ana·loga me thn apa·nthsh toy kra·toyw me·loyw. Epi· toy paro·ntow, h ECHO ajiologei· pro·tash toy ellhnikoy· tmh·matow tvn «Giatrv·n Xvri·w Sy·nora» poy afora· to tmh·ma fymati·vshw toy cyxiatrei·oy thw Topi·nitsa, sthn po·lh Niw, to opoi·o xreia·zetai epeigo·ntvw boh·ueia. Mo·liw h ECHO oloklhrv·sei ayth·n thn ajiolo·ghsh kai se peri·ptvsh uetikoy· pori·smatow, h ECHO ua kinh·sei thn proanaferuei·sa diadikasi·a, prokeime·noy na ajiologh·sei kata· po·son to ellhniko· tmh·ma thw orga·nvshw «Giatroi· Xvri·w Sy·nora» mporei· na gi·nei apodekto· vw etai·row. (2000/C 203 E/208) GRAPTH ERVTHSH E-2272/99 ypobolh·: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Epixorh·ghsh drasthrioth·tvn katanalvtikv·n organv·sevn H apo·fash 283/99 (1) toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai Symboyli·oy gia th ue·spish eno·w genikoy· plaisi·oy gia tiw koinotike·w drasthrio·thtew ype·r tvn katanalvtv·n sto a·ruro 6 para·grafo 2 anafe·rei o·ti: *Ergasi·a a·ney amoibh·w h· dvrea· se ei·dow, deo·ntvw tekmhrivme·new, mporoy·n na lhfuoy·n ypo·ch me·xri y·coyw 20 % tvn synolikv·n epile·jimvn dapanv·n, kata· ton ypologismo· tvn eso·dvn kai ejo·dvn tvn organv·sevn