title: PREGUNTA ESCRITA E-2124/99 de Antonio Tajani (PPE-DE) a la Comisión. Gran Bretaña y la transposición de las directivas comunitarias en materia de seguro de la responsabilidad civil resultante de la circulación de vehículos.

eurovoc_concepts:
United Kingdom
approximation of laws
consumer protection
directive (EU)
indemnification
motor vehicle insurance
national implementing measure
national law
third-party insurance
transport accident

text: C 225 E/54 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 La Comisi(cid:243)n se comprometi(cid:243), en el momento de la aprobaci(cid:243)n del reglamento marco de los Fondos estructurales, a tener en cuenta la especificidad de los distintos Estados miembros en el examen general de las zonas elegibles. 1. 2. ¿CuÆles son los motivos que han dado lugar a una decisi(cid:243)n tan drÆstica y, ademÆs, no prevista en el mismo reglamento? ¿No considera la Comisi(cid:243)n que no ha tenido suficientemente en cuenta posibles excepciones ligadas a la especificidad del territorio italiano? Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (21 de enero de 2000) La propuesta de lista de zonas subvencionables con arreglo al objetivo no 2 enviada a la Comisi(cid:243)n 1. por las autoridades italianas el 1 de octubre de 1999 se ha considerado inadmisible por incumplir lo dispuesto en el apartado 4 del art(cid:237)culo 4 del Reglamento (CE) no 1260/1999 del Consejo, de 21 de junio de 1999, por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos Estructurales (1). Segœn lo dispuesto en ese apartado, las zonas que cumplan los criterios llamados «comunitarios» que se indican en los apartados 5 y 6 del mismo art(cid:237)culo deben cubrir al menos un 50 % de la poblaci(cid:243)n de objetivo no 2 de cada Estado miembro. Ahora bien, las zonas que reœnen los citados criterios presentadas por las autoridades italianas s(cid:243)lo cuentan 2,2 millones de habitantes, es decir, un 29,6 % de la poblaci(cid:243)n total subvencionable. 2. La Comisi(cid:243)n considera que el mencionado Reglamento, aprobado por todos los Estados miembros tras recibir el dictamen favorable del Parlamento, ofrece numerosas posibilidades de tener en cuenta las caracter(cid:237)sticas espec(cid:237)ficas del territorio italiano sin necesidad de recurrir a excepciones no contempladas en la normativa. De tal forma, las autoridades italianas no estÆn obligadas a presentar todas las provincias que se ajustan a los criterios comunitarios, cuya poblaci(cid:243)n es de 5 021 900 habitantes: les basta con proponer, con arreglo a esos criterios, zonas que globalmente reœnan al menos a 3 701 000 habitantes. AdemÆs, pueden presentar un 50 % de la poblaci(cid:243)n subvencionable con arreglo a los criterios llamados «nacionales» que se recogen en los apartados 7 a 9 del art(cid:237)culo 4 del ya citado Reglamento. (1) DO L 161 de 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/054) PREGUNTA ESCRITA E-2124/99 de Antonio Tajani (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (24 de noviembre de 1999) Asunto: Gran Bretaæa y la transposici(cid:243)n de las directivas comunitarias en materia de seguro de la responsabilidad civil resultante de la circulaci(cid:243)n de veh(cid:237)culos Actualmente, en Gran Bretaæa en los casos de conducci(cid:243)n imprudente o distra(cid:237)da que haya causado la muerte de alguna persona estÆ prevista una pena de entre 5 y 10 aæos de reclusi(cid:243)n (Road Traffic Act de 1991), as(cid:237) como una indemnizaci(cid:243)n civil irrisoria que hiere la sensibilidad de los familiares, al equiparar la vida humana al precio de un autom(cid:243)vil de pequeæa cilindrada. La Uni(cid:243)n Europea ya ha legislado en materia de aproximaci(cid:243)n de las legislaciones de los Estados miembros (Directiva 72/166/CEE (1), de 24 de abril de 1972, y Directiva 84/5/CEE (2)) y, en particular, la Directiva 90/232/CEE (3), de 14 de mayo de 1990, en la que se afirma que «es necesario garantizar a las v(cid:237)ctimas de accidentes automovil(cid:237)sticos un trato comparable, sea cual fuere el lugar de la Comunidad en que haya ocurrido el accidente». La transposici(cid:243)n de dicha directiva ten(cid:237)a que realizarse el 31 de diciembre de 1992, a mÆs tardar, y se establec(cid:237)a un rØgimen transitorio exclusivamente reservado a los Estados cuyas econom(cid:237)as presentaran un nivel de desarrollo diferente, disposici(cid:243)n que no es aplicable a Gran Bretaæa. 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 225 E/55 AdemÆs, es sabido que existen notables diferencias en los Estados miembros en lo que ataæe a los importes liquidados en concepto de indemnizaci(cid:243)n de los daæos ocasionados a las personas. 1. 2. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n si ya se ha transpuesto y se aplica correctamente dicha directiva? ¿No se trata, en el caso espec(cid:237)fico seæalado, de una infracci(cid:243)n? ¿No considera oportuno la Comisi(cid:243)n presentar una propuesta legislativa tendente a armonizar los niveles de indemnizaci(cid:243)n de los daæos ocasionados a las v(cid:237)ctimas de accidentes automovil(cid:237)sticos? (1) DO L 103 de 2. 5. 1972, p. 1. (2) DO L 8 de 11. 1. 1984, p. 17. (3) DO L 129 de 19. 5. 1990, p. 33. Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (21 de diciembre de 1999) La Comisi(cid:243)n conoce las diferencias existentes en el nivel de indemnizaci(cid:243)n correspondiente a la responsabilidad civil por daæos personales resultantes de accidentes de trÆfico en la Comunidad. Estas diferencias no solamente se dan entre distintos Estados miembros, sino con frecuencia tambiØn dentro de tribunal competente para decidir sobre cada asunto un mismo Estado miembro, dependiendo del individual. Esta situaci(cid:243)n no es consecuencia de la falta de transposici(cid:243)n ni de la aplicaci(cid:243)n inadecuada de las Directivas comunitarias en materia de seguros, sino de la coexistencia en la Comunidad de distintas legislaciones nacionales sobre responsabilidad civil que no estÆn armonizadas. AdemÆs, en la mayor(cid:237)a de los Estados miembros la legislaci(cid:243)n nacional, que establece los importes m(cid:237)nimos de la indemnizaci(cid:243)n del seguro obligatorio de veh(cid:237)culos de motor, no especifica la indemnizaci(cid:243)n correspondiente a las distintas categor(cid:237)as de daæos personales y materiales, indemnizaci(cid:243)n que deciden los tribunales en cada caso individual. Todos los Estados miembros han transpuesto a su legislaci(cid:243)n nacional las Directivas primera, segunda y tercera sobre el seguro de responsabilidad civil (Directiva 72/166/CEE del Consejo, de 24 de abril de 1972, relativa a la aproximaci(cid:243)n de las legislaciones de los Estados miembros, sobre el seguro de la responsabi- lidad civil que resulta de la circulaci(cid:243)n de veh(cid:237)culos autom(cid:243)viles, as(cid:237) como del control de la obligaci(cid:243)n de asegurar esta responsabilidad; Segunda Directiva 84/5/CEE del Consejo, de 30 de diciembre de 1983, relativa a la aproximaci(cid:243)n de las legislaciones de los Estados Miembros sobre el seguro de responsabilidad civil que resulta de la circulaci(cid:243)n de los veh(cid:237)culos autom(cid:243)viles; Tercera Directiva 90/232/CEE del Consejo, de 14 de mayo de 1990, relativa a la aproximaci(cid:243)n de las legislaciones de los Estados Miembros sobre el seguro de responsabilidad civil derivada de la circulaci(cid:243)n de veh(cid:237)culos autom(cid:243)viles) citadas por Su Seæor(cid:237)a. Estas Directivas no se limitan a tratar los importes m(cid:237)nimos de la indemnizaci(cid:243)n del seguro obligatorio, sino que tambiØn abordan otros elementos importantes para los consumidores, tales como la cobertura de todos los ocupantes del veh(cid:237)culo, limitaciones sobre las clÆusulas de exclusi(cid:243)n de la p(cid:243)liza y la creaci(cid:243)n de un organismo de compensaci(cid:243)n o fondo de garant(cid:237)a que cubra los accidentes ocasionados por veh(cid:237)culos no asegurados o sin identificar. La aplicaci(cid:243)n de estas Directivas parece satisfactoria en tØrminos generales aunque, cuando se han detectado casos de transposici(cid:243)n o aplicaci(cid:243)n inadecuadas, la Comisi(cid:243)n no ha dudado en ponerse en contacto con el Estado miembro pertinente o, cuando ha sido necesario, iniciar el procedimiento de infracci(cid:243)n correspondiente. La Comisi(cid:243)n desea recordar a Su Seæor(cid:237)a que el Parlamento Europeo estÆ debatiendo en segunda lectura la Cuarta Directiva sobre el seguro de veh(cid:237)culos autom(cid:243)viles propuesta por la Comisi(cid:243)n (Posici(cid:243)n comœn (CE) no 24/1999, de 21 de mayo de 1999, aprobada por el Consejo de conformidad con el procedimiento establecido en el art(cid:237)culo 251 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, con vistas a la adopci(cid:243)n de una Directiva del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a la aproximaci(cid:243)n de las legislaciones de los Estados miembros sobre el seguro de responsabilidad civil derivada de la circulaci(cid:243)n de veh(cid:237)culos autom(cid:243)viles y por la que se modifican las Directivas 73/239/CEE y 88/357/CEE (1)) destinada a facilitar la indemnizaci(cid:243)n por daæos a v(cid:237)ctimas que sufran un accidente en un Estado miembro distinto del de residencia. AdemÆs, la Comisi(cid:243)n llev(cid:243) a cabo en 1999 un estudio sobre la modernizaci(cid:243)n de las Directivas sobre el seguro de veh(cid:237)culos autom(cid:243)viles en el que participaron todas las partes interesadas y estÆ organizando un grupo de trabajo sobre este asunto con la participaci(cid:243)n de las autoridades de los Estados miembros. (1) DO C 232 de 13. 8. 1999


title: QUESTION ÉCRITE E-2152/99 posée par Piia-Noora Kauppi (PPE-DE), Ilkka Suominen (PPE-DE), Astrid Thors (ELDR) et Reino Paasilinna (PSE) à la Commission. Bonification d'intérêts pour l'acquisition de navires.

eurovoc_concepts:
Finland
State aid
interest rate subsidy
regulation (EU)
shipbuilding

