title: Règlement (CE) n° 2456/1999 de la Commission, du 19 novembre 1999, fixant la restitution maximale à l'exportation de riz blanchi à grains longs dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 2176/1999

text: 20. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 299/11 RÈGLEMENT (CE) No 2456/1999 DE LA COMMISSION du 19 novembre 1999 fixant la restitution maximale à l'exportation de riz blanchi à grains longs dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 2176/1999 LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 3072/95 du Conseil, du 22 décembre 1995, portant organisation commune du marché du riz (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2072/98 (2), et notamment son article 13 paragraphe 3, (3) (4) considérant que l'application des critères visés ci-dessus à la situation actuelle du marché du riz en cause conduit à fixer la restitution maximale à l'exportation au montant repris à l'article 1er; considérant que les mesures prévues au présent règle- ment sont conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, (1) (2) considérant que, par le règlement (CE) no 2176/1999 de la Commission (3), une adjudication de la restitution à l'exportation de riz a été ouverte; considérant que, conformément à l'article 5 du règle- ment (CEE) no 584/75 de la Commission (4), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 299/95 (5), sur la base des offres déposées la Commission peut, selon la procédure prévue à l'article 22 du règlement (CE) no 3072/95, décider de la fixation d'une restitution maxi- male à l'exportation; que, pour cette fixation, il doit être tenu compte notamment des critères prévus à l'article 13 du règlement (CE) no 3072/95; que l'adjudication est attribuée à tout soumissionnaire dont l'offre se situe au niveau de la restitution maximale à l'exportation ou à un niveau inférieur; A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier La restitution maximale à l'exportation de riz blanchi à grains longs du code NC 1006 30 67 à destination de certains pays fixée sur base des offres déposées du 12 au 18 tiers est novembre 1999 à 244,00 EUR/t dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 2176/1999. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 20 novembre 1999. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 19 novembre 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 329 du 30. 12. 1995, p. 18. (2) JO L 265 du 30. 9. 1998, p. 4. (3) JO L 267 du 15. 10. 1999, p. 4. (4) JO L 61 du 7. 3. 1975, p. 25. (5) JO L 35 du 15. 2. 1995, p. 8


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2095/99 di Michl Ebner (PPE-DE) alla Commissione. Violenze contro i giovani negli USA.

eurovoc_concepts:
United States
common foreign and security policy
violence
young person

formats: html pdf print

text: C 203 E/134 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/170) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2092/99 di Georg Jarzembowski (PPE-DE) alla Commissione (19 novembre 1999) Oggetto: Controversia tra la ditta Kockums Computer Systems GmbH e l(cid:146)Unione europea La ditta Kockums Computer Systems GmbH (in precedenza SCHIFFKO Schiffskonstruktion und Entwick- lung GmbH) di Amburgo fa valere diritti a pagamenti derivanti dal contratto a costo economico pieno n. RI1B-0198-C, concluso con la Comunit(cid:224) economica europea nel 1988. Nel quadro di tale controversia, con lettera del 13 maggio 1998 del sig. Arturo Garcia Arroyo, GD XII, Direzione C, Commissione europea, veniva preannunziato un riesame completo («full audit») da parte dei servizi della Commissione, che avrebbe posto termine alla controversia. La ditta Kockums GmbH e i suoi avvocati dello studio legale Cyros, Makowski & Partner di Amburgo sono tuttora in attesa di una risposta della Commissione. In considerazione di quanto detto, pu(cid:242) la Commissione rispondere alle seguenti domande: 1. Per quale motivo la Commissione non ha ancora dato risposta alle numerose richieste dello studio legale Cyros, Makowski & Partner del 20. 7. , 14. 9. e 3. 11. 1998, nonchØ del 4. 1. e del 3. 2. 1999, indirizzate al sig. Arroyo della Direzione generale XII? Quando pensa di rispondere? 2. Qual Ł lo stato attuale della controversia? Cosa pensa la Commissione delle richieste di pagamenti? Come verr(cid:224) chiusa la pratica? Risposta data dall(cid:146)on. Busquin in nome della Commissione (8 dicembre 1999) Dal 1993 al 1998 la Commissione ha chiarito per iscritto, per telefono e in incontri con Kockums Computer Systems GmbH e i suoi rappresentanti che le pretese avanzate dalla societ(cid:224) predetta in forza del contratto di ricerca con essa stipulato (1988-1992) non erano fondate e ha fornito tutte le informazioni e documentazione in tal senso. Era stato proposto di procedere ad una verifica finanziaria completa, che per(cid:242) non Ł risultata possibile in quanto il termine stabilito per contratto nel quale era possibile effettuarla era scaduto. La Commissione ha dunque esperito tutte le possibilit(cid:224) di risposta e continua a sostenere di aver adempiuto ai suoi obblighi stabiliti nel contratto. Pertanto non prevede per parte sua altri passi. (2000/C 203 E/171) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2095/99 di Michl Ebner (PPE-DE) alla Commissione (19 novembre 1999) Oggetto: Violenze contro i giovani negli USA Sempre piø spesso i mezzi di informazione riportano episodi di violenza da parte di giovani americani. Che ci(cid:242) possa essere una conseguenza diretta della violenza subita Ł un(cid:146)ipotesi plausibile, tanto piø che negli USA e (altrove) ogni giorno i giovani sono vittime di atti di violenza, non da ultimo da parte delle autorit(cid:224). Il caso di un ragazzino di 11 anni, con cittadinanza svizzera e americana, che la polizia ha strappato dal letto e portato via legato mani e piedi e che attualmente si trova in un carcere americano sotto l(cid:146)accusa di loro genitori con la violenza e senza l(cid:146)esistenza di prove tangibili. incesto, dimostra che i bambini sempre piø spesso possono essere strappati ai In considerazione di tali fatti sconvolgenti, la Commissione non ritiene opportuno: (cid:129) esercitare pressioni crescenti sugli Stati Uniti, affinchØ impediscano atti di violenza di questo tipo contro bambini e giovani, in particolare da parte delle autorit(cid:224), (cid:129) ricordare agli Stati Uniti che, considerando il loro «asserito» impegno per la difesa dei diritti dell(cid:146)uomo nel mondo, e tra l(cid:146)altro in Cina, Ł assolutamente necessario che controllino il rispetto di tali diritti sul loro territorio? 18. 7. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 203 E/135 Risposta data dal sig. Patten in nome della Commissione (16 dicembre 1999) La Commissione condivide la preoccupazione espressa dall(cid:146)onorevole parlamentare sul rispetto dei diritti dei bambini e dei giovani ovunque nel mondo. Il caso specifico cui fa riferimento l(cid:146)onorevole parlamentare Ł stato gi(cid:224) risolto dal tribunale competente. Il ragazzo Ł stato liberato, ha lasciato gli Stati Uniti ed Ł rientrato in Svizzera. E(cid:146) opportuno ricordare che, nel quadro della nuova Agenda transatlantica, la Comunit(cid:224) e gli Stati Uniti portano avanti un dialogo aperto sui problemi che riguardano la libert(cid:224), la sicurezza e la giustizia. In generale, tale scambio di vedute tocca anche aspetti della criminalit(cid:224), quali il riciclaggio del denaro sporco, la corruzione e il narcotraffico. Recentemente, la Comunit(cid:224) e gli Stati Uniti hanno organizzato una conferenza congiunta sulla lotta contro la pornografia infantile su Internet. La Commissione non esiter(cid:224), ogniqualvolta ne constati la necessit(cid:224), a rivolgersi alle autorit(cid:224) statunitensi competenti per un confronto su casi che destano preoccupazione analoghi a quello citato dall(cid:146)onorevole parlamentare. (2000/C 203 E/172) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2099/99 di Gilles Savary (PSE) alla Commissione (19 novembre 1999) Oggetto: Programma AL INVEST Per il periodo 1995-2000, la Commissione ha varato un programma di cooperazione economica UE- America latina onde consentire agli operatori economici di ambo i continenti, attivi in vari settori, di incontrarsi e di instaurare partnership specie sotto forma di investimenti, di accordi di distribuzione, di trasferimenti di tecnologia nonchØ di creazione di joint-venture o di alleanze strategiche. La Commissione ha proposto di ricondurre il programma AL INVEST per un nuovo periodo 2000-2004 mettendo a disposizione maggiori risorse e trasmettendo la sua proposta al Parlamento europeo. Nell(cid:146)ambito della prima generazione del programma si Ł potuta rilevare una tendenza verso una maggiore farraginosit(cid:224) delle procedure di pagamento a favore degli operatori. Nell(cid:146)intento di individuare il modo con cui tenere debitamente conto delle esigenze e delle posizioni degli operatori nonchØ in considerazione del fatto che il nuovo manuale di procedura per AL INVEST si trova attualmente all(cid:146)esame dei servizi della Commissione, potrebbe essa delucidare i seguenti punti: (cid:129) Quali sono le modalit(cid:224) di associazione che la Commissione europea intende varare con gli operatori in sede di definizione delle procedure di attuazione del nuovo programma AL INVEST? (cid:129) In quale misura si possono prevedere procedure di comunicazione e di cooperazione con gli operatori piø snelle rispetto alla prima generazione del programma AL INVEST? Risposta data dal sig. Patten in nome della Commissione (6 dicembre 1999) Per quanto concerne la prima parte dell(cid:146)interrogazione, la Commissione sottolinea che nulla pu(cid:242) sostituire il contatto diretto con gli operatori. A tale fine, sono state organizzate nel 1998 (Londra) e nel 1999 (Barcellona) delle riunioni conosciute sotto il nome di Connect, volte a permettere agli operatori uno scambio di opinioni con la Commissione per la durata di circa due giorni (oltre ai contatti diretti tra operatori, al fine di preparare delle proposte di incontro delle imprese, che costituiscono la funzione principale di Connect). Ciascuna di queste riunioni ha consentito di fare il punto su tutti gli aspetti tecnici, amministrativi e finanziari che costituiscono le condizioni per il successo del programma. Connect verr(cid:224) organizzato ogni anno, nel corso dell(cid:146)ultimo semestre dell(cid:146)anno civile tra il 2000 e il 2004. Inoltre avranno luogo dei contatti diretti e individuali con gli operatori, se del caso, tramite posta elettronica e posta tradizionale. Un sito web Ł altres(cid:236) operativo, di cui una parte Intranet («members only») Ł riservata agli operatori (w. w. w. al-invest. org). In ultimo, un servizio tecnico di segreteria, sostegno e consulenza destinato agli operatori sar(cid:224) mantenuto fino alla fine dell(cid:146)anno 2005