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/103 (2000/C 219 E/132) QUESTION (cid:201)CRITE E-2152/99 posØe par Piia-Noora Kauppi (PPE-DE), Ilkka Suominen (PPE-DE), Astrid Thors (ELDR) et Reino Paasilinna (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Bonification d(cid:146)intØrŒts pour l(cid:146)acquisition de navires (24 novembre 1999) L(cid:146)un des objectifs (cid:224) long terme de la Commission a ØtØ le soutien d(cid:146)une flotte europØenne moins polluante et plus sßre (Orientations communautaires sur les aides d(cid:146)(cid:201)tat au transport maritime (1)). On note en outre dans le procŁs-verbal des nØgociations d(cid:146)adhØsion de la Finlande que ce pays dans son ensemble ne pourra plus s(cid:146)adonner au commerce hors taxe. En revanche, l(cid:146)Union europØenne (UE) s(cid:146)est engagØe (cid:224) prendre en compte l(cid:146)Øloignement gØographique et les conditions climatiques de la Finlande dans ses dØcisions sur les orientations de la politique de navigation maritime pour l(cid:146)ensemble du continent. Le ministŁre finlandais des transports a notifiØ (cid:224) la Commission le programme des bonifications d(cid:146)intØrŒts pour l(cid:146)acquisition de navires dont l(cid:146)objectif est de promouvoir l(cid:146)acquisition et la rØnovation de cargos non polluants et sßrs, adaptØs aux glaces et indispensables dans les conditions climatiques septentrionales. Cette question fait l(cid:146)objet d(cid:146)un large consensus national au sein du parlement finlandais. D(cid:146)ailleurs, le parlement a relevØ de sa propre initiative les engagements de crØdits dans le budget 1999. Les fonctionnaires de la Commission ont la ferme intention de considØrer le programme en question comme une aide aux chantiers navals, bien que ce programme n(cid:146)ait pas de rØpercussions sur les conditions de concurrence des chantiers navals, Øtant donnØ qu(cid:146)un navire recevant une aide peut Œtre commandØ dans n(cid:146)importe quel pays. D(cid:146)aprŁs la lettre de la Commission datØe du 4 aoßt 1999, les fonctionnaires de la direction gØnØrale VII ont Øgalement fait ce constat, attirant l(cid:146)attention sur le fait que cette aide n(cid:146)a aucun rapport avec les chantiers navals de l(cid:146)UE. Comment la Commission entend-elle assurer le dØveloppement de transports maritimes moins polluants et plus sßrs si elle ne permet pas le recours au cadre opØrationnel qu(cid:146)elle a dØfini? Comment un (cid:201)tat membre peut-il mettre sur pied une politique de navigation maritime s(cid:146)il ne peut se fier aux orientations arrŒtØes par la Commission? De quelle maniŁre la Commission a-t-elle pris en considØration les commentaires figurant au procŁs-verbal des nØgociations d(cid:146)adhØsion de la Finlande relatifs (cid:224) la politique de la navigation maritime? (1) JO C 205 du 5. 7. 1997. RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (6 janvier 2000) La Commission rappelle qu(cid:146)au point 2. 1. des orientations sur les aides d(cid:146)(cid:201)tat au transport maritime, auxquelles se rØfŁre l(cid:146)Honorable Parlementaire, il est prØcisØ que les orientations ne couvrent pas les aides (cid:224) la construction navale au sens de la septiŁme directive concernant les aides (cid:224) la construction navale (1) ou de tout instrument postØrieur. La Commission rappelle Øgalement qu(cid:146)au point 5 des orientations, qui concerne les aides (cid:224) l(cid:146)investissement, il est stipulØ que tout investissement dans des navires neufs doit Œtre conforme aux rŁgles applicables (cid:224) la construction navale. Au mŒme point, il est en outre indiquØ que dans le cadre des orientations, les aides (cid:224) l(cid:146)investissement peuvent Œtre autorisØes dans certains cas particuliers, dŁs lors qu(cid:146)il s(cid:146)agit d(cid:146)amØliorer les Øquipements (cid:224) bord des navires ou de promouvoir l(cid:146)utilisation de navires fiables et non polluants, par exemple par des incitations (cid:224) rendre les navires battant pavillon communau- taire conformes (cid:224) des normes plus strictes que les normes obligatoires en matiŁre de sØcuritØ et d(cid:146)environnement fixØes par des conventions internationales et en anticipant l(cid:146)adoption de normes plus strictes, de fa(cid:231)on (cid:224) amØliorer les contr(cid:244)les en matiŁre de sØcuritØ et d(cid:146)environnement. Cependant, ces aides doivent Œtre conformes aux dispositions relatives (cid:224) la construction navale, telles que visØes au point 2. 1, lorsque celles-ci sont applicables. Le Conseil a adoptØ le 29 juin 1998 le rŁglement (CE) no 1540/98 (2) Øtablissant de nouvelles rŁgles sur les aides (cid:224) la construction navale. ConformØment au principe d(cid:146)applicabilitØ directe du droit communautaire, ce rŁglement est un instrument juridique contraignant qui s(cid:146)applique directement et intØgralement dans tous les (cid:201)tats membres. ConformØment (cid:224) l(cid:146)article 2, paragraphe 1, de ce rŁglement, les aides qui sont accordØes, de maniŁre directe ou indirecte, (cid:224) la construction, (cid:224) la rØparation et (cid:224) la transformation navales et qui sont financØes par les (cid:201)tats membres ou leurs collectivitØs territoriales ou au moyen de ressources de l(cid:146)(cid:201)tat, sous quelque forme que ce soit, ne sont considØrØes comme compatibles avec le marchØ commun que si elles respectent les dispositions du rŁglement. C 219 E/104 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 L(cid:146)article 2, paragraphe 2, du mŒme rŁglement prØcise que les aides accordØes de maniŁre indirecte comprennent toutes les formes d(cid:146)aide qui peuvent Œtre accordØes aux armateurs ou (cid:224) des tiers pour la construction ou la transformation de navires, telles que les facilitØs de crØdit, les garanties et les avantages fiscaux. La Commission note que le rØgime de bonification d(cid:146)intØrŒts notifiØ par les autoritØs finlandaises, auquel fait rØfØrence l(cid:146)Honorable Parlementaire, prØvoit l(cid:146)octroi de telles bonifications par le ministŁre des Transports afin de rØduire le coßt des emprunts contractØs pour l(cid:146)acquisition de navires cargo neufs commandØs par des compagnies maritimes finlandaises en 1999. Le rØgime notifiØ prØvoit donc d(cid:146)accorder des bonifications d(cid:146)intØrŒts aux armateurs pour l(cid:146)acquisition de navires cargo neufs. (cid:192) ce titre, il relŁve de l(cid:146)article 2, paragraphe 2, du rŁglement et doit Œtre considØrØ comme une aide (cid:224) la construction navale au sens de l(cid:146)article 2, paragraphe 1, dudit rŁglement. C(cid:146)est pourquoi la compatibilitØ de l(cid:146)aide avec le marchØ commun doit Œtre apprØciØe conformØment aux dispositions du rŁglement. La Commission souligne qu(cid:146)elle a bien pour objectif de promouvoir et de dØfendre les intØrŒts maritimes de la CommunautØ, y compris les intØrŒts maritimes nordiques, en encourageant le dØveloppement de flottes sßres et respectueuses de l(cid:146)environnement, conformØment aux principes ØnoncØs dans les orientations communautaires sur les aides d(cid:146)(cid:201)tat au transport maritime. Toutefois, cette politique ne saurait primer sur les rŁgles communautaires en matiŁre d(cid:146)aides d(cid:146)(cid:201)tat. Les aides prØvues par les (cid:201)tats membres pour promouvoir cette politique doivent obligatoirement respecter ces rŁgles. Par consØquent, puisque l(cid:146)ins- trument juridique applicable au cas ØvoquØ par l(cid:146)Honorable Parlementaire est le rŁglement (CE) no 1540/98 du Conseil, c(cid:146)est en fonction des conditions dØfinies dans ce rŁglement que la Commission doit apprØcier la compatibilitØ de l(cid:146)aide en question. (1) Directive 90/684/CEE du Conseil concernant les aides (cid:224) la construction navale, JO L 380 du 31. 12. 1990. (2) JO L 202 du 18. 7. 1998. (2000/C 219 E/133) QUESTION (cid:201)CRITE E-2157/99 posØe par Roberta Angelilli (NI) (cid:224) la Commission (24 novembre 1999) Objet: Copie de modŁles de cØramique de la province de Viterbe Certaines entreprises productrices de cØramique de la province de Viterbe ont dØnoncØ le plagiat de certains modŁles d(cid:146)articles sanitaires par des entreprises Øgyptiennes. Pire encore, ces modŁles sont en train d(cid:146)envahir les marchØs italien et europØen, oø ils s(cid:146)imposent compte tenu de leur prix de production extrŒmement bas et donc gr(cid:226)ce (cid:224) une concurrence dØloyale (cid:224) l(cid:146)Øgard des entreprises italiennes, ce qui provoque de graves prØjudices Øconomiques et des risques potentiels pour l(cid:146)emploi. (cid:192) la suite d(cid:146)une dØnonciation prØsentØe par les producteurs italiens (cid:224) la prØfecture de police de Rome, l(cid:146)ambassadeur d(cid:146)(cid:201)gypte en Italie a reconnu les raisons des industriels. Ceci Øtant, la Commission voudrait-elle indiquer: 1. 2. 3. 4. si elle n(cid:146)estime pas que la concurrence des entreprises Øgyptiennes est largement dØloyale; si elle n(cid:146)estime pas que le plagiat des modŁles italiens enfreint les rŁgles actuelles du dØveloppement et de la protection de la propriØtØ intellectuelle, parmi lesquelles la directive 93/98 (1); si elle n(cid:146)estime pas que ces faits contreviennent (cid:224) la protection des droits moraux des auteurs; si elle n(cid:146)estime pas opportun d(cid:146)intervenir auprŁs des autoritØs Øgyptiennes compØtentes afin de demander d(cid:146)autres informations sur les faits exposØs et, Øventuellement, de rappeler ces autoritØs au respect des rØglementations internationales de protection de la propriØtØ intellectuelle; 5. quel est son jugement d(cid:146)ensemble sur cette affaire? (1) JO L 290 du 24. 11. 1993, p. 9


title: Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om bådtransport af farligt gods på indre vandveje - (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
free movement of goods
inland waterway
inland waterway transport
transport of dangerous goods