title: Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet - Interimsrapport enligt artikel 6.3 a i direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall

eurovoc_concepts:
packaging
report
waste disposal
waste management
waste recycling

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 19. 11. 1999 KOM(1999) 596 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET Interimsrapport enligt artikel 6. 3 a i direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall I. II. INNEHÅLLSFÖRTECKNING Inledning. 3 Kvantifierade materialutnyttjande och återvinning. medlemsstaterna fastställts som mål i för 6 III. Mål som uppnåtts av medlemsstaterna när det gäller återvinning, materialutnyttjande och återanvändning. 13 IV. Bedömning av siffrorna. 20 2 I. INLEDNING Rättslig bakgrund I artikel 6. 3 a i rådets direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall1 föreskrivs följande: Europaparlamentet och rådet skall på grundval av en interimsrapport från kommissionen och på grundval av en slutlig rapport fyra år från den dag som avses i punkt 1 a studera de praktiska erfarenheter som har förvärvats i medlemsstaterna vid realiserandet av de mål som fastställs i punkterna 1 a, 1 b och 2 och resultaten i fråga om forskning och utvärderingsmetoder, t. ex. ekobalanser. I artikel 6. 1 a fastställs ett återvinningsmål på 50-65 % som skall vara uppnått senast den 30 juni 2001. Återvinning omfattar både materialutnyttjande (bland annat kompostering) och förbränning med energiutvinning. I artikel 6. 1 b fastställs ett mål på 25-45 % för materialutnyttjande och minst 15 % av varje slag av förpackningsmaterial skall vara föremål för materialutnyttjande. Detta mål skall ha uppnåtts samma datum. I artikel 6. 2 föreskrivs att medlemsstaterna skall främja att material från förpackningsavfall som varit föremål för materialutnyttjande används till produktion av förpackningar och andra produkter. I artikel 6. 5 i direktiv 94/62/EG fastställs följande: Grekland, Irland och Portugal får på grund av de särskilda förhållandena i respektive land, dvs. ett stort antal små öar, förekomsten av landsbygds- och bergsområden respektive liten förbrukning av förpackningar, besluta att senast den 30 juni 2001 uppnå lägre mål än de procentandelar som fastställs i artikel 6. 1, dock skall återvinningen uppgå till minst 25 %, förlänga tidsfristen för när målen i artikel 6. 1 skall ha uppnåtts med högst fyra år (dvs. till den 31 december 2005). Undantagen för Grekland, Irland och Portugal gäller endast de mål som fastställs i artikel 6. 1 a och b. Europaparlamentet och rådets granskning, vilken avses i artikel 6. 3 a, skall göras på grundval av en interimsrapport som utarbetats av kommissionen, en slutrapport som skall läggas fram senast den 30 juni 2005. Det har interimsrapport. inte angivits något datum för när kommissionen skall ha färdigställt sin De medlemsstater som har infört eller kommer att införa program som är mer långtgående än de mål som anges i artikel 6. 1 a och b och som har tillräcklig kapacitet för återvinning och materialutnyttjande tillåts sträva efter att uppnå dessa mål i miljöskyddssyfte. Dessa åtgärder får dock inte ge upphov till störningar på den inre marknaden och inte hindra de övriga medlemsstaterna från att uppfylla kraven i direktivet enligt artikel 6. 6. Österrike, Belgien och 1 EGT L 365, 31. 12. 1994, s. 10. 3 - - - - Nederländerna har tillämpat denna bestämmelse och kommissionen har hittills bekräftat de åtgärder som anmälts av Österrike2 och Belgien3. av 1997 februari tabellformat om fastställande Enligt artikel 12 i direktiv 94/62/EG skall det upprättas databaser om förpackningar och förpackningsavfall enligt det format som fastställs i kommissionens beslut 97/138/EG4 av den 3 enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall, för att övervaka uppnåendet av de mål som fastställs i direktivet. De första uppgifterna, som skall avse kalenderåret 1997, skulle lämnats in till kommissionen senast den 30 juni 1999. Dessa uppgifter måste innehålla data om hur stor kvantitet förpackningsmaterial som släppts ut på marknaden, och som återanvänts (frivilligt att lämna uppgifter), varit föremål för materialutnyttjande, återvunnits och omhändertagits (också på frivillig basis). Uppgifterna skall också enligt artikel 7 i kommissionens beslut 97/138/EEG användas i informationssyfte och ligga till grund för framtida beslutsfattande. databassystemet för för genomförande av direktivet Enligt artikel 17 i direktiv 94/62/EG skall åtgärder rapporteras. I enlighet med rådets direktiv 91/692/EEG5 om att standardisera och rationalisera rapporteringen om genomförandet av vissa direktiv om miljön antogs den 27 maj 1997 ett formulär som skall användas vid denna rapportering (kommissionens direktiv 97/622/EG6 om frågeformulär för medlemsstaternas rapporter om genomförandet av vissa direktiv om avfall (genomförande av rådets direktiv 91/692/EEG). På grundval av detta frågeformulär skall medlemsstaterna informera kommissionen om tillämpningen av artiklarna 4 (förebyggande), 6 (återvinning och materialutnyttjande), 7 insamlings- och återvinningssystem), 9 (väsentliga krav), 11 (tungmetaller), 12 (retur-, (informationssystem), 14 (hanteringsplaner), 15 (ekonomiska styrmedel) och 16 (anmälan). förpackningar (information användare till 13 av ), rapportera gäller perioden 1998-2000 har Även om den rättsliga skyldigheten att kommissionen uppmanat medlemsstaterna att när så är möjligt lämna information om genomförandet av direktivet i ett tidigare skede. Från Danmark och den flamländska regionen i Belgien lämnades rapporter som också användes för att utarbeta denna interimsrapport. Interimsrapportens omfattning, datakällor och uppbyggnad kravet svarar mot interimsrapport och lämna Denna för att dessa skall kunna granska den praktiska erfarenheten i Europaparlamentet medlemsstaterna och resultaten av vetenskaplig forskning och utvärderingsteknik, t. ex. ekobalanser. Eftersom det för närvarande inte finns någon relevant information att tillgå på dessa områden, koncentreras denna interimsrapport främst på "den praktiska erfarenhet som förvärvats vid realiserandet av dessa mål". information till rådet att Detta är en omfattande fråga eftersom den kan inbegripa både de kvantitativa mål som medlemsstaterna satt upp och den organisatoriska, lagstiftningsmässiga och administrativa infrastruktur som upprättats för att dessa mål skall kunna uppnås. 2 3 4 5 6 EGT L 14, 19. 1. 1999, s. 24. EGT L 257, 2. 10. 1999, s. 20. EGT L 52, 22. 2. 1997, s. 22. EGT L 377, 31. 12. 1991, s. 48. EGT L 256, 19. 9. 1997, s. 13. 4 Det finns dock ännu inte fullständiga detaljerade uppgifter för alla medlemsstater om den praktiska erfarenhet som vunnits, framför allt när det gäller infrastruktur som upprättats för att uppnå dessa mål. Man bör tänka på att det generellt sett uppstått förseningar när det gäller att införliva direktivet med nationell lagstiftning och det är därför inte alltid möjligt att dra slutsatser om erfarenheterna. Förseningen när det gäller att införliva direktivet beror oftast på att de frågor som regleras är komplicerade och framför allt på de berördas motstridiga intressen, som ofta inneburit att det blivit svårt för nationella lagstiftare att anta åtgärderna för införlivande inom den tid som fastställs i direktivet. Det finns uppgifter om de mål som fastställts i medlemsstaterna samt uppgifter om i vilken utsträckning materialutnyttjande och återvinning hittills genomförts. Interimsrapporten koncentreras därför främst på den information som finns tillgänglig och som avser artiklarna 6. 1 a och 6. 1 b i direktiv 94/62/EG. Det ges dock även ytterligare information till exempel vad gäller återanvändning av förpackningar och tillämpning av artikel 6. 6 om möjligheten att överskrida de mål som fastställs i artikel 6. 1 a och 6. 1 b av ekonomiska Vid sammanställningen av uppgifter har kommissionen förlitat sig både på uppgifter som officiellt lämnats av vissa medlemsstater och uppgifter från andra källor, t. ex. data som publicerats för branschsammanslutningar och uppgifter som presenterats på konferenser om direktiv 94/62/EG. Kommissionen har framför allt använt de uppgifter som återfinns i undersökningen "Eco-balances for policy-making in the domain of packaging and packaging waste" (RDC och Coopers och Lybrand, maj 1997) och "Management systems for packaging waste" (Pricewaterhouse Coopers, 1998, genomförd för ERRA). aktörer, undersökningar som genomförts av eller De siffror som presenteras i denna rapport är de mest aktuella som kommissionen kunnat få fram. När det gäller vissa siffror om materialutnyttjande kan det för vissa länder ha gjorts beräkningar på grundval av återanvändning och materialutnyttjande som enda begrepp. Det övergripande resultatet av de tillgängliga uppgifterna anses dock ge en rättvis bild av verkligheten. Siffrorna ger en tydlig anvisning framför allt om hur realistiska de mål är som fastställts för den första femårsperioden (1996-2001). Informationen anses också vara värdefull mot bakgrund av den skyldighet som fastställs i artikel 6. 1 c att avsevärt utöka dessa mål. Det är viktigt att notera att vissa siffror i denna rapport delvis grundas på arbetsdokument som diskuterats med medlemsstaterna, via den kommitté som upprättats genom artikel 21 i direktiv 94/62/EG. Medlemsstaterna gavs möjlighet att kommentera dessa dokument för att fyllas i. Eftersom de berörda misstag skulle kunna korrigeras och eventuella luckor medlemsstaterna inte har reagerat anser kommissionen att de siffror som presenteras i rapporten är trovärdiga och lämpliga som underlag för denna interimsrapport. När det gäller den slutrapport som avses i artikel 6. 3 a i direktiv 94/62/EG och som skall vara färdigställd 2005 är det viktigt att notera att endast officiella uppgifter som överensstämmer med de godkända rapporteringskraven då kommer att beaktas. 5 II. KVANTIFIERADE MÅL SOM FASTSTÄLLTS I MEDLEMSSTATERNA FÖR MATERIALUTNYTTJANDE AV OCH FÖRPACKNINGSAVFALL ÅTERVINNING Medlemsstaterna har rätt att fastställa egna mer detaljerade mål, åtgärder och tidsgränser, under förutsättning att dessa överensstämmer med direktivet. Detta är förklaringen till att de mål som anges nedan kan variera kraftigt mellan länderna. import-, packnings- och I Österrike måste de ekonomiska aktörer distributionsföretag) som deltar i något system för insamling och materialutnyttjande som godkänts av de offentliga myndigheterna utnyttja 25 % av materialet och då minst 15 % av varje slag av förpackningsmaterial. Detta måste från och med 1997 uppnås varje kalenderår. Ekonomiska aktörer som inte deltar i ett godkänt system måste varje kalenderår uppnå följande mål vad gäller materialutnyttjande: (tillverknings-, Papper, kartong, papp, wellpapp Glas Keramik Metaller Plast Dryckesförpackningar av kompositmaterial Andra förpackningar av kompositmaterial 90 % 93 % 95 % 95 % 40 % 40 % 15 % Varje ekonomisk aktör måste samla in eller ta tillbaka 90 % av allt förpackningsmaterial han har fört ut på marknaden. Om han samlar in eller tar tillbaka mindre än 90 % men mer än 50 % av det förpackningsmaterial han fört ut på marknaden, måste han delta i ett godkänt system för insamling och materialutnyttjande för skillnaden upp till 90 %. Motsvarande mål måste då uppnås. Om han samlar tillbaka mindre än 50 % av det förpackningsmaterial han har fört ut på marknaden, måste han delta i ett godkänt system för insamling och materialutnyttjande för skillnaden upp till 100 %. Härvid gäller motsvarande mål för materialutnyttjande. in eller tar Följande procentandelar av alla dryckesförpackningar för den volym som säljs på den inhemska marknaden för miljövänligt materialutnyttjande eller energiåtervinning: returkärl föremål skall eller vara vara Mineralvatten, bordsvatten, sodavatten Öl Alkoholfria läskedrycker (som sockerdricka), inbegripet alkoholfria humle- och maltdrycker Fruktsafter, fruktsaftdrycker, nektar Mjölk och flytande mjölkprodukter Vin 1993 1994 1997 2000 90 90 80 40 25 60 92 91 80 45 40 65 92 92 80 60 60 80 96 94 83 80 80 80 6 Mousserande viner och sprit 60 65 70 80 Dessutom får endast följande kvantiteter restmängder av annat förpackningsavfall (avfall av andra slag än från dryckesförpackningar) behandlas i andra anläggningar för hantering av avfall än anläggningar för materialutnyttjande eller värmeåtervinning (deponering, förbränning utan energiåtervinning). År Glas Plast 1994 1998 2001 70 000 t 54 000 t 38 000 t 160 000 t 90 000 t 60 000 t Papper, kartong, papp, wellpapp 209 000 t 140 000 t 99 000 t Metaller Kompositmaterial 55 000 t 36 000 t 17 000 t 81 000 t 50 000 t 30 000 t Alla dessa mål tillsammans innebar att Österrike överskred den gräns för materialutnyttjande som fastställs i direktiv 94/62/EG. Österrike har därför tillämpat artikel 6. 6 i direktivet. Ett kommissionsbeslut (1999/42/EG) antogs den 22 december 1998 genom vilket de åtgärder som Österrike anmält i enlighet med denna artikel bekräftas. behörighet I Belgien har nedanstående mål fastställs i ett interregionalt samarbetsavtal. I landet har de införliva direktiv 94/62/EG när det gäller federala myndigheterna endast behörighet att produktrelaterade frågor (till exempel artikel 9 och bilaga II). Det är regionerna som ensamma har av förpackningsmaterial i förpackningsavfall, enligt artikel 6 i direktiv 94/62/EG. För att se till att direktivet, framförallt artikel 6, införlivas och genomförs på ett konsekvent sätt, ansåg de tre regionerna i Belgien att det var nödvändigt att sluta ett samarbetsavtal om förebyggande och hantering av förpackningsavfall. Detta avtal är rättsligt bindande och utgör en åtgärd för genomförande av artikel 6 i direktiv 94/62/EG. och materialutnyttjande fastställa målen återvinning för att År 1996 1997 1998 1999 Material- utnyttjande Åter- vinning 35 % 40 % 45 % 50 % 50 % 60 % 70 % 80 % Senast den 1 januari 1998 skulle 15 % av varje slag av material ha varit föremål för materialutnyttjande. De åtgärder som innebär att målen överskrider dem som fastställs i direktiv 94/62/EG anmäldes från Belgiens sida den 13 juli 1996 enligt artikel 6. 6 i direktivet. I Danmark återfinns återanvändning och materialutnyttjande, vilka skall ha uppnåtts 2001. samrådsdokument om avfallsstrategi i ett följande mål för Papper och kartong 55 % Glas Plast 65 % 15 % 7 den nationella 45 % av I förpackningsavfallet väntas ha varit föremål för materialutnyttjande 2001 och sammanlagt väntas mer än 80 % av avfallet återvinnas. avfallsplanen (1998-2004) “Affald” anges 21 att I Finland har det satts ett kombinerat mål på 82 % för återanvändning eller återvinning. Målet skall ha uppnåtts återvinning och senast den 30 juni 2001. Följande mål materialutnyttjande har också fastställts och skall ha uppnåtts senast den 30 juni 2001: för Material- utnyttjande 53 % 48 % 25 % 15 % 42 % Åter- vinning 75 % 45 % 61 % Papper och kartong Glas Metaller Plast TOTALT I Frankrike skall de mål som anges i direktivet ha uppnåtts den 30 juni 2001. Dessutom har organisationen Eco-emballages7 satt återvinningsmålet för förpackningsavfall från hushåll till 75 %, vilket skall ha uppnåtts 2003 och då skall minst 60 % av varje slag av material återvinnas. Följande mål för materialutnyttjande och återvinning, som skall ha uppnåtts den 30 juni 2001, har fastställts i Tyskland: återvinning 65 % och materialutnyttjande 45 %. Målen för materialutnyttjande när det gäller särskilda material, som skall ha uppnåtts den 1 januari 1999, är följande: Glas Bleckplåt Aluminium Papper/ kartong Komposit- material Plast 75 % 70 % 60 % 70 % 60 % 36 % (mekaniskt materialutnyttjande) När det gäller plast har det också fastställts ett återvinningsmål på 60 % som skall vara uppnått samma datum. I Grekland strävar man efter att uppnå de mål som anges i direktivet (utnyttjar sin rätt enligt artikel 6. 5 i direktivet). Från Irlands sida, där man utnyttjar rätten enligt artikel 6. 5 i direktivet, har man ställt upp följande mål för återvinning, vilka skall vara uppnådda senast den 30 juni 2001: 7 Eco-Emballages - Fransk organisation som ansvarar för systemet för insamling, materialutnyttjande och finansiering av förpackningsavfall. 8 Papper Glas Plast Aluminium Stål Metaller TOTALT 31 % 45 % 10 % 25 % 5 % 10 % 27 % I den italienska lagstiftningen om förpackningsavfall återfinns de intervaller för målen som anges i direktivet (materialutnyttjande: 25-45 % - minst 15 % av varje slag material - återvinning: 50-65 %) som skall ha uppnåtts i mars 2002. I det allmänna programmet om förebyggande av avfall och hantering av förpackningsavfall, som utarbetats mot bakgrund av denna lagstiftning, har det för 2001 satts ett återvinningsmål på 49 % och ett mål för materialutnyttjande på 42 %. Det verkar dock inte vara obligatoriskt att uppfylla dessa mål. Följande procentsatser för återvinning och materialunyttjande väntas uppnås när det gäller olika typer av avfall: Material Material- utnyttjande 2001 Återvinning 2001 Material- utnyttjande 2002 Återvinning 2002 Stål Aluminium Papper Trä Plast Glas Totalt 38 % 35 % 45 % 58 % 17 % 48 % 42 % 38 % 35 % 50 % 63 % 37 % 48 % 49 % 51 % 51 % 46 % 61 % 21 % 53 % 46 % 51 % 51 % 52 % 66 % 50 % 53 % 55 % I Luxemburg har det fastställts ett mål på 45 % när det gäller materialutnyttjande och minst 15 % av varje för materialutnyttjande. Återvinningsmålet är 55 %. Båda dessa mål skall ha uppnåtts den 30 juni 2001. slag av material skall ha varit föremål I Nederländerna har de maximala nivåer för materialutnyttjande (45 % med minst 15 % för varje slag av material) och återvinning (65 %) som anges i direktiv 94/62/EG förts in i en förordning och nivåerna skall ha uppnåtts senast i augusti 1998. I ett förpackningsavtal anges ett övergripande mål för materialutnyttjande på 65 % som skall ha uppnåtts senast den 30 juni 2001, vid sidan av mål för olika typer av material. Följande mål skall uppnås: Glas Papper/ kartong Metaller Plast 90 % 85 % 80 % 27 % 9 Trä 15 % Det har också fastställts ett mål på 9 % när det gäller kemiskt materialutnyttjande av plast. Slutligen skall produktionen av förpackningsavfall minskas med 10 % i förhållande till 1986 års nivå. I Portugal strävar man efter att uppnå de mål som anges i direktivet (man utnyttjar rätten enligt artikel 6. 