text: C 150 E/34 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 5. 2000 ˘ndret forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlems- staternes lovgivning om b(cid:229)dtransport af farligt gods p(cid:229) indre vandveje (1) (2000/C 150 E/02) (E(cid:216)S-relevant tekst) KOM(1999) 563 endelig udg. (cid:151) 97/0193(COD) (Forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 250, stk. 2, den 25. november 1999) (1) EFT C 267 af 3. 9. 1997. Kommissionens forslag i dokumentet KOM(97) 367 endelig udg. (cid:151) 97/0193(SYN) (cid:230)ndres som fłlger: OPRINDELIGT FORSLAG ˘NDRET FORSLAG R¯DET FOR DE EUROP˘ISKE F˘LLESSKABER HAR (cid:151) EUROPA-PARLAMENTET OG R¯DET FOR DE EUROP˘ISKE F˘LLESSKABER HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 75, stk. 1, litra c), under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 75 71, stk. 1, litra c), under henvisning til Kommissionens forslag (1), U(cid:230)ndret under henvisning til udtalelse fra Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg (2), i overensstemmelse med proceduren i traktatens artikel 189 C og i samarbejde med Europa-Parlamentet, og i overensstemmelse med proceduren i EF-traktatens artikel 251 (4) og ud fra fłlgende betragtninger: under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3), (1) I de senere (cid:229)r har der v(cid:230)ret en kraftig v(cid:230)kst i b(cid:229)dtrans- port af farligt gods p(cid:229) indre vandveje, hvorfor ogs(cid:229) ulyk- kesrisikoen er steget; der m(cid:229) derfor tr(cid:230)ffes forholdsregler for at sikre, at denne form for transport udfłres p(cid:229) de sikkerhedsm(cid:230)ssigt bedst mulige betingelser; for sikker international b(cid:229)dtransport af (2) rekommandationen om international transport af farligt fastl(cid:230)gger ensartede gods ad indre vandveje (ADN) regler farligt gods p(cid:229) indre vandveje p(cid:229) linje med overenskomsten om transport af farlige stoffer p(cid:229) Rhinen (ADNR); s(cid:229)danne regler błr derfor ogs(cid:229) g(cid:230)lde for national trafik, s(cid:229) vilk(cid:229)rene for b(cid:229)dtransport af farligt gods p(cid:229) indre vand- veje harmoniseres over hele EF; ___________ (1) EFT C 267 af 3. 9. 1997, s. 96. (2) EFT C 157 af 25. 5. 1998, s. 15. fastl(cid:230)gger ensartede regler (2) overenskomst om international transport af farligt gods ad for indre vandveje (ADN) sikker international b(cid:229)dtransport af farligt gods p(cid:229) indre vandveje p(cid:229) linje med overenskomsten om transport af farlige stoffer p(cid:229) Rhinen (ADNR); s(cid:229)danne regler błr derfor ogs(cid:229) g(cid:230)lde for national trafik, s(cid:229) vilk(cid:229)rene for b(cid:229)dtransport af farligt gods p(cid:229) indre vandveje harmoni- seres over hele EF; ___________ (3) EFT. (4) EFT C 98 af 9. 4. 1999, s. 486. 30. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 150 E/35 OPRINDELIGT FORSLAG ˘NDRET FORSLAG U(cid:230)ndret (3) dette direktiv sigter mod at bringe nationale og internatio- nale regler p(cid:229) linje med hinanden, s(cid:229)ledes som det med R(cid:229)dets direktiv 94/55/EF (1) og 96/49/EF (2) er sket for vej- og banetransport af farligt gods; denne yderligere harmoniseringsforanstaltning kan forbedre transportsik- kerheden, harmonisere konkurrencevilk(cid:229)rene og lette transportoperationerne; med dette direktiv imłdekommes endvidere R(cid:229)dets beg(cid:230)ring vedrłrende uddannelseskrav til bes(cid:230)tninger p(cid:229) indlandsfartłjer, der transporterer farligt gods; (4) indfłrelsen af f(cid:230)llesskabsd(cid:230)kkende forskrifter for trans- port af farligt gods p(cid:229) indre vandveje i EU gennem anven- delse af den hidtidige ADN-rekommandation som harmo- niseringsgrundlag udgłr ikke en tilfredsstillende lłsning og rejser desuden tvivl om den eksisterende harmonise- ring af lovgivningen; et sammenh(cid:230)ngende og i praksis anvendeligt EU-regels(cid:230)t for transport af farligt gods p(cid:229) indre vandveje, hvis sikkerhedsstandarder i de tekniske bilag s(cid:229) vidt muligt er standarderne i den g(cid:230)ldende ADNR-konvention, kan kun tilvejebringes p(cid:229) grundlag af en ny ADN-aftale med retslig status, og hvis vedh(cid:230)ftede sikkerhedsstandarder ligger s(cid:229) t(cid:230)t op ad stan- darderne i den eksisterende ADNR-aftale som muligt; tilpasset (5) der m(cid:229) under overholdelse af n(cid:230)rhedsprincippet foretages en indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af lovgivningerne herom for at sikre et hłjt sikkerhedsniveau for nationale og internatio- nale transporter, for at fjerne konkurrenceforvridninger ved at lette den frie bev(cid:230)gelighed for varer og tjenester i hele EF og for at sikre overensstemmelse med andre EF-forskrifter; U(cid:230)ndret (6) dette direktiv indskr(cid:230)nker ikke F(cid:230)llesskabets og medlems- staternes forpligtelse til at tilstr(cid:230)be en fremtidig harmo- nisering af systemerne for klassificering af farlige stoffer i i overensstemmelse med de m(cid:229)l, Agenda 21, kapitel 19, p(cid:229) FN’s miljł- og udviklingskon- ference i Rio de Janeiro, juni 1992; som blev opstillet (7) der findes ikke for tiden EF-forskrifter om sikkerhedsm(cid:230)s- sigt forsvarlig vandvejstransport af biologiske agenter og genetisk modificerede organismer, for hvilke der i łvrigt findes regler i direktiv 90/219/E(cid:216)F (3), 90/220/E(cid:216)F (4) og 90/676/E(cid:216)F; (5); (8) dette direktiv indskr(cid:230)nker ikke anvendelsen af andre EF-forskrifter vedrłrende beskyttelse af arbejdstagere og miljłbeskyttelse; ___________ (1) EFT L 319 af 12. 12. 1994, s. 7. Direktivet er (cid:230)ndret ved Kommis- sionens direktiv 96/86/EF (EFT L 335 af 24. 12. 1996, s. 43). (2) EFT L 235 af 17. 9. 1996, s. 25. Direktivet er (cid:230)ndret ved Kommis- sionens direktiv 96/87/EF (EFT L 335 af 24. 12. 1996, s. 45). (3) EFT L 117 af 8. 5. 1990, s. 1. (4) EFT L 117 af 8. 5. 1990, s. 15. (5) EFT L 374 af 31. 12. 1990, s. 1. C 150 E/36 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 5. 2000 OPRINDELIGT FORSLAG ˘NDRET FORSLAG (9) medlemsstaterne kan fortsat regulere enhver transport af farligt gods ad indre vandveje, som ikke er omfattet af dette direktiv; (10) hver medlemsstat skal fortsat kunne regulere eller forbyde farligt gods, men kun af national vandvejstransport af grunde der ikke har med sikkerheden at głre; (11) af hensyn til den lokale karaktØr af f(cid:230)rgefart og de mange forskellige f(cid:230)rgetyper błr medlemsstaterne kunne fravige de tekniske bilag til dette direktiv, hvor der er tale om f(cid:230)rgefart, som kun krydser en indre vandvej eller et havneomr(cid:229)de; (12) der m(cid:229) ikke l(cid:230)gges hindringer i vejen for anvendelsen af teknologiske nyudviklinger; derfor błr der kunne gives midlertidige dispensationer med dette form(cid:229)l; (13) transport af farligt gods ad indre vandveje til eller fra et tredjeland tillades, hvis den udfłres i overensstemmelse med kravene i ADN; (14) der skal v(cid:230)re mulighed for hurtigt at tilpasse bilagene til dette direktiv til den tekniske udvikling, is(cid:230)r n(cid:229)r der indfłjes nye bestemmelser i ADN; denne opgave błr p(cid:229)hvile det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 9 i direktiv 94/55/EF (cid:151) UDSTEDT F(cid:216)LGENDE DIREKTIV: UDSTEDT F(cid:216)LGENDE DIREKTIV: KAPITEL I U(cid:230)ndret ANVENDELSESOMR¯DE, DEFINITIONER OG GENERELLE BESTEMMELSER Artikel 1 Dette direktiv g(cid:230)lder for b(cid:229)dtransport af farligt gods p(cid:229) 1. indre vandveje i eller mellem medlemsstaterne. 2. Transport af farligt gods med fartłjer, der drives p(cid:229) sejl- bare vandveje, som ikke ved indre vandveje er forbundet med andre medlemsstaters vandveje, kan medlemsstaterne fritage fra anvendelsen af dette direktiv i dets helhed eller dele af det. 3. Dette direktiv finder ikke anvendelse p(cid:229) transport af farligt gods p(cid:229) indre vandveje med fartłjer, der tilhłrer de v(cid:230)bnede styrker eller anvendes p(cid:229) deres ansvar. 30. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 150 E/37 OPRINDELIGT FORSLAG ˘NDRET FORSLAG 4. Słg(cid:229)ende fartłjer, der drives p(cid:229) de i stk. 1 n(cid:230)vnte indre vandveje i EF, skal opfylde konstruktionsspecifikationerne i dette direktivs bilag B. 1, randnumrene 120 100 til 120 295. 4. Słg(cid:229)ende fartłjer, der drives p(cid:229) de i stk. 1 n(cid:230)vnte indre vandveje i EF, skal opfylde konstruktionsspecifikationerne i dette direktivs bilag 1, randnumrene 120 100 til 120 295. 5. Direktivet indskr(cid:230)nker imidlertid ikke en medlemsstats ret til under behłrig hensyntagen til EF-retten at opretholde s(cid:230)rlige sikkerhedskrav til national eller international b(cid:229)dtrans- port af farligt gods, hvis direktivets bilag ikke omfatter det p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)de; dette g(cid:230)lder bl. a. forskrifter for transport- sikkerhedsmyndigheder, herunder słpolitiet 5. Direktivet indskr(cid:230)nker imidlertid ikke en medlemsstats ret til under behłrig hensyntagen til EF-retten at opretholde s(cid:230)rlige sikkerhedskrav til national eller international b(cid:229)dtransport af farligt gods, hvis direktivets bilag ikke omfatter det p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)de; dette g(cid:230)lder bl. a. folgende: a) forskrifter om transportsikkerhedsmyndigheder, herunder słpoliti b) forskrifter om inspektion af fartłjer, der transporterer farligt gods, og om gennemfłrelsen af s(cid:229)danne inspektioner c) forskrifter om skibsinspektionsmyndigheder og klassifice- ringsselskaber. Nationale bestemmelser p(cid:229) de af litra b) og c) omfattede omr(cid:229)der m(cid:229) ikke udvides. De p(cid:229)g(cid:230)ldende bestemmelser skal oph(cid:230)ves, hvis tilsvarende bestemmelser głres obligatoriske efter EF-retten. Artikel 2 U(cid:230)ndret I dette direktiv forst(cid:229)s ved: (cid:151) »ADN«: de tekniske bilag til den rekommandation om inter- national transport af farligt gods ad indre vandveje, som er vedtaget i GenŁve og som i sin version af 1. januar 1997 er vedfłjet som bilag til dette direktiv (cid:151) »ADN«: de bilag til den europ(cid:230)iske aftale om international transport af farligt gods ad indre vandveje, (cid:151) »ADNR«: overenskomsten om transport af farlige stoffer p(cid:229) Rhinen som den g(cid:230)lder den 1. Januar 1997, »ADNR«: overenskomsten om transport af Rhinen, farlige stoffer p(cid:229) (cid:151) »farligt gods«: stoffer og varer, som det er forbudt at trans- portere, eller som kun m(cid:229) transporteres p(cid:229) s(cid:230)rlige betin- gelser i henhold til dette direktivs bilag, U(cid:230)ndret (cid:151) »transport«: al virksomhed, der indg(cid:229)r i transport af farligt gods med fartłjer p(cid:229) indre vandveje, udfłrt mellem medlemsstaterne eller p(cid:229) en medlemsstats indre vandveje, herunder lastning, losning og omladning til eller fra en anden transportform samt alle nłdvendige stop under transporten, og som er omfattet af dette direktivs bilag, uden at medlemsstaternes bestemmelser om ansvar i forbindelse med denne virksomhed herved indskr(cid:230)nkes, (cid:151) »f(cid:230)rgefart«: transport som udelukkende sker for at krydse en indre vandvej eller et havneomr(cid:229)de. C 150 E/38 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 5. 2000 OPRINDELIGT FORSLAG ˘NDRET FORSLAG Artikel 3 1. Farligt gods, som det er forbudt at transportere i henhold til dette direktivs bilag, m(cid:229) ikke transporteres med fartłjer p(cid:229) indre vandveje p(cid:229) en medlemsstats omr(cid:229)de, jf. dog artikel 6. 2. Hvor dette direktiv ikke foreskriver andet, og uden indskr(cid:230)nkning af reglerne om markedsadgang for virksom- heder, der driver transport p(cid:229) indre vandveje, eller af reglerne for godstransport med fartłjer p(cid:229) indre vandveje, tillades b(cid:229)dtransport af farligt gods p(cid:229) indre vandveje, hvis betingel- serne i fłlgende overholdes: 2. Hvor dette direktiv ikke foreskriver andet, og uden indskr(cid:230)nkning af reglerne om markedsadgang for virksom- heder, der driver transport p(cid:229) indre vandveje, eller af reglerne for godstransport med fartłjer p(cid:229) indre vandveje, tillades b(cid:229)dtransport af farligt gods p(cid:229) indre vandveje, hvis betingel- serne i bilag 1 overholdes: (cid:151) bestemmelser om farlige stoffer og varer (bilag A) (cid:151) bestemmelser om farlige stoffer og varer (cid:151) bestemmelser om transport af farligt gods i pakker eller (cid:151) bestemmelser om transport af farligt gods i pakker eller som styrtgods (bilag B. 1) som styrtgods (cid:151) bestemmelser om transport af farligt gods i tanke (bilag (cid:151) bestemmelser om transport af farligt gods i tanke B. 2). Artikel 4 U(cid:230)ndret 1. Til fartłjer, der transporterer farligt gods p(cid:229) de i artikel 1, stk. 1, n(cid:230)vnte vandveje, udstedes et EF-certifikat efter frem- gangsm(cid:229)den i bilag B. 1 og Bilag B. 2. Et EF-certifikat, der er udstedt af den kompetente myndighed i en medlemsstat, atte- sterer, at fartłjet er inspiceret, og at det er konstrueret og udstyret i overensstemmelse med de g(cid:230)ldende bestemmelser i bilag A, B. 1 og B. 2. Certifikatet skal medfłres om bord p(cid:229) fartłjet. 1. Til fartłjer, der transporterer farligt gods p(cid:229) de i artikel 1, stk. 1, n(cid:230)vnte vandveje, udstedes et EF-certifikat efter frem- gangsm(cid:229)den i bilag 1, randnummer 10 282 og 210 282. Et EF-certifikat, der er udstedt af den kompetente myndighed i en medlemsstat, attesterer, at fartłjet er inspiceret, og at det i overensstemmelse med de er konstrueret og udstyret g(cid:230)ldende bestemmelser skal medfłres om bord p(cid:229) fartłjet. i bilag 1 og 2. Certifikatet 2. Alle fartłjer, der medfłrer et certifikat udstedt i overens- stemmelse med overenskomsten om transport af farlige stoffer p(cid:229) Rhinen (ADNR), som den er g(cid:230)ldende fra den 1. januar 1997, m(cid:229) uanset stk. 1 transportere farligt gods p(cid:229) hele EF’s omr(cid:229)de p(cid:229) de betingelser, der er fastsat i certifikatet. U(cid:230)ndret 3. Hver medlemsstat udarbejder en fortegnelse over organi- sationer, der er bemyndiget til at udfłre inspektioner i over- ensstemmelse med bilag B. 1 og bilag B. 2; den fremsender denne fortegnelse til Kommissionen og de andre medlemsstater. Bilag C indeholder fortegnelsen over anerkendte klassificerings- selskaber. 3. Hver medlemsstat udarbejder en fortegnelse over organi- sationer, der er bemyndiget til at udfłre inspektioner i over- ensstemmelse med bilag 1, randnummer 10 282 og 210 282; den fremsender denne fortegnelse til Kommissionen og de andre medlemsstater. Bilag 2 indeholder fortegnelsen over aner- kendte klassificeringsselskaber. 4. Et certifikat, der er udstedt af den kompetente myndighed i en medlemsstat i medfłr af stk. 1, anerkendes af alle andre medlemsstater. U(cid:230)ndret 30. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 150 E/39 OPRINDELIGT FORSLAG ˘NDRET FORSLAG KAPITEL II AFVIGELSER, BEGR˘NSNINGER OG UNDTAGELSER Artikel 5 Uden at andre EF-forskrifter derved indskr(cid:230)nkes, bevarer 1. hver medlemsstat retten til at regulere eller forbyde transport af visse farlige stoffer p(cid:229) indre vandveje p(cid:229) dets omr(cid:229)de, men kun hvis der ligger andre hensyn til grund herfor end sikkerheden under transport, is(cid:230)r statssikkerhedsm(cid:230)ssige eller miljłbeskyt- telsesm(cid:230)ssige hensyn. som er udstedt 2. Medlemsstaterne kan tillade, at fartłjer, der medfłrer et i henhold til den p(cid:229)g(cid:230)ldende certifikat, medlemsstats nationale retsforskrifter, og som er gyldigt til transport af farligt gods, benyttes p(cid:229) medlemsstatens eget omr(cid:229)de, indtil certifikatets gyldighedsperiode udlłber. Hvis der indtr(cid:230)ffer en ulykke eller en h(cid:230)ndelse og en 3. medlemsstat finder, at de g(cid:230)ldende sikkerhedsbestemmelser har v(cid:230)ret utilstr(cid:230)kkelige til at begr(cid:230)nse risikoen i forbindelse med transporten, og hvis der er behov for hurtig handling, meddeler den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat allerede i planl(cid:230)gnings- fasen Kommissionen, hvilke skridt den p(cid:229)t(cid:230)nker at tage. Efter fremgangsm(cid:229)den i artikel 9 afgłr Kommissionen, om det błr godkendes, at de p(cid:229)g(cid:230)ldende foranstaltninger gennemfłres, og hvor l(cid:230)nge de skal g(cid:230)lde. Kommissionen kan (cid:230)ndre direktivets bilag efter fremgangsm(cid:229)den i artikel 9. Hvis der indtr(cid:230)ffer en ulykke eller en h(cid:230)ndelse og en 3. medlemsstat finder, at de g(cid:230)ldende sikkerhedsbestemmelser har v(cid:230)ret utilstr(cid:230)kkelige til at begr(cid:230)nse risikoen i forbindelse med transporten, og hvis der er behov for hurtig handling, tr(cid:230)ffer den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat łjeblikkelig enhver nłdvendig forholdsregel og underretter straks Kommissionen; i alle andre tilf(cid:230)lde meddeler den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat allerede i planl(cid:230)gningsfasen Kommissionen, hvilke skridt den p(cid:229)t(cid:230)nker at tage. Efter fremgangsm(cid:229)den i artikel 9 afgłr Kommissionen, om det błr godkendes, at de p(cid:229)g(cid:230)ldende foran- staltninger gennemfłres, og hvor l(cid:230)nge de skal g(cid:230)lde. Kommis- sionen kan (cid:230)ndre direktivets bilag efter fremgangsm(cid:229)den i artikel 9. 4. Medlemsstaterne kan opretholde alle nationale bestem- melser, der den 31. december 1998 g(cid:230)lder for transport og emballering af stoffer, der indeholder dioxiner eller furaner, indtil tilsvarende bestemmelser er indfłjet i bilagene til dette direktiv. De nationale bestemmelser m(cid:229) dog ikke udvides eller głres strengere. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om bestemmelserne, og Kommissionen informerer de łvrige medlemsstater. U(cid:230)ndret Om f(cid:230)rgefart kan medlemsstaterne med gyldighed for 5. deres som eget omr(cid:229)de vedtage nationale bestemmelser, afviger fra bilagene til dette direktiv. Afvigelserne skal anfłres p(cid:229) f(cid:230)rgens tekniske certifikat. Artikel 6 B(cid:229)dtransport p(cid:229) indre vandveje af farligt gods, der er 1. klassificeret, emballeret og m(cid:230)rket i overensstemmelse med internationale krav til sł- eller landtransport, kan medlemssta- terne tillade p(cid:229) deres eget omr(cid:229)de, hvis transporten ogs(cid:229) omfatter en str(cid:230)kning til lands eller til słs. C 150 E/40 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 5. 2000 OPRINDELIGT FORSLAG ˘NDRET FORSLAG 2. De i bilagene til dette direktiv indeholdte bestemmelser om, hvilke sprog der skal benyttes i den relevante m(cid:230)rkning eller dokumentation g(cid:230)lder ikke for transporter, der udeluk- kende finder sted p(cid:229) indre vandveje p(cid:229) en enkelt medlemsstats omr(cid:229)de. En medlemsstat kan tillade, at der ved transporter, som udelukkende finder sted p(cid:229) indre vandveje p(cid:229) dens omr(cid:229)de, benyttes andre sprog end dem, der er anfłrt i bilagene. 3. Efter at have r(cid:229)dfłrt sig med Kommissionen kan en medlemsstat p(cid:229) sit eget omr(cid:229)de i enkelttilf(cid:230)lde tillade trans- porter af farligt gods eller transporter, som bilagene forbyder, eller transporter, der udfłres p(cid:229) andre vilk(cid:229)r end fastlagt i bilagene, hvis de nationale sikkerhedskrav overholdes og kontrolleres strengt p(cid:229) klart specificerede betingelser. Artikel 7 1. Uden indskr(cid:230)nkning af nationale bestemmelser eller EF-bestemmelser om markedsadgang tillades b(cid:229)dtransport af farligt gods p(cid:229) indre vandveje mellem EF’s omr(cid:229)de og tredje- lande, hvis den opfylder kravene i dette direktivs bilag. Hvor EF har indg(cid:229)et aftaler med tredjelande om transport af farligt gods, finder disse aftaler dog anvendelse. 2. Medlemsstaterne giver afkald p(cid:229) krav om s(cid:230)rlig skibs- inspektion af fartłjer, der er indregistreret i tredjelande, hvis et anerkendt klassificeringsselskab efter reglerne i bilag C har udstedt et certifikat, hvoraf det fremg(cid:229)r, at fartłjet opfylder de relevante bestemmelser i bilag A, B. 1 og B. 2. 2. Medlemsstaterne giver afkald p(cid:229) krav om s(cid:230)rlig skibs- inspektion af fartłjer, der er indregistreret i tredjelande, hvis et anerkendt klassificeringsselskab efter reglerne i bilag 2 har udstedt et certifikat, hvoraf det fremg(cid:229)r, at fartłjet opfylder de relevante bestemmelser i bilag 1. KAPITEL III U(cid:230)ndret AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 8 Med henblik p(cid:229) tilpasning af bilagene til den videnskabelige og tekniske udvikling p(cid:229) det omr(cid:229)de, som dette direktiv omfatter, is(cid:230)r for at tage hensyn til (cid:230)ndringer af de tilsvarende bestem- melser i ADN, vedtages (cid:230)ndringer af dette direktiv efter frem- gangsm(cid:229)den i artikel 9. Med henblik p(cid:229) tilpasning af bilagene til den videnskabelige og tekniske udvikling p(cid:229) det omr(cid:229)de, som dette direktiv omfatter, is(cid:230)r for at tage hensyn til (cid:230)ndringer af de tilsvarende bestem- melser i ADN, og hvad ang(cid:229)r bilag 1 for at tage hensyn til (cid:230)ndringer af de tilsvarende bestemmelser i ADNR, vedtages (cid:230)ndringer af dette direktiv efter fremgangsm(cid:229)den i artikel 9. Artikel 9 U(cid:230)ndret Kommissionen bist(cid:229)s af Udvalget for Transport af Farligt i medfłr af artikel 9 i direktiv 1. Gods, 94/55/EF (1), i det fłlgende ben(cid:230)vnt »udvalget«. som er nedsat ___________ (1) EFT L 319 af 12. 12. 1994. 30. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 150 E/41 OPRINDELIGT FORSLAG ˘NDRET FORSLAG repr(cid:230)sentant Kommissionens til de foranstaltninger, der et 2. udkast tr(cid:230)ffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fasts(cid:230)tte under hensyn til, hvor meget det p(cid:229)g(cid:230)ldende spłrgsm(cid:229)l haster, i givet fald ved afstemning. forel(cid:230)gger udvalget skal Udtalelsen optages i młdeprotokollen; derudover har til at anmode om, at dens holdning 3. hver medlemsstat ret indfłres i młdeprotokollen. 4. Kommissionen tager stłrst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. Artikel 10 1. Medlemsstaterne s(cid:230)tter de nłdvendige love og admini- strative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 1. januar 1999. De underretter straks Kommissionen herom. De anvender disse love og administrative bestemmelser fra den 1. januar 1999. N(cid:229)r medlemsstaterne vedtager disse love og administrative bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggłrelsen ledsages af en s(cid:229)dan henvis- ning. De n(cid:230)rmere regler for denne henvisning fasts(cid:230)ttes af medlemsstaterne. 2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder p(cid:229) det omr(cid:229)de, der er omfattet af dette direktiv. 3. Medlemsstaterne fastl(cid:230)gger et sanktionssystem, som skal i g(cid:230)lde ved overtr(cid:230)delse af de forskrifter, de har vedtaget medfłr af dette direktiv, og tager skridt til at sikre, at sanktio- nerne anvendes. De s(cid:229)ledes vedtagne sanktioner skal v(cid:230)re effek- tive og forholdsm(cid:230)ssige og virke afskr(cid:230)kkende. Medlemssta- terne underretter senest p(cid:229) den i stk. 1 n(cid:230)vnte dato Kommis- sionen om de relevante bestemmelser og hurtigst muligt om efterfłlgende (cid:230)ndringer. Artikel 11 Dette direktiv tr(cid:230)der i kraft p(cid:229) den tyvende dag, efter at det er offentliggjort i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Artikel 12 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. C 150 E/42 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 5. 2000 OPRINDELIGT FORSLAG BILAG A ˘NDRET FORSLAG BILAG Bilaget indeholder randnummer 0 001 til 6 9999 i bilag A til rekom- mandationen om international transport af farligt gods ad indre vand- veje (ADN), s(cid:229)ledes som den er i kraft den 1. idet udtrykket »medlemsstat« inds(cid:230)ttes i stedet for »kontraherende part«. »Medlemsstat« inds(cid:230)ttes i stedet for »de kontraherende parter«. Januar 1997, Bilagene indeholder bilag 1, 2, 3, og 4 til den europ(cid:230)iske aftale om international transport af farligt gods ad indre vandveje, idet udtrykket »medlemsstat« inds(cid:230)ttes i stedet for »de kontraherende parter«. NB: Alle EF’s officielle sprogversioner vil blive offentliggjort, s(cid:229) snart U(cid:230)ndret den konsoliderede tekst foreligger p(cid:229) alle sprog. BILAG B. 1 OG B. 2 Udg(cid:229)r Bilagene indeholder randnummer 10 000 til 331 999 i bilag B. 1 og B. 2 til rekommandationen om international transport af farligt gods ad indre vandveje (ADN), s(cid:229)ledes som den er i kraft den 1. januar 1997, idet udtrykket »medlemsstat« inds(cid:230)ttes i stedet for »kontraherende part«. NB: Alle EF’s officielle sprogversioner vil blive offentliggjort, s(cid:229) snart den konsoliderede tekst foreligger p(cid:229) alle sprog. BILAG C Udg(cid:229)r Liste over anerkendte klassificeringsselskaber: 1. Germanischer Lloyd 2. Bureau Veritas 3. Lloyd’s Register of Shipping