5 i direktivet). I Spanien har man satt samma mål som anges i direktivet. Dessutom skall man senast i april år 2000 ha uppnått en nivå av materialutnyttjande på 15 %. Minst 10 % av varje slag av förpackningsmaterial skall då vara föremål för materialutnyttjande. Det har också fastställts att produktionen av förpackningsavfall skall minskas med 10 %. I Sverige har man satt följande mål för återanvändning och materialutnyttjande, vilka skulle ha uppnåtts senast den 1 januari 1997: Återanvändning och materialutnyttjande (med undantag av biologisk hantering) Aluminium (dryckesförpackning) Aluminium (annat än dryckesförpackningar) Stål PET (dryckesförpackningar) Plast (annat än dryckesförpackningar av PET) Papper/annan papp än wellpapp Wellpapp 90 % 50 % 50 % 90 % 30 % 30 % 65 % Återlämnade glasflaskor för vin och sprit som tappats i Sverige 90 % (åter- användning) Återlämnade glasflaskor för öl och läsk som tappats i Sverige 95 % (åter- användning) Glas Senast den 30 juni 2001 skall följande mål ha uppnåtts i Sverige: Aluminium (dryckesförpackningar) Aluminium (annat än dryckesförpackningar) Stål PET (dryckesförpackningar) Plast (annat än dryckesförpackningar av PET) Papper/Annan papp än wellpapp Wellpapp Glas Trä Annat material (% per material) 10 Material- utnyttjande 90 % 70 % 70 % 90 % 30 % 40 % 65 % 70 % 15 % 15 % 70 % Åter- vinning 70 % 70 % 70 % 30 % Följande mål har fastställts i Förenade kungariket: År Materialutnyttjande per material 1999 2000 2001 10 % 13 % 16 % Återvinning 43 % 43 % 52 % 11 Tabell II. 1: Sammanfattande tabell över mål som fastställts av medlemsstaterna för 2001 [%] Åter- vinning (1) Material- utnytt- jande Material- utnyttjan de för varje slag av material Mål för materialutnyttjande av förpackningsmaterial Papper och kartong Aluminium Stål Glas Plast Dryck- förpack- ningar av komposit- material Mål i direktivet (2) 50-65 (25) Österrike (3) 1997 Österrike (4) 1997 25-45 25 15 15 Belgien (1999) 80 50 15 (1998) Danmark Finland Frankrike Tyskland Grekland Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Spanien Sverige 82 (åter- använd- ning och åter- vinning) 50-65 65 50-65 (2005) 50-65 (2005) 50-65 (2002) 55 65 (1998) 25 (2001) 50 (2005) 50-65 25-45 45 25-45 (2005) 25-45 (2005) 25-45 (2002) 45 45 (1998) 25 (2005) 15 15 (2005) 15 (2005) 15 (2002) 15 15 (1998) 15 (2005) 25-45 (15 per 4/2000) 15 (10 per 4/2000) Förenade kungariket 52 16 15 90 55 53 (återvinning 75) 15 15 15 15 15 95 15 25 40 95 93 15 25 65 48 40 15 15 (åter- vinning 45) 70 60 70 75 36 (åter- vinning 60) 60 31 (2001) 45 (återvinning 50) 25 (2001) 35 5 (2001) 45 (2001) 10 (2001) 38 48 17 (åter- vinning 37) 85 (2001) 80 (2001) 80 (2001) 90 (2001) 27 (2001) 40 (papper, 70 återvinning) 65 (kartong) 90 (drycker) 70 (annat) 70 70 30 (70 åter- vinning) 15 (30 återvinnin g) (1) Återvinning omfattar materialutnyttjande men inte återanvändning (utom i Finland där det satts ett gemensamt mål för återvinning och återanvändning). (2) I Grekland, Irland och Portugal kan det fastställas lägre mål men minst 25 % skall återvinnas och de andra nivåerna skall uppnås före den 1 januari 2006. (3) Operatörer som deltar i ett godkänt system. 12 (4) Andra operatörer. 13 Belgien Danmark Finland Frankrike Tyskland Grekland Irland Italien Luxemburg Neder- länderna Portugal Spanien Sverige Förenade kungariket III. MÅL SOM UPPNÅTTS AV MEDLEMSSTATERNA NÄR DET GÄLLER ÅTERVINNING, MATERIALUTNYTTJANDE OCH ÅTERANVÄNDNING De uppgifter som återfinns i tabell III. 1 har samlats in genom rapporter om förpackningar och förpackningsmaterial enligt kommissionens beslut 97/138/EG för 1997. Uppgifterna om befolkningen kommer från Eurostat. Österrike 1 269 159 Kvantitet förp. som förts ut på mark- naden i Tusentals ton Kvant. kg/bef. per år Papper och kartong Kvantitet förpackningsmaterial i % Metaller Glas Plast Stål Alumi- nium 52 48 58 35 40 7 6 8 6 7,5 8,1 0,6 20 21 12 30 27 14 19 22 14 11 971 418 1 1069 1 3731 187 84 191 168 Komposit- material/ trä/ textil 2 / 4 / - / 6 / 0,4 - / 15 / - - / 14 / 0,1 2 745 178 53 8 17 22 923 7 755 105 133 57 39 8 10 19 23 16 17 / 10 / 0,2 Tabell III. 1: Sammanfattande tabell över den kvantitet förpackningar av olika material som förts ut på marknaden i medlemsstaterna. 14 De uppgifter som återfinns i tabell III. 2 samlades in under olika år och därför kan det endast göras en allmän jämförelse på grundval av tabellen. Ungefär hälften av medlemsstaterna har skickat sina rapporter om förpackningar och förpackningsavfall enligt artikel 12 i direktiv 94/62/EG och kommissionsbeslut 97/138/EG, som bygger på detta direktiv. Mer detaljerad information om de mål för materialutnyttjande och återvinning som uppnåtts (bland annat uppgifter och källor) återfinns i tabellerna III. 3, 4 och 5 när det gäller kommunalt och icke-kommunalt avfall. Mål för materialutnyttjande av förpackningsmaterial Komposit- material/ trä/ textil 15 / 15 / 15 29 / 14 / - - / 0 / 0 - / 42 / - - / 55 / 0 Åter- vinning Material- utnyttjan de Papper och kartong Metaller Glas Plast Stål Al. Mål i direktivet (1) 50-65 (25) 25-45 Österrike Belgien Danmark Finland Frankrike Tyskland Grekland Irland Italien Luxemburg Neder- länderna Portugal Spanien Sverige Förenade kungariket 66 70 83 54 50 65 25 18 35 78 15 65 34 61 62 37 42 35 63 25 18 32 33 55 3 58 30 15 75 47 57 40 59 48 19 37 27 65 66 53 15 34 4 8 44 82 82 17 2 7 5 72 35 20 12 72 67 15 17 20 24 17 26 45 26 15 77 75 61 48 41 75 26 38 36 59 75 44 37 76 25 15 20 6 10 5 45 5 4 10 2 12 14 7 (1) I Grekland, Irland och Portugal kan det fastställas lägre mål, men minst 25 % skall återvinnas och de övriga nivåerna skall uppnås före den 1 januari 2006. Tabell III. 2: Sammanfattande tabell över de mål som medlemsstaterna uppnått [%]. 15 Tabell III. 3: Materialutnyttjande [%] TOTAL T Kommu- nalt Icke- kommunalt Österrike Belgien Danmark Finland Frankrike Tyskland Grekland Irland Italien Luxemburg (61)* 62 (37)* (42)* (35)* (63)* 25 18 32 33 Nederländerna (55)* Portugal Spanien Sverige Förenade kungariket 3 (58)* (30)* 58 61 29 86 6 33 41 21 13 40 63 26 61 37 År 1997 1997/98 1997 1997 1997 1997 1996 1995 1998 1995/96 1997 1998 1997 1997 1997 Källa: “Management systems for packaging waste”, Pricewaterhouse Coopers 1998 för ERRA; utom: Italien: Programma generale di prevenzione e gestione dei rifiuti di imballaggio- CONAI – 1999. och följande markerade med ( )*: A, D, DK, FIN, FR, NL, SW, UK: Rapporter om förpackningar och förpackningsavfall enligt kommissionens beslut 97/138/E6, för 1997. 16 Tabell III. 4: Återvinning [%] TOTAL T Kommu- nalt Icke- kommunalt Österrike Belgien Danmark Finland Frankrike Tyskland Grekland Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Spanien Sverige Förenade kungariket (66)* 70 (83)* (54)* (50)* (65)* 25 18 35 (78)* 15 (65)* (34)* 67 77 45 92 6 33 71 31 23 40 65 26 73 38 År 1997 (1997/98) 1997 1997 1997 1997 (1996) (1995) (1998) (1995/96) (97)* 1996 1998 1997 1997 Källa: “Management systems for packaging waste” Pricewaterhouse Coopers 1998 för ERRA; utom: Italien: Programma generale di prevenzione e gestione dei rifiuti di imballaggio- CONAI – 1999 och följande markerade med ( )*: A, D, DK, FIN, FR, NL, SW, UK: Rapporter om förpackningar och förpackningsavfall enligt kommissionens beslut 97/138/EG, för 1997. 17 Tabell III. 5: Materialutnyttjande per slag [%] Totalt Papper/Karto ng Stål Metaller Glas Plast Aluminium 50C 34L 61 62 37 42 36 63 25 18 32 33 55 3 58 30 75L 47M 57I 40N 59G 48D 19D 37F 27A 65K 66H 53J Österrike Belgien Danmark Finland Frankrike Tyskland Grekland Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Spanien Sverige Förenade kungariket Källor: 4M 8I 44N 82G 67K 45H 26J 82C 72G 35C 20C 12F 15K 17C 20C 24J 82G 17D 2D 7F 5A 72K 17E 26J 77L 75B 61M 48I 41N 75G 26B 38B 36F 59A 75K 44B 37B 76H 25J 20L 6M 20I 5N 45G 5D 4D 10F 2A 12K 14H 7J A - "Eco-balances for policy-making in the domain of packaging and packaging waste" (RDC and Coopers and Lybrand) maj 1997, Europeiska kommissionen (data från 1994/95). B - Glass Gazette September 1998 (FEVE, data från 1997). C - EEA (data from 1997). D - ERRA, AIM, CIAA (Rapport från december 1998, data från Grekland: 1995/96). E - APEAL News October 96 (data från 1995). F - Programma generale di prevenzione e gestione dei rifiuti di imballaggio – CONAI - 1999 (data från 1998). G - Tysklands rapport om förpackningar och förpackningsmaterial enligt kommissionens beslut 97/138/EG (data från 1997). H - Sveriges rapport om förpackningar och förpackningsmaterial enligt kommissionens beslut 97/138/EG (data I - J - från 1997). Finlands rapport om förpackningar och förpackningsmaterial enligt kommissionens beslut 97/138/EG (data från 1997). Förenade kungarikets rapport om förpackningar och förpackningsmaterial enligt kommissionens beslut 97/138/EG (data från 1997). K - Nederländernas rapport om förpackningar och förpackningsmaterial enligt kommissionens beslut 97/138/EG (data från 1997). L - Österrikes rapport om förpackningar och förpackningsmaterial enligt kommissionens beslut 97/138/EG (data från 1997). M - Danmarks rapport om förpackningar och förpackningsmaterial enligt kommissionens beslut 97/138/EG (data från 1997). 18 N - Frankrikes rapport om förpackningar och förpackningsmaterial enligt kommissionens beslut 97/138/EG (data från 1997). 19 I tabell III. 6 anges de mål som uppnåtts när det gäller återanvändning av olika dryckesförpackningar. Förpackning Läskedrycks- och juice- förpackningar Ölförpackningar Mineralvattens- förpackningar Vin- förpackningar EU:s totala förbrukning 39 109 liter (1996) 30 109 liter (1996) 26 109 liter (1997) 12 109 liter Mjölk- förpack- ningar 37 109 liter (1996) Förpacknings- material Total återanvändning inom EU Österrike Belgien Danmark Finland Frankrike Tyskland Grekland Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Spanien Sverige Förenade kungariket Glas PET Glas Metall- kaggar Glas och PET Glas Tunnor Glas och PC 13 2,2 12 10 10 2,1 1,3 9 109 liter 109 liter 109 liter 109 liter 109 liter 109 liter 109 liter 109 liter 47 8 81 44 3 61 9 39 15 31 3 45 0 11 0 0 0 29 0 58 53 92 71 14 60 73 4 12 34 69 54 33 28 3 32 39 8 25 24 21 6 80 16 52 31 30 34 13 66 89 96 94 2 88 9 17 10 12 86 83 9 27 71 10 29 0 0 5 50 32 55 0 1 30 20 10 19 6 0 0 0 6 1 15 0,5 0 0 32 Källa: Återanvändning av primära Müllvermeidung & Recycling, Andreas Golding D-72074 Tübingen) förpackningar. Slutrapport 1999 (Abfallberatung 20 Förutom dessa data har Finland lämnat följande information till kommissionen om återanvänt förpackningsmaterial. Material Total användning Åter- användning Kvantitet som förts ut på marknaden Procentandel återanvändning (i ton) (i ton) (i ton) 378 500 328 600 294 100 201 700 256 800 13 300 GLAS PLAST FIBER- PLATTOR METALLER 239 400 206 900 Totalt 1 168 800 750 500 49 900 92 400 243 500 32 500 418 300 (%) 87 69 5 86 64 21 IV. BEDÖMNING AV SIFFRORNA Återanvändning Följande slutsatser kan dras av de tillgängliga siffrorna om procentsatserna återanvända förpackningar i medlemsstaterna. I EU återanvänds i genomsnitt ungefär en tredjedel av förpackningarna för läsk, mineralvatten och vin. Återanvändningssystem finns dock i mycket större utsträckning i medlemsstaterna i norr än i medlemsstaterna i södra Europa. De förpackningsmaterial som främst återanvänds är glas (alla drycker) och PET8 (mineralvatten och läsk). De högsta procentsatserna återanvändning uppnås när det gäller förpackningsmaterial för mineralvatten i Österrike, Tyskland, Danmark, Finland och Sverige, där nästan eller mer än 90 % av de volymer som buteljerats (glas och PET) återanvänds. Å andra sidan är I Österrike och Finland återanvändningen i de övriga medlemsstaterna mycket återanvänds mer än 70 % av vinförpackningarna9, men även i Sverige och Portugal är återanvändningen omfattande inom denna sektor (mer än 50 %). liten. När det gäller läsk återanvänds i Österrike, Tyskland, Sverige, Finland och Portugal mellan en tredjedel och två tredjedelar av glasförpackningarna. I Danmark är procentsatsen över 80 %, medan återanvändningen i de övriga medlemsstater för vilka det finns uppgifter inte är högre än 10-15 %. I Finland och Sverige återanvänds också en stor del av PET-förpackningarna för läsk. Italien, Förenade kungariket, När det gäller ölförpackningar är skillnaden mellan länderna i syd och nord mindre. Det är Irland och Frankrike som inte når upp till en endast återanvändningsandel på 20 %. I alla de övriga länderna återanvänds mellan 30 och 50 % (Sverige, Spanien) eller till och med mer än 70 % av förpackningarna. I Danmark återanvänds 100 % av förpackningarna. Återanvändningssystem inom mjölkförpackningssektorn finns i Förenade kungariket, Österrike och Nederländerna samt, i mindre utsträckning, i Belgien och Tyskland. fortfarande Även om det i direktiv 94/62/EG inte anges något kvantitativt mål för återanvändning av förpackningar är återanvändning enligt artikel 1. 2 i direktivet en grundläggande princip för hanteringen av förpackningar. Genom artikel 5 i direktivet främjas, i enlighet med fördraget, system för återanvändning av förpackningar, som kan återanvändas på ett miljövänligt sätt. I artikel 3. 5 fastställs att förpackningar som återanvänds inte anses vara avfall förrän de inte längre kan återanvändas. Materialutnyttjande att uppnå Den slutsats som kan dras av de tillgängliga siffrorna (se tabellerna III. 2 och III. 3) är att det varit möjligt i förpackningsdirektivet. Det övergripande målet på en procentsats materialutnyttjande på 25 % har redan uppnåtts i alla medlemsstater som skulle uppnå detta mål, vilket är fyra år tidigare än vad som krävs. Irland, Portugal och Grekland utnyttjar bestämmelserna i artikel 6. 5 i direktivet som gör det möjligt för dessa länder att uppnå lägre mål eller samma mål vid en för materialutnyttjande som sattes de mål 1994 8 9 PET -Polyetylen tereftalat Dessa siffror avser 1994 och man bör därför vara försiktig med att dra slutsatser. 22 senare tidpunkt. Grekland och Irland har redan uppnått målen för materialutnyttjande på 25 respektive 18 %. Det maximala målet på 45 % har överskridits i Österrike, Belgien och Nederländerna. Dessa länder har tillämpat artikel 6. 6 även om statistiken tyder på att även Sverige och Tyskland, som hittills inte har tillämpat artikel 6. 6, har överskridit de maximala målen för materialutnyttjande. I Danmark och Finland har man nästan uppnått de maximala målen för materialutnyttjande, medan Italien, Luxemburg och Förenade kungariket med knapp marginal har överskridit direktivets minimimål. När det gäller miniminivån för materialutnyttjande på 15 % per slag av material visar statistiken att denna siffra med bred marginal överskridits i de flesta av medlemsstaterna (se för tabellerna III. 2 och III. 5). Procentsatsen stål och aluminium som är materialutnyttjande är betydligt större än 50 % i medlemsstaterna i norra Europa. Länderna i Sydeuropa släpar efter, även om materialutnyttjandet ökar även i dessa länder. föremål De material för vilka siffrorna visar på den minsta geografiska skillnaden är glas och papper. När det gäller glas är mellan 70 och 90 % föremål för materialutnyttjande i Österrike, Tyskland, Belgien, Nederländerna och Sverige. I Frankrike, Italien, Finland, Portugal, Förenade kungariket, Spanien och Grekland uppgår materialutnyttjandet till mer än 25 % och i flera länder till nästan 50 %. Dessa siffror bekräftas också av statistik som offentliggjorts av European Federation for Glass Packaging. När det gäller papper är materialutnyttjandet omfattande inte bara i de länder där det finns en tradition av materialutnyttjande, utan även i länder som Luxemburg och Italien. Plast är det enda material för vilket materialutnyttjandet i flera länder fortfarande är mindre än vad som fastställs i direktivet. Målet på 15 % för materialutnyttjande av plast överskreds i Tyskland (45 %, inbegripet den s. k. "feed stock recycling" (materialutnyttjande av råvaror)) och Österrike (20 %). I Nederländerna, Italien, Sverige och Finland har man dock - fyra år före slutdatumet den 30 juni 2001- nästan uppnått denna andel. siffror om För de flesta av medlemsstaterna har kommissionen inte tillgång till materialutnyttjande av kompositmaterial, som mjölkkartonger och kartonger för andra drycker. Siffrorna om materialutnyttjande när det gäller papper och kartong inbegriper ofta materialutnyttjande av kartonger för drycker, även om kompositförpackningar för drycker naturligtvis inte bör anses vara pappersförpackningar. Återvinning Miniminivån 50 % har redan uppnåtts i de flesta av de medlemsstater som skulle ha uppnått detta mål senast i juni 2001. Det maximala återvinningsmålet på 65 % överskreds i Österrike, Belgien, Danmark och Nederländerna. Statistiken tyder även på att Sverige, Tyskland och Danmark kanske också kan tvingas tillämpa artikel 6. 6 i direktivet på grund av de återvinningsnivåer som uppnåtts. I Tyskland och Sverige har man nästan uppnått de maximala återvinningsmålen, medan man i Italien och Förenade kungariket inte uppnådde det lägsta återvinningsmålet på 50 %. Från dessa länder rapporteras dock ett omfattande materialutnyttjande. 23


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 2461/1999, 19. november 1999, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1251/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmisest kõrvaldatud maa kasutamisega selliste toormaterjalide tootmiseks, millest valmistatakse ühenduses tooteid, mis ei ole mõeldud eeskätt inim- või loomatoiduks

eurovoc_concepts:
agricultural product
crop production
fallow
land use
raw material

text: 03/27. kd ET Euroopa Liidu Teataja 107 31999R2461 L 299/16 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 20. 11. 1999 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2461/1999, 19. november 1999, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1251/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmisest kõrvaldatud maa kasutamisega selliste toormaterjalide tootmiseks, millest valmistatakse ühenduses tooteid, mis ei ole mõeldud eeskätt inim- või loomatoiduks EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, turgu; sellest olenemata tuleks tagada nende kultuuride vastavus eeskirjadele, mis reguleerivad tootmisest kõrval- datud maa kasutamist toiduks mittekasutatavate toodete valmistamiseks; spekuleerimise vältimiseks ning taga- maks, et toormaterjalid töödeldakse ettenähtud lõppsaa- dusteks, tuleb esitada tagatis, kuigi toetust ei maksta; võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1251/1999, milles kehtestatakse teatavate põllukultuuride tootjatele toetussüsteem, (1) eriti selle artiklit 9, ning arvestades, et: (4) (1) (2) (3) kuna nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1765/92 (2) kehtes- tatud toetussüsteem teatavate põllukultuuride tootjatele on asendatud määrusega (EÜ) nr 1251/1999, on uue ja saadud kogemustele tuginedes vaja kava kohaselt muuta komisjoni 29. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1586/97, milles sätestatakse tootmisest kõrvaldatud maa kasutamise üksikasjalikud rakenduseeskirjad selliste toormaterjalide osas, millest valmistatakse ühenduses tooteid, mis ei ole mõeldud eeskätt inim- või loomatoi- duks. (3) Nende muudatuste tõttu tuleks kõnealune määrus selguse huvides uuesti sõnastada; ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1251/1999 sätes- tatud toetuse maksmist, lubatakse kõnealuse määruse ar- tikli 6 lõikes 3 tootmisest kõrvaldatud maad kasutada selliste toormaterjalide tootmiseks, millest valmistatakse ühenduses tooteid, mis ei ole otseselt mõeldud inim- või loomatoiduks, tingimusel et kohaldatakse tõhusat kont- rolli; ja nendest toormaterjalide tuleks määratleda kõnealused toormaterjalid ja nende saadavate lõppkasutus; lõppsaaduste koguseid tuleks piirata traditsiooniliste turgude kaitsmiseks, vähendamata võimalust uute turus- tusväljundite leidmiseks neile toormaterjalidele; tuleks eristada neid toormaterjale, mida on võimalik kasutada loomatoiduks, ja neid, mida ei ole võimalik inim- või selleks suhkrupeedi, tohiks maapirni või sigurijuurte kasvatamist tootmisest kõrval- datud maal; nende kultuuride eest ei saa siiski maksta pindalatoetust, et mitte mõjutada suhkru- ja teravilja- kasutada; välistada ei (1) EÜT L 160, 26. 6. 1999, lk 1. (2) EÜT L 181, 1. 7. 1992, lk 12. (3) EÜT L 215, 7. 8. 