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2123/99 från Gianfranco Dell'Alba (TDI) till kommissionen. Mål 2 för perioden 2000-2006 ‐ varför har Italien underkänts.

eurovoc_concepts:
EU regional policy
Italy
Structural Funds
eligibility criteria
regulation (EU)
terms for aid

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/53 (2000/C 225 E/052) SKRIFTLIG FR¯GA E-2105/99 fr(cid:229)n Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen (22 november 1999) ˜mne: Nya metoder f(cid:246)r att s(cid:246)ka efter m(cid:228)nniskor som begravts under raserade byggnader De jordb(cid:228)vningar som nyligen intr(cid:228)ffat i Turkiet, Grekland och andra l(cid:228)nder i v(cid:228)rlden har dragit uppm(cid:228)rksamheten till den sv(cid:229)ra fr(cid:229)gan om personer som begravts i husruiner och hur n(cid:246)dv(cid:228)ndigt det (cid:228)r att ha effektiva metoder f(cid:246)r att s(cid:246)ka efter dem och r(cid:228)dda dem. Hittills har r(cid:228)ddningsmanskapen anv(cid:228)nt sig av information och upplysningar fr(cid:229)n (cid:246)verlevande, apparatur f(cid:246)r att uppf(cid:229)nga ljud (akustisk metod) och mikrokameror (optisk metod) samt specialtr(cid:228)nade hundar. Av diskussioner med specialister framg(cid:229)r det att det (cid:228)r m(cid:246)jligt att utveckla och anv(cid:228)nda (cid:228)ven andra metoder f(cid:246)r att s(cid:246)ka efter begravda, metoder som bygger p(cid:229) att m(cid:228)nniskokroppen avger olika kemiska substanser i olika situationer, i sv(cid:229)ra situationer som att vara begravd under raserade byggnader. framf(cid:246)r allt Allt tyder p(cid:229) att s(cid:229)dana metoder har testats f(cid:246)r milit(cid:228)ra behov. Skulle kommissionen vara villig att bist(cid:229) vid utveckling och anv(cid:228)ndande av den h(cid:228)r typen av metoder i syfte att de skulle anv(cid:228)ndas av r(cid:228)ddningsmanskap d(cid:229) personer begravts efter en jordb(cid:228)vning? Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 januari 2000) Kommissionen har hittills finansierat (cid:229)tminstone ett pilotprojekt som syftar till att konstruera en apparat f(cid:246)r att med hj(cid:228)lp av en mikrov(cid:229)gsradar hitta personer som begravts under rasmassor. P(cid:229) kommissionens webbplats http://www. europa. eu. int/comm/environment/civil/prote/cpactiv/cpact08e. htm finns n(cid:228)rmare upplysningar om detta projekt. Inom ramen f(cid:246)r gemenskapens handlingsprogram f(cid:246)r r(cid:228)ddningstj(cid:228)nst (cid:228)r det de nationella myndigheterna som i f(cid:246)rekommande fall definierar inneh(cid:229)llet i och r(cid:228)ckvidden f(cid:246)r pilotprojekt inom detta omr(cid:229)de. M(cid:229)ls(cid:228)ttningen (cid:228)r att resultaten skall kunna utnyttjas i r(cid:228)ddningsmanskapens praktiska arbete. Mot denna bakgrund (cid:228)r kommissionen beredd att unders(cid:246)ka m(cid:246)jligheterna att finansiera ett projektf(cid:246)rslag inom detta omr(cid:229)de. Forskning och utveckling som avser nya tekniska l(cid:246)sningar kan beviljas finansiellt st(cid:246)d fr(cid:229)n gemenskapen inom femte ramprogrammet f(cid:246)r FoTU (1), under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att reglerna f(cid:246)r deltagande och inneh(cid:229)llet i arbetsplanerna och de tematiska programmen respekteras. (1) EGT L 26, 1. 2. 1999. (2000/C 225 E/053) SKRIFTLIG FR¯GA E-2123/99 fr(cid:229)n Gianfranco Dell(cid:146)Alba (TDI) till kommissionen (24 november 1999) ˜mne: M(cid:229)l 2 f(cid:246)r perioden 2000-2006 (cid:129) varf(cid:246)r har Italien underk(cid:228)nts Kommissionen har inte godtagit den italienska regeringens f(cid:246)rslag till m(cid:229)l 2-omr(cid:229)den f(cid:246)r perioden 2000- 2006. Kommissionen har v(cid:228)grat att granska f(cid:246)rslaget och i st(cid:228)llet uppmanat Italien att inkomma med ett nytt f(cid:246)rslag. Detta kan leda till kraftiga f(cid:246)rseningar i tilldelningen av medel till regionerna och det efterf(cid:246)ljande genomf(cid:246)randet av strukturpolitiken. Dessutom kan det f(cid:246)rsv(cid:229)ra Italiens m(cid:246)jligheter att g(cid:246)ra (cid:229)taganden och utnyttja medlen. C 225 E/54 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 N(cid:228)r ramf(cid:246)rordningen f(cid:246)r strukturfonderna godk(cid:228)ndes skall kommissionen ha f(cid:246)rbundit sig att ta h(cid:228)nsyn till de olika medlemsstaternas s(cid:228)rskilda f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar vid den (cid:246)vergripande granskningen av st(cid:246)domr(cid:229)- dena. 1. Varf(cid:246)r har kommissionen fattat detta drastiska beslut, som det f(cid:246)r (cid:246)vrigt inte s(cid:228)gs n(cid:229)gonting om i strukturfondsf(cid:246)rordningen? 2. Anser inte kommissionen att man tagit f(cid:246)r lite h(cid:228)nsyn till m(cid:246)jligheterna att g(cid:246)ra undantag f(cid:246)r Italiens s(cid:228)rskilda f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 januari 2000) 1. Det f(cid:246)rslag till f(cid:246)rteckning (cid:246)ver omr(cid:229)den som (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigande enligt m(cid:229)l 2 som de italienska myndigheterna (cid:246)vers(cid:228)nde till kommissionen den 1 oktober 1999, bed(cid:246)ms som otillr(cid:228)cklig, eftersom det inte uppfyller kraven i artikel 4. 4 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r strukturfonderna (1). I den artikeln f(cid:246)reskrivs att de omr(cid:229)den som uppfyller de s(cid:229) kallade gemenskapskriterierna i artikel 4. 5 och 4. 6 skall omfatta minst 50 % av den folkm(cid:228)ngd som omfattas av m(cid:229)l 2 i varje medlemsstat. De omr(cid:229)den som de italienska myndigheterna presenterat och som uppfyller gemenskapskriterierna, omfattar endast 2,2 miljoner inv(cid:229)nare, dvs. 29,6 % av den totala st(cid:246)dber(cid:228)ttigande befolkningen. 2. Kommissionen anser att ovan n(cid:228)mnda f(cid:246)rordning, som godk(cid:228)nts av samtliga medlemsstater, efter yttrande fr(cid:229)n parlamentet, erbjuder ett flertal m(cid:246)jligheter att ta h(cid:228)nsyn till s(cid:228)rskilda italienska f(cid:246)rh(cid:229)llanden, utan att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att ta till undantag som inte f(cid:246)reskrivs i ramlagstiftningen. De italienska myndigheterna (cid:228)r inte tvungna att l(cid:228)gga fram samtliga regioner som uppfyller gemenskaps- kriterierna, som skulle omfatta 5 021 900 inv(cid:229)nare. Det r(cid:228)cker med att de inom ramen f(cid:246)r dessa kriterier f(cid:246)resl(cid:229)r omr(cid:229)den som totalt omfattar minst 3 701 000 inv(cid:229)nare. De italienska myndigheterna f(cid:229)r f(cid:246)resl(cid:229) 50 % av den st(cid:246)dber(cid:228)ttigande befolkningen p(cid:229) grundval av de nationella kriterierna i artikel 4. 7 och 4. 9 i ovan n(cid:228)mnda f(cid:246)rordning. (1) EGT L 161, 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/054) SKRIFTLIG FR¯GA E-2124/99 fr(cid:229)n Antonio Tajani (PPE-DE) till kommissionen (24 november 1999) ˜mne: Storbritannien och genomf(cid:246)randet av gemenskapsdirektiven om ansvarsf(cid:246)rs(cid:228)kring f(cid:246)r motorfordon I Storbritannien f(cid:246)reskrivs f(cid:246)r n(cid:228)rvarande f(cid:228)ngelse i fem till tio (cid:229)r f(cid:246)r den som genom v(cid:229)rdsl(cid:246)shet i trafik orsakar n(cid:229)gons d(cid:246)d (Road Traffic Act, 1991). Samtidigt f(cid:246)reskrivs ett l(cid:246)jev(cid:228)ckande skadest(cid:229)nd som (cid:228)r en f(cid:246)rol(cid:228)mpning f(cid:246)r de anh(cid:246)riga, eftersom man i princip j(cid:228)mst(cid:228)ller ett m(cid:228)nniskoliv med priset p(cid:229) en mindre bil. Europeiska unionen har redan lagstiftat om detta f(cid:246)r att f(cid:229) till st(cid:229)nd en tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagstiftning (direktiv 72/166/EEG (1) av den 24 april 1972 och direktiv 84/5/EEG (2)). I direktiv 90/232/ EEG (3) av den 14 maj 1990 s(cid:228)gs f(cid:246)ljande: (cid:148)De skadelidande vid olycksh(cid:228)ndelser med motorfordon b(cid:246)r tillf(cid:246)rs(cid:228)kras j(cid:228)mf(cid:246)rbar behandling, oavsett var inom gemenskapen skadan intr(cid:228)ffar. (cid:148) Detta direktiv skulle vara genomf(cid:246)rt senast den 31 december 1992. Endast medlemsstater d(cid:228)r den ekonomiska utvecklingen sl(cid:228)par efter kunde f(cid:229) l(cid:228)ngre tid p(cid:229) sig. Storbritannien r(cid:228)knas inte till dessa stater


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-2284/99 från Samuli Pohjamo (ELDR) till kommissionen. Utnyttjande av material som klassificerats som avfall i Finland.

eurovoc_concepts:
Finland
directive (EU)
domestic waste
environmental protection
heavy metal
measuring equipment
sustainable development
toxic substance
waste incineration
waste recycling