1997, lk 3. kõigi peamiste turu osapoolte roll on vaja selgelt määrat- leda; on oluline, et eristataks taotleja kohustusi, mis lõpevad, kui kogu koristatud toormaterjali kogus on tarnitud, ning kogujate, esmatöötlejate ning järgmiste töötlejate kohustusi, tagatist puudutavaid sealhulgas nõudeid, mis algavad tarnimise ajal ning lõpevad, kui toormaterjalid on töödeldud ettenähtud lõppsaadusteks, mida ei kasutata toiduks; esitatava tagatise summa peaks olema piisavalt suur, et vältida toormaterjalide lõppkasu- tamist inim- või loomatoiduks; viidata tuleks nõukogu 27. novembri 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 3508/92, millega kehtestatakse ühenduse teatavate toetuskavade ühendatud viimati (EÜ) nr 1036/1999, (5) ning muudetud määrusega komisjoni 22. (EMÜ) nr 2220/85, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete suhtes kohaldatava tagatissüsteemi üldised rakenduseeskirjad, (6) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1932/1999, (7) ja 23. detsembri 1992. aasta määru- sele (EMÜ) nr 3887/92, millega sätestatakse ühenduse teatavate toetuskavade ühendatud haldus- ja kontrollisüs- rakenduseeskirjad, (8) teemi üksikasjalikud viimati (EÜ) nr 1678/98, (9) millega muudetud määrusega kehtestatakse asjakohased horisontaaleeskirjad; kaheaas- taste põllukultuuride suhtes tuleks ette näha erisätted, pidades silmas tootmistsükli pikkust; juuli 1985. aasta määrusele kontrollisüsteem, (4) haldus- ja (5) samuti tuleks sätestada meetod inim- või loomatoiduks mõeldud toodete ja selleks otstarbeks mitte mõeldud toodete hindamiseks, et määrata kõnealuste tootetüüpide tehakse kindlaks suhe kui kriteerium, mille alusel peamine lõppkasutus; (4) EÜT L 355, 5. 12. 1992, lk 1. (5) EÜT L 127, 21. 5. 1999, lk 4. (6) EÜT L 205, 3. 8. 1985, lk 5. (7) EÜT L 240, 10. 9. 1999, lk 11. (8) EÜT L 391, 31. 12. 1992, lk 36. (9) EÜT L 212, 30. 7. 1998, lk 23. 108 (6) (7) (8) (9) ET Euroopa Liidu Teataja 03/27. kd toormaterjalide kohta; määruse kontrolli huvides peavad põllumajandustootja (edaspidi “taotleja”) ja esmatöötleja või koguja sõlmima lepingud kasvatatavate (EMÜ) nr 3508/92 artikli 6 lõike 9 kohaselt tuleb neid lepin- guid lugeda pindalatoetuse taotluste lahutamatuks osaks; kogemused on näidanud, et kontrolli eesmärgil peaksid nii taotlejad kui kogujad või esmatöötlejad esitama need lepingud asjaomastele pädevatele asutustele enne toetuse maksmist; sätestada erinevad kuupäevad taotluste esitamiseks; erilistel asja- oludel võivad liikmesriigid lubada tootjatel töödelda teatavat toormaterjali otse oma talumajapidamises; külviperioodist sõltuvalt võib tuleks täpsustada, et kava raames võib kasutada selliseid koguseid koristatud toormaterjalist saadud vahe- või kõrvalsaadusi, mis on samaväärsed koristatud toorainega. Kui need samaväärsed kogused on pärit muust liikmesrii- gist kui see, kus toormaterjal koristati, peavad liikmes- riigid üksteist tehingust teavitama, et oleks võimalik läbi viia asjakohane kontroll; (10) (11) toetuskava oleks paremini kooskõlas kaubandustavaga, kui kogujatel või esmatöötlejatel lubataks muuta kavan- datud ja lepingutes märgitud lõppkasutust pärast seda, kui taotlejad on käesolevas määruses käsitletud toorma- terjalid tarninud, ning tingimusel, et kava kontrollitakse tõhusalt; järgida nõukogu otsusega 93/355/EMÜ (1) selleks et kinnitatud õliseemneid käsitlevat vastastikuse mõistmise memorandumit, mis sõlmiti GATTi raames Euroopa ja Ameerika Ühendriikide vahel, Majandusühenduse tuleks kehtestada järelevalvesüsteem, et hinnata sojajahu ekvivalendina inim- või loomatoiduks mõeldud kõrval- saaduste koguseid, mis on saadud tootmisest kõrvaldatud ja muuks otstarbeks kui inim- või loomatoidu tootmi- seks ettenähtud maal kasvatatud rapsi-, rüpsi- ja päevalil- leseemnetest või sojaubadest; (12) tuleks kehtestada selge tähtaeg, mil toormaterjal peab olema toodetud toetuse tingimustele vastavateks lõppsaa- dusteks; (13) (14) kontrolli huvides tuleks taotlejatelt nõuda asjakohaste maa-alade, oodatava saagise ja koristatud koguste dekla- reerimist. Taotlejate ja kogujate või esmatöötlejate vahel sõlmitud lepingutes märgitud saagis peab olema vähe- malt võrdne eeldatava saagisega. Selliste toormaterjalide puhul, mida väljaspool seda kava on lubatud osta sekku- miseks või mis on saadud teatavatest rapsi- ja päevalille- seemnetest, tuleks kindlaks määrata tüüpiline ühe tootja saagis või vajaduse korral tüüpiline piirkondlik saagis. Piirkonnad, mille alusel arvutatakse tüüpilised piirkond- likud saagised, võivad, kuid ei tarvitse olla vastavuses määruses (EÜ) nr 1251/1999 sätestatud piirkonnajaotus- kavades märgitud piirkondadega. Toormaterjalide kont- roll on tõhusam, kui tarnitud kogused vastavad tüüpilis- tele saagistele. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib lubada puudujääki; tuleks kehtestada kontroll teatavate ühendusesiseste vedude üle, mis hõlmavad toormaterjale ja nendest tagada jälgitavus ning käesoleva saadud tooteid, et määruse sätete kohaldamine. Selle kontrolli käigus peaks kasutatama deklaratsioone ja kontrolleksemplare T5, mis antakse välja vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 2454/93, millega nähakse ette ühen- tolliseadustikku kehtestava nõukogu määruse duse (EMÜ) nr 2913/92 rakendussätted, (2) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1662/1999 (3); lepinguosalise tuleb kehtestada iga peamise konkreetne kontrollimeede; kui ilmneb, et käesoleva määrusega sätestatud eeskirju eiratakse, tuleb kontrolli tõhustada; suhtes (15) selliste toormaterjalide suhtes, mida ei ole mingil juhul võimalik kasutada inim- või loomatoiduks, võib võtta vastu lihtsustatud eeskirjad; kogu lepingutega hõlmatud aladelt koristatud toorma- terjal tuleks tarnida esmatöötlejatele või kogujatele. Selle tingimuse täitmise tagamiseks tuleks taotlejatelt nõuda deklaratsiooni esitamist asjaomastele pädevatele asutus- tele. Kui taotlejatel ei ole võimalik tarnida kogu lepingus ettenähtud toormaterjali kogust või osa sellest, peavad nad pädevaid asutusi sellest teavitama. Lepinguid tuleks muuta või need lõpetada juhul, kui ilmnevad tavapäras- test põllumajandustingimustest erinevad asjaolud. Tuleks selgelt määratleda tingimused, mille korral võidakse lepingu muutmisega vähendada lepinguga hõlmatud maa-ala, ilma et see mõjutaks taotleja õigust saada toetust; (16) kava kohaldamisel tuleks arvesse võtta teatavates liikmes- riikides kehtivaid eritingimusi eelkõige järelevalve, tervi- sekaitse, keskkonna ja kriminaalõiguse sätete osas, samas rõhutamata erinevusi selliste tegurite käsitlemisel ühen- duses. Sel eesmärgil tuleks iga ettepanekut mõne I või II lisas loetletud toormaterjali väljajätmiseks enne selle teostamist nõuetekohaselt põhjendada ning asjaomane liikmesriik peaks komisjoni ettepanekust teavitama; (1) EÜT L 147, 18. 6. 1993, lk 25. (2) EÜT L 253, 11. 10. 1993, lk 1. (3) EÜT L 197, 29. 7. 1999, lk 25. 03/27. kd ET Euroopa Liidu Teataja 109 (17) 17. mai tuleks sätestada, et tootmisest kõrvaldatud maal kasva- tatud tooraine ja sellest saadud toodete eest ei ole reeglina võimalik taotleda muud ühenduse abi vastavalt (EÜ) 1999. nõukogu nr 1257/1999 Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendami- seks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta, (1) ega vastavalt nõukogu 17. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllu- majanduspoliitika rahastamise kohta (2); aasta määrusele (18) selleks et määrata kindlaks, kas ühise põllumajanduspo- liitika reformi eesmärgid on saavutatud, tuleks käesolevat toetuskava hinnata, võttes aluseks teabe selle tegeliku kohaldamise kohta liikmesriikides; (19) määrusega (EÜ) nr 1251/1999 sätestatud süsteemi kohaldatakse alates 2000/2001. turustusaastast; selleks et asjaomastel tootjatel oleks külvi lõpetamisel ning kõne- aluse turustusaastaga seotud lepingute ja pindalatoetuse taotluste esitamisel täielik ülevaade uue korra kohalda- mise eeskirjadest ning nad saaksid neid järgida, peaks käesolev määrus jõustuma kohe selle avaldamise päeval Euroopa Ühenduste Teatajas; Toetust ei maksta tootmisest kõrvaldatud maa eest, millel või sigurijuuri. Kõiki tootmisest kõrvaldatud ja sigurijuurte 2. kasvatatakse suhkrupeeti, maapirni II peatüki sätteid kohaldatakse siiski maal kasvatatava(te) suhtes samamoodi nagu juhul, kui toetust makstaks. suhkrupeedi, maapirni Artikkel 2 Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) taotleja — isik, kes esitab taotluse pindalatoetuse saamiseks; b) koguja — isik, kes kirjutab alla artiklis 4 sätestatud lepingule ning ostab omal kulul I lisas loetletud toormaterjali III lisas loetletud toodetes kasutamiseks; c) esmatöötleja — toormaterjali kasutaja, kes kohustub seda esmaselt töötlema ühe või mitme III lisas loetletud toote saamiseks. (20) käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, II PEATÜKK ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK Eesmärk ja määratlused Artikkel 1 1. Määruse (EÜ) nr 1251/1999 kohaselt teatavate põllukul- tuuride tootjate toetussüsteemiga tootmisest kõrvaldatud maad võib kõnealuse määruse artikli 6 lõike 3 kohaselt kasutada käesoleva määruse I ja II lisas loetletud toormaterjalide tootmi- seks III lisas sätestatud otstarbel. Sellise maa eest võib taotleda pindalatoetuse maksmist (edaspidi “toetus”) vastavalt määruse (EÜ) nr 1251/1999 artikli 2 lõikele 2 käesolevas määruses sisalduvatel tingimustel. Komisjoni määruse (EÜ) nr 2316/1999 (3) sätted käsitlevad tootmisest kõrvaldatud ja I või II lisas loetletud toormaterjalide kasvatamiseks kasutatavat maad. loetakse siiski kõnealuste Nende toormaterjalide kasvatamist tingimuste kohaseks. Lisaks sellele ei pea erandina kõnealuse määruse artikli 19 lõikest 2 kõnealuseid maa-alasid 15. jaanua- rist sööti jätma tingimusel, et on täidetud käesoleva määruse nõuded. (1) EÜT L 160, 26. 6. 1999, lk 80. (2) EÜT L 160, 26. 6. 1999, lk 103. (3) EÜT L 280, 30. 10. 1999, lk 43. Toormaterjal, mille kohta tuleb sõlmida leping 1. j a g u Toormaterjali kasutamine — Leping ja maksetaotlus Artikkel 3 I tootmisel. Selliste lisas loetletud toormaterjale (edaspidi 1. “toormaterjal”) võib kasvatada tootmisest kõrvaldatud maal üksnes tingimusel, et need on mõeldud kasutamiseks eelkõige III lisas loetletud lõppsaaduste töötlemisel saadud ja toodete majanduslik väärtus, mis arvutatakse artikli 13 lõikes 3 sätestatud hindamis- meetodiga, peab olema kõrgem kui kõigi teiste samasugusel töötlemisel saadud ja inim- või loomatoiduks mõeldud toodete majanduslik väärtus. toiduks mittekasutatavate toormaterjalide Tootmisest kõrvaldatud maal kasvatatud toormaterjalid 2. on hõlmatud artiklis 4 sätestatud lepingutega. 3. Taotlejad tarnivad kogu koristatud toormaterjali kogujale või esmatöötlejale, kes võtab tarne vastu ning tagab, et sama- väärne kogus seda toormaterjali kasutatakse ühenduses ühe või mitme III lisas loetletud saaduse tootmiseks. Kui koguja või esmatöötleja kasutab tegelikult koristatud toor- materjali vahe- või kõrvalsaaduse tootmiseks, võib ta kasutada samaväärse koguse vahe- või kõrvalsaadusi ühe või mitme III lisas osutatud saaduse tootmiseks. 110 ET Euroopa Liidu Teataja 03/27. kd Kui koguja või esmatöötleja kasutab esimeses või teises lõigus sätestatud võimalust, teavitab ta sellest pädevat asutust, kellele on esitatud tagatis. Kui see samaväärne kogus kasutatakse muus liikmesriigis kui see, kus toormaterjal koristati, teavitavad asja- omaste liikmesriikide pädevad asutused üksteist selliste tehin- gute üksikasjadest. Erandina lõigetest 2 ja 3 võivad liikmesriigid volitada 4. taotlejaid töötlema kogu tootmisest kõrvaldatud maalt koris- tatud CN-koodi oma 2711 29 00 alla kuuluvaks biogaasiks tingimusel, et: talumajapidamises toormaterjali a) taotleja kohustub artiklis 4 sätestatud lepingu asemel esita- töötlema deklaratsioonis tava deklaratsiooniga vahetult märgitud toormaterjali; b) asjaomane liikmesriik kehtestab vajaliku kontrolli, et tagada toormaterjali töötlemine CN-koodi 2711 29 00 alla kuulu- vaks biogaasiks. Komisjoni muudatustes eelneva koristusaasta 30. novembriks. teavitatakse esimeses lõigus ja selle edaspidistes kohaldamisele sätestatud meetmetest nende Artikleid 4–21 kohaldatakse mutatis mutandis. Kui 4. lepingud käsitlevad CN-koodide ex 1205 00 90, 1206 00 91, 1206 00 99 või 1201 00 90 alla kuuluvaid rapsi-, rüpsi- või päevalilleseemneid või sojaube, tagavad taotlejad, et lisaks lõikes 2 nõutud teabele täpsustavad nad muuks kui inim- või loomatoiduks ettenähtud kõrvalsaaduste eeldatava koguse. 5. Kontrolli eesmärgil võivad liikmesriigid nõuda, et iga taot- leja võib iga toormaterjali kohta sõlmida üksnes ühe tarnele- pingu. Artikkel 5 Igal aastal kirjeldavad taotlejad pädevatele asutustele esitatud maksetaotlustes maatüki või maatükid, millel kavatsetakse toor- materjale kasvatada. Iga tootmisest kõrvaldatud maatüki ja iga sellel kasvatatava toormaterjali kohta tuleb märkida järgmised üksikasjad: a) toormaterjali liigid ja sordid; b) iga liigi ja sordi eeldatav saagis. Kui sama liiki või sorti kasvatatakse samas talumajapidamises ka tootmisest kõrvaldamata maal, tuleb märkida liik või sort samuti üksikasjad kõnealuste ning prognoositav toodang, maatükkide kohta, nende asukoht ja kirjeldus. Artikkel 4 2. j a g u Taotlejad esitavad maksetaotluse tõendamiseks pädevatele 1. asutustele koguja või esmatöötlejaga sõlmitud lepingud. Taotlejad tagavad, et nendes lepingutes on täpsustatud 2. järgmised üksikasjad: a) lepinguosaliste nimed ja aadressid; b) lepingu kehtivusaeg; c) kõigi asjakohaste toormaterjalide liigid ning iga liigi all olev maa-ala; d) toormaterjali prognoositavad kogused liikide kaupa ning tarnetingimused. Need kogused ei tohi olla väiksemad kui eeldatav saagis, mida pädevad asutused peavad kõnealuse toormaterjali puhul tüüpiliseks. Eeldatava saagise puhul võetakse muuhulgas arvesse kõnealuse piirkonna kohta kehtestatud keskmist saagist, kui see on kindlaks tehtud; e) kinnitus, et artikli 3 lõike 3 sätestatud kohustused täide- takse; Lepingu muutmine ja lõpetamine — Taotleja kohustused Artikkel 6 lepinguosalised muudavad lepingut või Kui lõpetavad selle pärast seda, kui taotleja on esitanud maksetaotluse, säilib taot- leja õigus toetust taotleda üksnes tingimusel, et ta teavitab pädevat asutust lepingu muutmisest või lõpetamisest hiljemalt taotluse muutmiseks asjaomases liikmesriigis sätestatud tähtpäe- vaks, et võimaldada nõutava kontrolli läbiviimist. Artikkel 7 Kui taotlejad teatavad pädevatele asutustele, et eriliste asjaolude tõttu ei ole neil võimalik tarnida kogu lepingus täpsustatud toormaterjali kogust või osa sellest, ning ilma et see piiraks ar- tikli 6 kohaldamist, võivad pädevad asutused pärast kõnealuste eriliste asjaolude kohta piisavate tõendite saamist anda loa õigustatud muudatuste tegemiseks lepingutes või lepingute lõpetamiseks. f) toormaterjali eeldatav peamine lõppkasutus, mis on koos- kõlas artikli 3 lõikes 1 ja artikli 13 lõikes 3 sätestatud tingi- mustega. Selleks et säilitada õigus toetuse saamiseks, kui lepingumuuda- tuste tõttu väheneb lepingutega hõlmatud maa-ala või kui lepingud lõpetatakse: Taotlejad tagavad lepingute õigeaegse et 3. kogujal või esmatöötlejal oleks võimalik esitada lepingu koopia oma liikmesriigi pädevale asutusele artikli 13 lõikes 1 sätestatud tähtajaks. sõlmimise, a) kõrvaldavad taotlejad kõnealuse maa uuesti tootmisest päde- vate asutuste poolt lubatud viisil; b) ei tohi taotlejad lepingutest väljajäetud maal kasvatatud toor- materjali müüa, üle anda ega kasutada. 03/27. kd ET Euroopa Liidu Teataja 111 Artikkel 8 Ilma et see piiraks artikli 6 kohaldamist, võivad kogujad või esmatöötlejad muuta artikli 4 lõike 2 punktis f osutatud toor- materjali eeldatavat peamist lõppkasutust, kui lepinguline toor- materjal on tarnitud kogujale või esmatöötlejale ning on täidetud artikli 10 lõikes 1 ja artikli 13 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud tingimused. Lõppkasutust muudetakse vastavalt artikli 3 lõikes 1 ja artikli 13 lõikes 3 sätestatud tingimustele. Kogujad või esmatöötlejad teavitavad nõutavate kontrollide teostamiseks eelnevalt oma liikmesriikide pädevaid asutusi. Artiklis 9 osutatud toormaterjalide puhul peavad taotle- 2. jate poolt kogujatele või esmatöötlejatele tegelikult tarnitud kogused olema vähemalt võrdsed üksiktootja tüüpilise saagisega või kõnealuse artikli kohaselt liikmesriikide poolt kõnealuste maatükkide kohta kehtestatud tüüpilise piirkondliku saagisega. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid siiski erandina lubada kuni 10 % puudujääki saagisest. Kui pädevad asutused on lubanud vastavalt artiklile 7 lepinguid muuta või need lõpetada, võivad nad lisaks sellele põhjendatud juhtudel vähendada koguseid, mille taotlejad peavad tarnima käesoleva lõike esimese lõigu kohaselt. 3. jag u Artikkel 11 Tüüpilised saagised ja tarnitud kogused Artikkel 9 1. Liikmesriigid kehtestavad igal aastal enne saagikoristust tüüpilised saagised, mis tuleb ka tegelikult saavutada tooraine puhul, mida väljaspool käesolevat toetuskava võib osta sekku- miseks, CN-koodi ex 1205 00 90 alla kuuluvate rapsi- ja rüpsi- seemnete, välja arvatud kõrge eruukahappesisaldusega liigid, ning CN-koodide 1206 00 91 või 1206 00 99 alla kuuluvate saagised päevalilleseemnete puhul. Kõnealused kehtestatakse: tüüpilised a) iga asjaomase üksiktalumajapidamise kohta; või b) piirkonna kohta. 2. Punktis 1 esitatud juhul valivad liikmesriigid piirkonnad, mida kasutatakse tüüpiliste saagiste arvutamisel ning mis tarvitse olla samad mis liikmesriikide poolt võivad, kuid ei vastavalt määrusele (EÜ) nr 1251/1999 koostatud piirkonnajao- tuskavades esitatud piirkonnad. Igal aastal enne saagikoristust teavitavad liikmesriigid asjaomaseid taotlejaid kõnealustest tüüpilistest saagistest: a) hiljemalt 31. juuliks selliste toormaterjalide puhul, mida väljaspool käesolevat toetuskava on lubatud osta sekkumi- seks, ning lõikes 1 osutatud rapsiseemnete puhul; ja b) hiljemalt 31. augustiks lõikes 1 osutatud päevalilleseemnete puhul. Artikkel 10 Taotlejad deklareerivad koristatud toormaterjali koguse 1. liikide kaupa oma liikmesriigi pädevatele asutustele ning kinni- tavad tarnitud toormaterjali kogused ja tarne vastu võtnud osapooled. taotlejad ei Kui tarni nõutud toormaterjali kogust vastavalt käesolevale määrusele, käsitatakse vastavalt määruse (EMÜ) nr 3887/92 artikli 9 lõikele 2, et nad ei ole täitnud oma kohus- tusi maa tootmisest kõrvaldamise kava alusel muul kui toidu- tootmisest kõrvaldatud maa-alal, ainetega seotud eesmärgil mille pindala arvutamiseks korrutatakse tootmisest kõrvaldatud ja taotlejate poolt vastavalt käesolevas määruses sätestatud kriteeriumidele toormaterjalide kasvatamiseks kasutatud maa- ala pindala kõnealuse toormaterjali tarnete puudujäägi protsen- diga. 4. j a g u Toetuse maksmise tingimused Artikkel 12 Vastavalt määrusele 1. (EÜ) nr 1251/1999 tootmisest kõrvaldatud maa eest võib taotlejatele maksta toetust enne toor- materjalide töötlemist. Siiski makstakse toetust üksnes siis, kui käesoleva määrusega hõlmatud toormaterjali nõutud kogused on kogujale või esmatöötlejale tarnitud ning kui: a) on esitatud artiklis 10 osutatud deklaratsioon; b) koguja või esmatöötleja liikmesriigi pädevale asutusele on esitatud lepingu koopia, artikli 13 lõikes 2 osutatud tingi- mused on täidetud ning koguja või esmatöötleja on edas- tanud artikli 13 lõike 4 esimeses lõigus osutatud teabe; c) pädev asutus on saanud tõendi selle kohta, et artikli 15 lõikes 2 osutatud tagatis on kogu ulatuses esitatud; d) maksmise eest vastutav pädev asutus on kontrollinud, et ar- tiklis 4 sätestatud tingimused on iga taotluse kohta täidetud. 