text: C 225 E/86 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 I linje med kommissionens samlade dokument fr(cid:229)n oktober 1999 om kandidatl(cid:228)ndernas framsteg p(cid:229) v(cid:228)gen mot anslutning n(cid:229)ddes den 29 november 1999 en (cid:246)verenskommelse mellan Bulgariens regering och kommissionen, enligt vilken Bulgariens regering (cid:229)tar sig att s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt definitivt st(cid:228)nga reaktorerna 1-4 i k(cid:228)rnkraftverket i Kozloduy. Inom ramen f(cid:246)r denna (cid:246)verenskommelse och p(cid:229) grundval av kommissionens (cid:229)tagande om ekonomiskt st(cid:246)d har Bulgariens regering (cid:229)tagit sig att definitivt st(cid:228)nga reaktorerna 1 och 2 i k(cid:228)rnkraftverket i Kozloduy f(cid:246)re 2003. I samband med uppdateringen av den energistrategi som kommer att avslutas 2002 kommer Bulgarien efter (cid:246)verenskommelse med kommissionen och med h(cid:228)nsyn till avtalet om kontot (cid:148)k(cid:228)rns(cid:228)kerhet(cid:148) och andra relevanta faktorer att besluta om den definitiva tidpunkten f(cid:246)r st(cid:228)ngningen av reaktorerna 3 och 4. St(cid:228)ngningen kommer att genomf(cid:246)ras f(cid:246)re 2008 respektive 2010, som (cid:228)r de tidpunkter f(cid:246)r st(cid:228)ngning som planeras f(cid:246)r n(cid:228)rvarande. Som kommissionen tolkar det kommer den definitiva st(cid:228)ngningen av dessa reaktorer att (cid:228)ga rum senast 2006. (2000/C 225 E/086) SKRIFTLIG FR¯GA P-2284/99 fr(cid:229)n Samuli Pohjamo (ELDR) till kommissionen (24 november 1999) ˜mne: Utnyttjande av material som klassificerats som avfall i Finland Kommissionens f(cid:246)rslag till direktiv om f(cid:246)rbr(cid:228)nning av avfall f(cid:246)rorsakar allvarliga problem i Finland. Direktivf(cid:246)rslaget har utarbetats f(cid:246)r l(cid:228)nder d(cid:228)r avfallshanteringen sk(cid:246)ts av stora f(cid:246)rbr(cid:228)nningsanl(cid:228)ggningar. Om Finland f(cid:246)ljde direktivet skulle det hamna i en situation d(cid:228)r ett effektivt milj(cid:246)skydd och ett effektivt ekologiskt t(cid:228)nkande inte beaktas. Industrin uppskattar att det i Finland finns (cid:229)tminstone cirka 200 v(cid:228)rmeverk, kraftverk och industriugnar d(cid:228)r man tryggt kan samf(cid:246)rbr(cid:228)nna avfallsmaterial som klassificeras som ofarligt. F(cid:246)rutom tr(cid:228) kan det exempelvis vara fr(cid:229)ga om papper, papp, textilier och ofarligt industrislam som av en eller annan orsak (cid:228)r ol(cid:228)mpligt f(cid:246)r material(cid:229)tervinning. Inom v(cid:229)r industri k(cid:228)llsorteras br(cid:228)nnbart material som klassificeras som avfall precis som i hush(cid:229)llen och inom handeln. P(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt s(cid:228)kerst(cid:228)ller man att det vid f(cid:246)rbr(cid:228)nningen inte uppst(cid:229)r utsl(cid:228)pp som (cid:228)r farligare (cid:228)n de som uppst(cid:229)r vid f(cid:246)rbr(cid:228)nning av normala br(cid:228)nslen. Verksamheten vid f(cid:246)rbr(cid:228)nningsanl(cid:228)ggningarna (cid:246)vervakas ocks(cid:229) effektivt. Det (cid:228)r mycket sv(cid:229)rt att anpassa gr(cid:228)nsv(cid:228)rdena f(cid:246)r dessa anl(cid:228)ggningar till anl(cid:228)ggningar som anv(cid:228)nder material som klassificerats som ofarligt avfall som st(cid:246)dbr(cid:228)nsle, inte minst f(cid:246)r att det (cid:228)r dyrt och f(cid:246)ruts(cid:228)tter stora investeringar i m(cid:228)tutrustning f(cid:246)r att det skall vara m(cid:246)jligt att st(cid:228)ndigt (cid:246)vervaka utsl(cid:228)ppen. I Finland talar de l(cid:229)nga transportstr(cid:228)ckorna f(cid:246)r anv(cid:228)ndningen av sm(cid:229) anl(cid:228)ggningar. Utgifterna kan annars bli s(cid:229) h(cid:246)ga att det blir ol(cid:246)nsamt att anv(cid:228)nda avfall som st(cid:246)dbr(cid:228)nsle. Med samf(cid:246)rbr(cid:228)nning kan man minska den avfallsm(cid:228)ngd som transporteras till soptippen. En h(cid:229)llbar utveckling fr(cid:228)mjas i h(cid:246)gsta grad genom att man utnyttjar energin i k(cid:228)llsorterat material som klassificerats som avfall men som ger upphov till ofarliga r(cid:246)kgasutsl(cid:228)pp vid f(cid:246)rbr(cid:228)nning. Vad g(cid:246)r kommissionen s(cid:229) att man d(cid:229) man utarbetar direktivet tar h(cid:228)nsyn till Finlands effektiva 1. k(cid:228)llsortering och den energi som den ger? ˜r det m(cid:246)jligt att fr(cid:229)n fall till fall ge de myndigheter som (cid:246)vervakar f(cid:246)rbr(cid:228)nningen st(cid:246)rre befogen- 2. heter om det anses (cid:228)ndam(cid:229)lsenligt med tanke p(cid:229) avfallet och anl(cid:228)ggningens tekniska niv(cid:229)? 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/87 Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 december 1999) Kommissionens f(cid:246)rslag om f(cid:246)rbr(cid:228)nning av avfall (1) antogs den 7 oktober 1998. Europaparlamentet avgav sitt yttrande i f(cid:246)rsta behandlingen den 14 april 1999. R(cid:229)det antog sin gemensamma st(cid:229)ndpunkt den 25 november 1999. f(cid:246)rbereddes genomf(cid:246)rde kommissionen omfattande samr(cid:229)d med sakkunniga fr(cid:229)n alla N(cid:228)r direktivet medlemsstater, och med alla (cid:246)vriga intressenter. Dessa samr(cid:229)d, samt f(cid:246)rhandlingarna i r(cid:229)det har ledde sedan till en gemensam st(cid:229)ndpunkt som tar h(cid:228)nsyn till de nordiska l(cid:228)ndernas s(cid:228)rskilda situation. Den gemensamma st(cid:229)ndpunkten syftar till att inf(cid:246)ra samma krav f(cid:246)r samf(cid:246)rbr(cid:228)nning av avfall som f(cid:246)r avfallsf(cid:246)rbr(cid:228)nning. F(cid:246)rbr(cid:228)nningsanl(cid:228)ggningar d(cid:228)r avfall samf(cid:246)rbr(cid:228)nns m(cid:229)ste i allm(cid:228)nhet leva upp till str(cid:228)ngare utsl(cid:228)ppsgr(cid:228)nsv(cid:228)rden (cid:228)n anl(cid:228)ggningar som inte anv(cid:228)nder avfall. Problemet har dock inte alltid att g(cid:246)ra med huruvida str(cid:228)ngare utsl(cid:228)ppsgr(cid:228)nsv(cid:228)rden m(cid:229)ste f(cid:246)ljas, utan ofta snarare med kostnaderna f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av de m(cid:228)tningskrav som fastst(cid:228)lls i direktivet. F(cid:246)r att l(cid:246)sa denna fr(cid:229)ga ger det planerade direktivet m(cid:246)jlighet att s(cid:246)ka tillst(cid:229)nd att genomf(cid:246)ra m(cid:228)tningarna mindre ofta, vilket b(cid:246)r leda till minskade kostnader f(cid:246)r operat(cid:246)rerna. I artikel 11. 6 fastst(cid:228)lls att det finns m(cid:246)jlighet att genomf(cid:246)ra periodiska m(cid:228)tningar i st(cid:228)llet f(cid:246)r st(cid:228)ndiga m(cid:228)tningar av v(cid:228)tefluorid, v(cid:228)teklorid och svaveldioxid. Dessutom fastst(cid:228)lls det i artikel 11. 7, som initierades av den finska delegationen i r(cid:229)det, man under vissa fastst(cid:228)llda omst(cid:228)ndigheter kan till(cid:229)tas genomf(cid:246)ra m(cid:228)tningarna av utsl(cid:228)ppen av tungmetaller och dioxin mindre ofta. Kommissionen anser d(cid:228)rf(cid:246)r att det planerade direktivet redan (cid:228)r anpassat till de finska avfallshanterings- systemens s(cid:228)rskilda situation. Dessutom kommer kommissionen naturligtvis att beakta alla nya utveck- lingar i samband med andra behandlingen av denna fr(cid:229)ga. (1) EGT C 372, 2. 12. 1998 (cid:228)ndrat genom KOM(1999) 330 slutlig. (2000/C 225 E/087) SKRIFTLIG FR¯GA E-2287/99 fr(cid:229)n Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) till kommissionen ˜mne: R(cid:228)tten till fri r(cid:246)rlighet och danska skatteregler (13 december 1999) N(cid:228)r en dansk medborgare flyttar till Spanien och d(cid:228)rmed har sin hemort och centrum f(cid:246)r sina livsintressen i det landet, beskattas vederb(cid:246)randes pension efter spanska best(cid:228)mmelser. V(cid:228)ljer samma dansk d(cid:228)remot att ha sin hemort i Portugal beskattas dennes pension efter danska skattebest(cid:228)mmelser. Kan kommissionen, mot bakgrund av f(cid:246)rdragens grundl(cid:228)ggande princip om fri r(cid:246)rlighet, klarg(cid:246)ra hur en dansk medborgares inskr(cid:228)nkta m(cid:246)jlighet till fri r(cid:246)rlighet med tanke p(cid:229) pensionsbeskattning, kan anses st(cid:228)mma (cid:246)verens med f(cid:246)rdragens grundl(cid:228)ggande och (cid:246)verordnade princip om fri r(cid:246)rlighet? Finns det inte risk f(cid:246)r att grundl(cid:228)ggande EU-best(cid:228)mmelser om fri r(cid:246)rlighet i praktiken (cid:246)vertr(cid:228)ds av nationella skattebest(cid:228)mmelser, s(cid:229)som i ovann(cid:228)mnda exempel, eftersom det saknas en gemenskapslag- stiftning om r(cid:228)tten till beskattning av pensionsinkomster p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229)? Svar fr(cid:229)n Frits Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (6 januari 2000) Det (cid:228)r riktigt att europeiska medborgare i avsaknad av harmonisering av personbeskattningen st(cid:228)lls inf(cid:246)r andra skatteregler n(cid:228)r de bos(cid:228)tter sig i en annan medlemsstat. Detta inneb(cid:228)r skillnader i skattesatserna, vilket i vissa fall kan p(cid:229)verka beslutet att (cid:228)ndra sitt hemvist


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2123/99 von Gianfranco Dell'Alba (TDI) an die Kommission. Ziel 2 für den Zeitraum 2000/2006: die Gründe, die zum Ausschluß Italiens geführt haben.

text: 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 225 E/53 (2000/C 225 E/052) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2105/99 von Mihail Papayannakis (GUE/NGL) an die Kommission (22. November 1999) Betrifft: Neue Verfahren zur Auffindung von Versch(cid:252)tteten in eingest(cid:252)rzten Geb(cid:228)uden Die j(cid:252)ngsten Erdbeben in der T(cid:252)rkei, in Griechenland und anderen L(cid:228)ndern auf der ganzen Welt haben nachdr(cid:252)cklich auf das (cid:252)beraus ernste Problem der in eingest(cid:252)rzten Geb(cid:228)uden Versch(cid:252)tteten hingewiesen und gezeigt, wie notwendig es ist, wirksame Verfahren zu entwickeln, um diese Personen zu entdecken und zu retten. Bisher benutzen die Rettungstrupps die Lebenszeichen, die von den (cid:220)berlebenden selbst kommen, ferner Horchger(cid:228)te (akustisches Verfahren), Miniaturkamaras (optisches Verfahren) und Suchhunde. Aus Gespr(cid:228)chen mit Fachleuten gewinnt man den Eindruck, da(cid:223) es m(cid:246)glich ist, durch die Aufsp(cid:252)rung chemischer Stoffe, die der menschliche K(cid:246)rper unter verschiedenen und insbesondere schwierigen Umst(cid:228)nden wie zum Beispiel nach einer Versch(cid:252)ttung aussendet, auch weitere Methoden des Aufsp(cid:252)rens von Versch(cid:252)tteten zu entwickeln und einzusetzen. Solche Verfahren wurden allem Anschein nach bereits f(cid:252)r den Heeresbedarf erprobt. Ist die Kommission bereit, die Entwicklung und den Einsatz entsprechender Verfahren finanziell zu unterst(cid:252)tzen, um die Suche der Rettungsmannschaften nach versch(cid:252)tteten Erdbebenopfern zu erleichtern? Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (24. Januar 2000) In der Vergangenheit hat die Kommission mindestens ein Pilotprojekt finanziert, das sich den Bau eines Ger(cid:228)tes zur Auffindung von Versch(cid:252)tteten in eingest(cid:252)rzten Geb(cid:228)uden zum Ziel gesetzt hat und mit einem Mikrowellenradar arbeitet. F(cid:252)r zus(cid:228)tzliche Informationen (cid:252)ber dieses Projekt kann sich der Herr Abge- ordnete an die folgende Internet-Adresse der Kommission wenden: http://www. europa. eu. int/comm/envi- ronment/civil/prote/cpactiv/cpact08e. htm. Im Rahmen des gemeinschaftlichen Aktionsprogramms f(cid:252)r den Zivilschutz ist es Aufgabe der einzelstaat- lichen Beh(cid:246)rden, gegebenenfalls den Inhalt und die Reichweite eines Pilotprojekts in diesem Bereich festzulegen, um die Ergebnisse in die Arbeit der Rettungstrupps einzubeziehen. Auf dieser Grundlage ist die Kommission bereit, die Finanzierung eines Projektvorschlags in diesem Bereich zu pr(cid:252)fen. Forschung und Entwicklung in bezug auf neuartige technische L(cid:246)sungen k(cid:246)nnen von der Gemeinschaft innerhalb des F(cid:252)nften FTE-Rahmenprogramms (1) finanziell unterst(cid:252)tzt werden, sofern die Regeln f(cid:252)r die Beteiligung sowie die Arbeitspl(cid:228)ne der thematischen Programme inhaltlich eingehalten werden. (1) ABl. L 26 vom 1. 2. 1999. (2000/C 225 E/053) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2123/99 von Gianfranco Dell(cid:146)Alba (TDI) an die Kommission (24. November 1999) Betrifft: Ziel 2 f(cid:252)r den Zeitraum 2000/2006: die Gr(cid:252)nde, die zum Ausschlu(cid:223) Italiens gef(cid:252)hrt haben Die Kommission hat die Vorschl(cid:228)ge der italienischen Regierung betreffend die geeigneten Gebiete f(cid:252)r Ziel II w(cid:228)hrend des Zeitraums 2000-2006 f(cid:252)r (cid:132)unzul(cid:228)ssig(cid:147) erkl(cid:228)rt, sich geweigert, den Inhalt zu pr(cid:252)fen, und sie aufgefordert, alles neu zu formulieren. Diese Ablehnung k(cid:246)nnte schwerwiegende Verz(cid:246)gerungen bei der Zuweisung der Mittel f(cid:252)r die Regionen und der daraus folgenden Durchf(cid:252)hrung der Strukturpolitiken verursachen und, vielleicht zugunsten anderer L(cid:228)nder, die M(cid:246)glichkeit von Mittelbindungen und Ausgaben der Fonds gef(cid:228)hrden. C 225 E/54 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 8. 2000 Die Kommission soll sich zum Zeitpunkt der Annahme der Rahmenverordnung (cid:252)ber die Strukturfonds verpflichtet haben, die Besonderheiten der einzelnen Mitgliedstaaten bei der globalen Pr(cid:252)fung der f(cid:246)rderf(cid:228)higen Gebiete zu ber(cid:252)cksichtigen. Kann die Kommission daher folgendes mitteilen: 1. Welches waren die Gr(cid:252)nde, die zu diesem drastischen Beschlu(cid:223) gef(cid:252)hrt haben, der (cid:252)brigens in der Verordnung selbst nicht vorgesehen war? 2. Ist die Kommission nicht der Auffassung, da(cid:223) sie eventuelle M(cid:246)glichkeiten von Ausnahmeregelungen im Zusammenhang mit der Besonderheit des italienischen Staatsgebietes nicht ausreichend ber(cid:252)ck- sichtigt hat? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (21. Januar 2000) 1. Der Vorschlag f(cid:252)r das Verzeichnis der im Rahmen von Ziel 2 f(cid:246)rderf(cid:228)higen Gebiete, den die italienischen Beh(cid:246)rden der Kommission am 1. Oktober 1999 (cid:252)bermittelt haben, wurde als unzul(cid:228)ssig angesehen, da die Bestimmungen von Artikel 4 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1260/1999 des Rates vom 21. Juni 1999 mit allgemeinen Bestimmungen (cid:252)ber die Strukturfonds (1) nicht eingehalten sind. Danach m(cid:252)ssen die Gebiete, die den in Artikel 4 Abs(cid:228)tze 5 und 6 festgelegten (cid:132)gemeinschaftlichen(cid:147) Kriterien entsprechen, mindestens 50 % der in einem Mitgliedstaat unter Ziel 2 fallenden Bev(cid:246)lkerung erfassen. Nun z(cid:228)hlen aber die von den italienischen Beh(cid:246)rden vorgeschlagenen Gebiete, die diesen Kriterien entsprechen, nur 2,2 Millionen Einwohner, das sind 29,6 % der insgesamt f(cid:246)rderf(cid:228)higen Bev(cid:246)lkerung. 2. Nach Auffassung der Kommission bietet die obengenannte Verordnung, die nach Zustimmung des Parlaments von allen Mitgliedstaaten genehmigt wurde, zahlreiche M(cid:246)glichkeiten, um die Besonderheit des italienischen Staatsgebiets zu ber(cid:252)cksichtigen, ohne da(cid:223) Ausnahmeregelungen, die in den Rechtsvor- schriften nicht vorgesehen sind, angewandt werden m(cid:252)ssen. So brauchen die italienischen Beh(cid:246)rden nicht s(cid:228)mtliche den gemeinschaftlichen Kriterien entsprechenden Provinzen (5 021 900 Einwohner) vorzuschlagen. Vielmehr ist es ausreichend, wenn die auf der Grundlage dieser Kriterien unterbreiteten Vorschl(cid:228)ge Gebiete mit zusammen mindestens 3 701 000 Einwohnern betreffen. Au(cid:223)erdem k(cid:246)nnen 50 % der f(cid:246)rderf(cid:228)higen Bev(cid:246)lkerung auf Gebiete entfallen, die anhand der sogenannten nationalen Kriterien gem(cid:228)(cid:223) Artikel 4 Abs(cid:228)tze 7 bis 9 der obengenannten Verordnung vorgeschlagen werden. (1) ABl. L 161 vom 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/054) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2124/99 von Antonio Tajani (PPE-DE) an die Kommission (24. November 1999) Betrifft: Gro(cid:223)britannien und die Umsetzung der Gemeinschaftsrichtlinien betreffend die Kraftfahrzeug- Haftpflichtversicherung Beim derzeitigen Stand ist in Gro(cid:223)britannien bei F(cid:228)llen von unvorsichtigem bzw. unaufmerksamem Fahren, das zum Tode von Personen f(cid:252)hrt, eine Strafe von 5 bis 10 Jahren Haft vorgesehen (Stra(cid:223)enver- kehrsgesetz von 1991), w(cid:228)hrend ein l(cid:228)cherlich erscheinender zivilrechtlicher Schadensersatz vorgesehen ist, der die Empfindlichkeit der Familienangeh(cid:246)rigen verletzt, da er das menschliche Leben mit dem Preis eines Kleinwagens gleichsetzt. erlassen (Richtlinie 72/166/EWG (1) Die Europ(cid:228)ische Union hat in diesem Bereich bereits durch Angleichung der Rechtsvorschriften der vom 24. April 1972, Richtlinie Mitgliedstaaten Gesetze 84/5/EWG (2)), und insbesondere hei(cid:223)t es in der Richtlinie 90/232/EWG (3) vom 14. Mai 1990, da(cid:223) (cid:132)den bei Kraftfahrzeug-Verkehrsunf(cid:228)llen Gesch(cid:228)digten unabh(cid:228)ngig davon, in welchem Land der Gemeinschaft sich der Unfall ereignet, eine vergleichbare Behandlung garantiert werden sollte. (cid:147) Die Umsetzung der oben genannten Richtlinie wurde auf den 31. Dezember 1992 festgelegt, und eventuelle zeitliche Verz(cid:246)gerungen sind ausschlie(cid:223)lich denjenigen (cid:132)Mitgliedstaaten vorbehalten, deren Volkswirtschaften einen unterschiedli- chen Entwicklungsstand aufweisen(cid:147). Daher ist dieser Sachverhalt nicht auf Gro(cid:223)britannien anwendbar


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2278/99 af Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) til Kommissionen. Støtte til skibsbygningsindustrien.

eurovoc_concepts:
EU aid
International Monetary Fund
State aid
World Trade Organisation
economic support
employment policy
international competition
restriction on competition
shipbuilding

text: C 225 E/84 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 ligeledes har til fłlge, at visse Selv om de principper, der g(cid:230)lder for bestemmelserne for hasardspil, łkonomiske aktłrers adgang til dette omr(cid:229)de er begr(cid:230)nset, har Domstolen alligevel anerkendt dette forhold som v(cid:230)rende foreneligt med princippet om fri udveksling af tjenesteydelser, som er fastlagt i EF- traktatens artikel 49 (tidl. artikel 59) (se dom af 21. september 1999 i sag C-124/97), som ogs(cid:229) ligger til grund for de ovenfor anfłrte overvejelser af generel art, og som (cid:229)bner mulighed for at give medlems- staterne befłjelse til at vurdere, hvilke restriktive foranstaltninger der er nłdvendige for at opn(cid:229) den beskyttelse, de łnsker at sikre p(cid:229) deres territorium. Kommissionen er af den opfattelse, at de forskellige medlemsstater har lagt ensartede hensyn til de almene interesser til grund for de nationale bestemmelser og kontrolsystemer, som fłlger de samme principper, og den konstaterer, at grundlaget for de nationale systemer er foreneligt med f(cid:230)llesskabsprincippet om fri udveksling af tjenesteydelser. P(cid:229) denne baggrund og i betragtning af, at der ikke er v(cid:230)sentlige forskelle mellem de forskellige medlemsstaters bestemmelser, har Kommissionen ikke til hensigt at forel(cid:230)gge forslag til sekund(cid:230)r lovgivning, hvad ang(cid:229)r hasardspil. (2000/C 225 E/084) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2278/99 af Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) til Kommissionen (24. november 1999) Om: Stłtte til skibsbygningsindustrien Den europ(cid:230)iske skibsbygningsindustri st(cid:229)r over for alvorlige problemer. Det błr v(cid:230)re en prioritet for den Europ(cid:230)iske Union at sikre fremtiden for en konkurrencedygtig skibsbygningsindustri, som bidrager til den łkonomiske og sociale udvikling og opretholder besk(cid:230)ftigelsen i en r(cid:230)kke regioner, som i forvejen lider under en hłj arbejdslłshed. Kommissionen erkender i sin rapport til R(cid:229)det om skibsbygningsindustrien p(cid:229) verdensplan, at statsstłtten til skibsbygningsindustrien i Sydkorea destabiliserer verdensmarkedet inden for sektoren. Har Kommis- sionen kvantificeret denne stłtte med henblik p(cid:229) at kunne planl(cid:230)gge foranstaltninger til afhj(cid:230)lpning af situationen? R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1540/98 (1) fasts(cid:230)tter nye regler for statsstłtte til skibsbygningsindustrien, som g(cid:230)lder frem til december 2000. P(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen at forl(cid:230)nge stłtten til den europ(cid:230)iske skibs- bygning som forsigtighedsforanstaltning, s(cid:229) l(cid:230)nge undersłgelsen af stłtteordningerne i Sydkorea p(cid:229)g(cid:229)r? (1) EFT L 202 af 18. 7. 1998, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (20. december 1999) Kommissionen deler fuldt ud det (cid:230)rede medlems bekymring med hensyn til den vanskelige markeds- situation, som er karakteriseret ved meget lave priser og alvorlig overkapacitet, der er for(cid:229)rsaget af Sydkorea. Hvad ang(cid:229)r den p(cid:229)st(cid:229)ede statsstłtte til Sydkoreas skibsv(cid:230)rftsindustri er det ikke p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt muligt at kvantificere den offentlige stłtte, der muligvis ydes til v(cid:230)rfterne. Der skal fłrst indhentes flere oplysninger. Kommissionen forts(cid:230)tter sine undersłgelser og forel(cid:230)gger resultaterne for R(cid:229)det. F(cid:230)llesskabets stłtteordning, R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1540/98 af 29. juni 1998 om nye regler for stłtte til skibsbygningsindustrien, omfatter en r(cid:230)kke forskellige former for stłtte til skibsbygningsindustrien indtil 2003. Den eneste form for stłtte, der afskaffes ved udgangen af 2000, er kontraktbetinget driftsstłtte. Der er ikke p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt planer om at forl(cid:230)nge denne stłtte. I overensstemmelse med artikel 12 i forordningen skal Kommissionen regelm(cid:230)ssigt overv(cid:229)ge markeds- situationen og om nłdvendigt foresl(cid:229) foranstaltninger for at afhj(cid:230)lpe situationen, hvis det konstateres, at EU-v(cid:230)rfterne lider skade p(cid:229) grund af illoyal konkurrence. Kommissionen forelagde for nylig den fłrste rapport af denne type for R(cid:229)det (1). 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/85 P(cid:229) sit młde den 9. november 1999 tog R(cid:229)det (industrianliggender) med bekymring rapportens konklusi- oner til efterretning og kr(cid:230)vede, at der blev truffet en r(cid:230)kke foranstaltninger for at afhj(cid:230)lpe situationen. Det łnskede, at Kommissionen skulle forts(cid:230)tte sine bestr(cid:230)belser for at skabe fair konkurrenceforhold inden for branchen ved omg(cid:229)ende at indlede drłftelser med Sydkorea for at stoppe den illoyale konkurrence. Det opfordrede endvidere industrien, medlemsstaterne og Kommissionen til at indsamle s(cid:229) mange detaljerede beviser som muligt om den p(cid:229)st(cid:229)ede illoyale konkurrence, s(cid:229)ledes at der kan tr(cid:230)ffes forholdsregler inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen (WTO). Det łnskede, at medlems- staterne skulle opfordre Den Internationale Valutafond (IMF) og Verdensbanken til at forts(cid:230)tte undersł- gelsen af, om betingelserne og foruds(cid:230)tningerne for IMF-redningspakkerne er opfyldt fuldt ud. Endelig skulle medlemsstaterne og Kommissionen forts(cid:230)tte deres bestr(cid:230)belser i de relevante internationale fora, bl. a. Organisationen for (cid:216)konomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), for at skabe fair konkurrencefor- hold inden for sektoren. R(cid:229)det udtrykte endvidere tilfredshed med Kommissions beslutsomhed med hensyn til fortsat at opfylde sine forpligtelser i henhold til artikel 12 i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1540/98 og afl(cid:230)gge rapport s(cid:229) hurtigt som muligt. (1) KOM(1999) 474 endelig udg. (2000/C 225 E/085) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2281/99 af Ursula Stenzel (PPE-DE) til Kommissionen (24. november 1999) Om: Udvidelsesstrategien og den nukleare sikkerhed Europa-Kommissionen har (cid:230)ndret sin forhandlingsstrategi og vil muliggłre tiltr(cid:230)delsesforhandlinger for alle ansłgerlande for s(cid:229)ledes at undg(cid:229) en opdeling i to grupper. Er det en foruds(cid:230)tning for indledningen af forhandlinger med Bulgarien, at der findes en tidsplan for nedlukning af reaktor 1 og 4 p(cid:229) atomkraftv(cid:230)rket i Kosloduj? Hvordan er dens koncept for Slovakiet, som efter (cid:216)strigs łnske fłrst skal kunne tiltr(cid:230)de EU efter lukningen af atomkraftv(cid:230)rket i Bohunice inden 2006? Hvilken tidsplan forestiller den sig for indledningen af forhandlingerne med landene i den anden gruppe p(cid:229) baggrund af disse problemer? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (9. december 1999) F(cid:230)llesskabet er s(cid:230)rlig opm(cid:230)rksom p(cid:229) spłrgsm(cid:229)let om nuklear sikkerhed i landene i Central- og (cid:216)steuropa. Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i K(cid:246)ln pegede p(cid:229) betydningen af nuklear sikkerhed i forbindelse med tiltr(cid:230)delse og opfordrede Kommissionen til at behandle spłrgsm(cid:229)let indg(cid:229)ende i sine n(cid:230)ste periodiske rapporter om kandidatlandenes fremskridt mod tiltr(cid:230)delse. Nuklear sikkerhed vil v(cid:230)re genstand for vedvarende tilsyn og stłtte fra Kommissionens side i fłrtiltr(cid:230)delsesperioden. Hvad ang(cid:229)r reaktorer i kandidatlandene, som ikke kan moderniseres p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at de bringes p(cid:229) linje med internationale sikkerhedsstandarder til rimelige omkostninger (Ignalina i Litauen, Bohunice V1 i Slovakiet og reaktor 1-4 i Kosloduj i Bulgarien), har Kommissionen i overensstemmelse med R(cid:229)dets og Parlamentets stillingtagen słgt at f(cid:229) dem lukket s(cid:229) hurtigt det er praktisk muligt, p(cid:229) grundlag af tilsagn fra de berłrte lande om realistiske planer for s(cid:229)danne nedlukninger, i overensstemmelse med internationale forpligtelser, hvor s(cid:229)danne best(cid:229)r. Kommissionen har ogs(cid:229) erkl(cid:230)ret sig rede til at bist(cid:229) disse lande med at overholde disse tidsplaner b(cid:229)de teknisk og finansielt. Efter drłftelser med Kommissionen traf Litauen og Slovakiet for nylig beslutning om at lukke deres (cid:230)ldre reaktorer, og de har revideret deres energistrategier i overensstemmelse hermed. I Slovakiets tilf(cid:230)lde vil de to Bohunice V1-reaktorer blive lukket i henholdsvis 2006 og 2008


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2279/99 von María Sornosa Martínez (PSE) an die Kommission. Sanktionen gegen Spanien aufgrund der Nichtumsetzung gemeinschaftlicher Richtlinien im Umweltbereich.

eurovoc_concepts:
Spain
directive (EU)
environmental policy
infringement of EU law
infringement procedure (EU)
national implementing measure

text: 1. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 219 E/137 (2000/C 219 E/172) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2274/99 von JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Europa-Lehrstuhl Jean Monnet (13. Dezember 1999) Ist der Kommission die Entscheidung der (cid:132)Universidad Complutense de Madrid(cid:147) vom 30. September 1999 bekannt, derzufolge der Europa-Lehrstuhl Jean Monnet f(cid:252)r Europ(cid:228)ische Kultur nicht beibehalten werden soll? Wie beurteilt die Kommission die T(cid:228)tigkeiten dieses Lehrstuhls im Hinblick auf die im Rahmen des Programms f(cid:252)r Europa-Lehrst(cid:252)hle Jean Monnet verfolgten Ziele, und welche Bilanz zieht sie aus der Arbeit seines Inhabers? Welche Pr(cid:228)zedenzf(cid:228)lle gibt es an den Universit(cid:228)ten der Mitgliedstaaten der Europ(cid:228)ischen Union in bezug auf die Beibehaltung dieser Lehrst(cid:252)hle nach der siebenj(cid:228)hrigen Anfangsphase? Wie steht die Kommission zu der genannten Entscheidung? Antwort von Frau Reding im Namen der Kommission (20. Januar 2000) Jean Monnet Die Kommission hat von der Entscheidung der (cid:132)Universidad Complutense de Madrid(cid:147) erfahren, den Lehrstuhl f(cid:252)r Europ(cid:228)ische Kultur nach dem Vertragszeitraum von sieben Jahren nicht beizubehalten. Sie hat dem Rektor der Universit(cid:228)t ihr Bedauern ausgesprochen, da es sich um einen Pilot- in einem von den Akademikern wenig erforschten Bereich handelt, dessen Gegenstand ihrer Lehrstuhl Ansicht nach von besonderem Interesse ist, da er die kulturellen Grundlagen der Union betrifft. Aus den vom ordentlichen Professor und Inhaber des Lehrstuhls Jean Monnet f(cid:252)r Europ(cid:228)ische Kultur vorgelegten j(cid:228)hrlichen T(cid:228)tigkeitsberichten ist der gesamte spezifische Beitrag dieses Lehrstuhls ersichtlich. Die Universit(cid:228)ten behalten mehr als 95 % ihrer Jean Monnet-Lehrst(cid:252)hle nach der siebenj(cid:228)hrigen Anfangs- phase bei: Lehrst(cid:252)hle 1990: 44 von 46 werden beibehalten; Lehrst(cid:252)hle 1991: 43 von 44 werden beibehalten). Was die Aufgabe der Lehrst(cid:252)hle anbelangt, sind zwei F(cid:228)lle zu nennen, in denen die Kurse beibehalten wurden, und zwar nicht mehr mit einem einzigen Lehrstuhlinhaber, sondern aufgeteilt zwischen mehreren Professoren. In einem Falle erfolgte die Aufgabe des Lehrstuhls, weil der Hochschulrat den von der Universit(cid:228)t vorgeschlagenen Vertreter ohne Professorenstatus nicht akzeptiert hat. Die Kommission greift nicht in die internen Entscheidungen der Universit(cid:228)ten ein, deren Autorit(cid:228)t und Eigenst(cid:228)ndigkeit im akademischen Bereich sie umfassend respektiert. Informationshalber wird eine Kopie des Schreibens der Kommission an den Rektor der Universidad Complutense dem Mitglied des Parlaments und dem Generalsekretariat des Parlaments unmittelbar zugeschickt. (2000/C 219 E/173) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2279/99 von Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) an die Kommission (24. November 1999) Betrifft: Sanktionen gegen Spanien aufgrund der Nichtumsetzung gemeinschaftlicher Richtlinien im Umweltbereich Der Umweltminister des K(cid:246)nigreichs Spanien hat die Umsetzung dreier wichtiger Richtlinien im Umwelt- bereich nicht rechtzeitig veranla(cid:223)t, n(cid:228)mlich der Richtlinien (cid:252)ber die Kontrolle von Industrieemissionen (sie h(cid:228)tte am 31. Oktober 1999 in Kraft treten sollen), (cid:252)ber das Gesetz (cid:252)ber die Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung (sie h(cid:228)tte bis M(cid:228)rz 1999 umgesetzt werden sollen) und (cid:252)ber den Zugang zu Informationen (cid:252)ber die Umwelt (die Kommission hat Spanien in dieser Angelegenheit bereits im Juli 1996 aufgrund der Ein- schr(cid:228)nkung dieses Rechts einen Verweis erteilt). K(cid:246)nnte die Kommission mitteilen, ob aufgrund der Nichtumsetzung dieser drei Richtlinien bereits ein Sanktionsverfahren gegen Spanien eingeleitet wurde? C 219 E/138 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 1. 8. 2000 K(cid:246)nnte die Kommission mitteilen, wie die spanischen Beh(cid:246)rden auf die wiederholten Mahnungen der Gemeinschaftsinstitution reagiert haben? Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (20. Dezember 1999) Die Kommission geht von Amts wegen allen F(cid:228)llen nach, in denen sie innerhalb der in den Richtlinien vorgesehenen Fristen von den Mitgliedstaaten nicht (cid:252)ber Ma(cid:223)nahmen zu deren Umsetzung unterrichtet wurde. Da Spanien die Kommission bisher nicht (cid:252)ber Ma(cid:223)nahmen zur Umsetzung der Richtlinie 96/61/EG des Rates vom 24. September 1996 (cid:252)ber die integrierte Vermeidung und Verminderung der Umweltver- schmutzung (1) unterrichtet hat, wird die Kommission in K(cid:252)rze ein Vertragsverletzungsverfahren nach Artikel 226 EG-Vertrag (ex-Artikel 169) einleiten. Im Zusammenhang mit der Richtlinie 97/11/EG des Rates vom 3. M(cid:228)rz 1997 zur ˜nderung der Richtlinie 85/337/EWG (cid:252)ber die Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung bei bestimmten (cid:246)ffentlichen und privaten Projek- ten (2) hat die Kommission bereits ein Vertragsverletzungsverfahren nach Artikel 226 EG-Vertrag gegen Spanien eingeleitet und der spanischen Regierung im August 1999 eine Frist zur ˜u(cid:223)erung gesetzt, worauf Spanien bisher nicht reagiert hat. Angesichts dieser Sachlage d(cid:252)rfte die Kommission in K(cid:252)rze beschlie(cid:223)en, Spanien eine mit Gr(cid:252)nden versehene Stellungnahme zu (cid:252)bermitteln, womit die zweite Phase des Vertrags- verletzungsverfahrens eingeleitet w(cid:252)rde. Wegen der mangelhaften Umsetzung der Richtlinie 90/313/EWG des Rates vom 7. Juni 1990 (cid:252)ber den freien Zugang zu Informationen (cid:252)ber die Umwelt (3) hat die Kommission Klage beim Gerichtshof erhoben, da die Antwort der spanischen Regierung auf die mit Gr(cid:252)nden versehene Stellungnahme sie nicht befriedigt. Die Rechtssache tr(cid:228)gt die Nummer C-189/99. (1) ABl. L 257 vom 10. 10. 1996. (2) ABl. L 73 vom 14. 3. 1997. (3) ABl. L 158 vom 23. 6. 1990. (2000/C 219 E/174) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2282/99 von Jens-Peter Bonde (EDD) an die Kommission (24. November 1999) Betrifft: Komitologie Kann die Kommission ein vollst(cid:228)ndiges Verzeichnis s(cid:228)mtlicher Aussch(cid:252)sse und Sachverst(cid:228)ndigengruppen u. (cid:228). bekanntgeben, deren Reisekosten von der EU erstattet werden? Antwort von Herrn Prodi im Namen der Kommission (21. Januar 2000) Reisekosten erstattet die Kommission bei allen von ihr einberufenen Sitzungen von Aussch(cid:252)ssen und Sachverst(cid:228)ndigengruppen. Sie (cid:252)bermittelt dem Herrn Abgeordneten sowie dem Generalsekretariat des Parlaments die Liste der Aussch(cid:252)sse und Sachverst(cid:228)ndigengruppen, f(cid:252)r die Sitzungen geplant sind und deren Reisekosten somit im laufenden Jahr erstattet werden. Was die bereits erstatteten Reisekosten anbelangt, so hat die Kommission dem Herrn Abgeordneten im Juni 1999 eine Liste mit Angaben zu den 1997 abgehaltenen Ausschu(cid:223)sitzungen (cid:252)bermittelt. F(cid:252)r dasselbe Jahr werden ihm au(cid:223)erdem die entsprechenden Zahlenangaben f(cid:252)r die Sachverst(cid:228)ndigengruppen zugehen