112 ET Euroopa Liidu Teataja 03/27. kd 2. Kaheaastaste kultuuride puhul, kui toormaterjal korista- takse ja järelikult ka tarnitakse üksnes teisel kasvatusaastal, makstakse toetust mõlemal aastal pärast lepingu sõlmimist ar- tikli 4 kohaselt tingimusel, et pädev asutus on kindlaks teinud, et: a) alates esimesest kasvatusaastast on täidetud tingimused, mis on sätestatud lõike 1 punktis b, välja arvatud artikli 13 lõike 4 esimeses lõigus ja sama lõike punktis d osutatud teabe edastamine; ja b) teisel kasvatusaastal on täidetud lõike 1 punktides a ja c sätestatud tingimused ning edastatakse artikli 13 lõike 4 esimeses lõigus osutatud teave. Toetust esimese kasvatusaasta eest makstakse siiski üksnes juhul, kui pädevatele asutustele tõendatakse, et on esitatud 50 % artikli 15 lõikes 2 sätestatud tagatisest. 3. Artikli 3 lõike 1 täitmise jälgimiseks võrdlevad asja- omased pädevad asutused lõikes 2 osutatud teabe põhjal kõigi toiduks mittetarvitatavate toodete väärtuste summat kõigi muude inim- ja loomatoiduks mõeldud ning sama töötlemistoi- minguga saadud toodete väärtuste summaga. Iga väärtus võrdub kõnealuse koguse ja eelmise turustusaasta jooksul registreeritud keskmiste tehasehindade korrutisega. Kui need hinnad ei ole kättesaadavad, määravad pädevad asutused asja- kohased hinnad kindlaks eelkõige lõikes 2 osutatud teabe põhjal. liikmesriikide 4. Kogujad või esmatöötlejad, kes on taotlejatelt toormaterja- lide tarned vastu võtnud, teatavad oma liikmesriigi pädevatele tähtajaks, mis asutustele võimaldab toetuse maksmist määruse (EÜ) nr 1251/1999 artik- lis 8 täpsustatud ajavahemikus, vastuvõetud toormaterjali kogused, täpsustades liigi, toormaterjali tarninud lepinguosalise nime ja aadressi, tarnekoha ning lepingu viitenumbri. poolt määratud 5. jag u Leping ning koguja või esmatöötleja kohustused Artikkel 13 40 tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil toormaterjal tarni- takse esmatöötlejatele, teatavad kogujad oma liikmesriigi päde- vatele asutustele kõnealuste esmatöötlejate nimed ja aadressid. 40 tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil esmatöötlejad tarne vastu võtavad, teatavad nad oma liikmesriigi pädevatele asutus- tele toormaterjali tarninud kogujate nimed ja aadressid, toorma- terjali kogused ja tüübi ning tarnekuupäevad. Kogujad või esmatöötlejad esitavad oma liikmesriigi päde- 1. vatele asutustele lepingute koopiad: a) 1. juulist 31. detsembrini külvatava toormaterjali kohta järg- mise aasta 31. jaanuariks; või tarni Kui kogujad ei esmatöötlejatele otse, toormaterjali teatavad nad oma liikmesriigi pädevatele asutustele tarnete- hingu osapoolte nimed ja aadressid ning esmatöötlejate nimed ja aadressid. See teave edastatakse 40 tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil esmatöötlejad tarne vastu võtavad. b) 1. jaanuarist 30. juunini külvatava toormaterjali kohta kõnealuse aasta maksetaotluste esitamise tähtpäevaks asja- omases liikmesriigis. Kui taotlejad ja kogujad või esmatöötlejad muudavad lepinguid lõpetavad need enne artiklis 6 osutatud kuupäeva asja- või omasel aastal, esitavad kogujad või esmatöötlejad hiljemalt kõnealuseks kuupäevaks oma liikmesriigi pädevatele asutustele muudetud või lõpetatud lepingu koopia. 2. Lõikes 1 osutatud pädevad asutused kontrollivad, et esitatud avaldused on kooskõlas artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimustega. Kui kõnealused tingimused ei ole täidetud, teavi- tatakse sellest taotleja liikmesriigi pädevaid asutusi. 40 tööpäeva jooksul alates tehingust teatavad kõik tarnetehingu osapooled oma liikmesriigi pädevatele asutustele toormaterjali ostjate nimed ja aadressid ning neile müüdud kogused. teavitavad esmatöötlejate Kui pädevaid asutusi on mitu, pädevad asutused ja toormaterjali tarnimisel osalenud poolte liikmesriikide pädevad asutused kogujate liikmesriikide päde- vaid asutusi esmatöötlejatele tarnitud kogustest. Sellise kontrolli võimaldamiseks esitavad kogujad või esmatööt- lejad oma liikmesriigi pädevatele asutustele nõutud teabe kõnealuse töötlemisahela kohta, eelkõige hindade ja toodetavate lõppsaaduste koguste määramiseks kasutatavate tehniliste tööt- luskoefitsientide kohta. Koefitsiendid on sätestatud artikli 21 lõikes 1. Kui kogujate või esmatöötlejate liikmesriigid ei ole samad kui liikmesriigid, kus toormaterjal kasvatati, teatavad asjaomased pädevad asutused 40 tööpäeva jooksul alates esimeses ja kolmandas lõigus osutatud teabe saamisest taotlejate liikmesrii- kide pädevatele asutustele tarnitud toormaterjali üldkogused. 03/27. kd ET Euroopa Liidu Teataja 113 6. jag u Õli sisaldavate kõrvaltoodete sojajahu ekvivalendid Artikkel 14 Ilma et see piiraks artikli 13 kohaldamist, teatavad kõne- 1. lõikes 1 osutatud pädevad asutused niipea kui aluse artikli võimalik ja hiljemalt toormaterjalide koristamise aasta 31. maiks komisjonile inim- või loomatoiduks mõeldud ning artik- lis 4 sätestatud lepingutes märgitud kõrvalsaaduste kogused, ex 1205 00 90, 1206 00 91, mis hõlmavad CN-koodide 1206 00 99 ja 1201 00 90 alla kuuluvaid rapsi-, rüpsi- ja päevalilleseemneid ning sojaube. Pädevad asutused arvutavad koguse järgmiste suhete põhjal: a) 100 kg CN-koodi 1205 00 90 alla kuuluvaid rapsiseemneid loetakse samaväärseks 56 kg kõrvalsaadustega; b) 100 kg CN-koodi 1206 00 91 või 1206 00 99 alla kuulu- vaid päevalilleseemneid loetakse samaväärseks 56 kg kõrval- saadustega; c) 100 kg CN-koodi 1201 00 90 alla kuuluvaid sojaube loetakse samaväärseks 78 kg kõrvalsaadustega. Artikli 4 lõikes 4 osutatud toodetavate kõrvalsaaduste eeldatav teisele lõigule arvutatud kõigi kogus kõrvalsaaduste prognoositavast kogusest. lahutatakse vastavalt 2. Lõike 1 kohaselt esitatud teabe alusel arvutab komisjon inim- või loomatoiduks mõeldud kõrvalsaaduste prognoositava koguse, väljendatuna sojajahu ekvivalendina. 7. jag u Tagatised Artikkel 15 1. Kogujad või esmatöötlejad esitavad oma liikmesriigi päde- vatele asutustele asjaomases liikmesriigis kehtestatud maksetaot- luste esitamise tähtajaks kõnealusel aastal kogu lõikes 2 sätes- tatud tagatise. Iga toormaterjali kohta esitatava tagatise arvutamiseks 2. korrutatakse kõigi antud toetuskava raames tootmisest kõrval- datud, koguja või esmatöötleja poolt allakirjutatud lepinguga hõlmatud ning kõnealuse toormaterjali tootmiseks kasutatavate maa-alade pindala määraga 250 eurot hektari kohta. Kui lepinguid muudetakse või need lõpetatakse vastavalt 3. artiklitele 6 või 7, kohandatakse vastavalt esitatud tagatisi. Tingimusel et asjaomase koguja või esmatöötleja liikmes- 4. riigi pädeval asutusel on tõend selle kohta, et kõnealune kogus toormaterjali on töödeldud vastavalt artikli 4 lõike 2 punktis f sätestatud nõudele, ning võttes arvesse vastavalt artiklile 8 tehtud muudatusi, vabastatakse selline protsent tagatisest, mis vastab toormaterjali kogusele, mis on töödeldud asjakohaseks lõppsaaduseks, mida ei kasutata toiduks. 5. Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist: a) vabastatakse koguja esitatud tagatis pärast kõnealuse toor- materjali tarnimist esmatöötlejale; b) vabastatakse töötleja esitatud tagatis pärast toormaterjali või lepinguga hõlmatud vahesaaduste tarnimist teisele töötlejale, tingimusel et kõnealuse kauba müüja või üleandja liikmesriigi pädevale asutusele on esitatud tõend selle kohta, et kauba ostja või vastuvõtja on esitanud samaväärse tagatise oma liikmesriigi pädevale asutusele. Artikkel 16 Nende liikmesriikide pädevad asutused, kus töötlemine 1. toimub, tagavad vajalike meetmete abil, et nende territooriumil registrisse kantud töötlejad esitavad oma kohustuste täitmise kohta kõik tagatised. Toormaterjali koguste 2. lepingus täpsustatud lõppsaadusteks on määruse (EMÜ) nr 2220/85 ar- tikli 20 tähenduses esmane nõue. töötlemine peamiselt Toormaterjal töödeldakse üheks või mitmeks III lisas loetletud lõppsaaduseks taotleja poolt saagi koristamisele järgneva teise aasta 31. juuliks. Järgmised esitatavad või 3. kohustused on määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 20 tähen- duses esmased nõuded: esmatöötlejatele kogujatele a) kohustus võtta vastu kogu taotleja tarnitud toormaterjal vastavalt artikli 3 lõikele 3; b) kohustus esitada lepingu koopiad vastavalt artikli 13 lõikele 1; c) kohustus esitada vastavalt artikli 13 lõike 4 esimesele, teisele ja kolmandale lõigule nõutav teave; d) kohustus esitada tagatis vastavalt artikli 15 lõikele 1. 8. j a g u Dokumendid, mis hõlmavad müüki, üleandmist või tarnimist teises liikmesriigis või eksporti Artikkel 17 Kui kogujad või esmatöötlejad müüvad või annavad üle artiklis 4 sätestatud lepingutega hõlmatud toormaterjali või vahesaa- dused ja/või kaassaadused või kõrvalsaadused töötlejatele lisada liikmesriikides, asukohaga määruse antud 2454/93 nr kontrolleksemplarid T5. tuleb saadustele välja kohaselt teistes (EMÜ) 114 ET Euroopa Liidu Teataja 03/27. kd Kontrolleksemplaride T5 lahtrisse 104 rubriiki “Muud” tuleb teha üks järgmistest kannetest: — Producto destinado a su transformación o entrega de acuerdo con lo establecido en el artículo 4 del Reglamento (CE) no 2461/1999 de la Comisión — Skal anvendes til forarbejdning eller levering i overensstem- melse med artikel 4 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2461/1999 — Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 2461/1999 der Kommission zu verwenden — Πρέπει να χρησιµοποιηθει για µεταποίηση ή παράδοση σύµφωνα µε το άρθρο 4 του κανονισµού (EK) αριθ. 2461/1999 της Επιτροπής — To be used for processing or delivery in accordance with Article 4 of Commission Regulation (EC) No 2461/1999 — À utiliser pour transformation ou livraison conformément (CE) no aux dispositions de l'article 4 du règlement 2461/1999 de la Commission — Da consegnare o trasformare conformemente all’articolo 4 del regolamento (CE) n. 2461/1999 della Commissione Kõik lõike 1 punktis c osutatud tarneahelas osalejad, kelle 2. asukoht ei ole esmatöötlejaga samas liikmesriigis, täidavad kontrolleksemplari T5, märkides lahtrisse 104 rubriiki “Muud” koguja nime ja aadressi ning kõnealuse lõike punktides a ja b täpsustatud teabe. Artikkel 19 Kui üks või mitu artiklis 4 sätestatud lepingutega hõlmatud lõpp-, vahe-, kaas- või kõrvalsaadust on mõeldud ekspordiks kolmandatesse riikidesse, täidab kontrolleksemplari T5 saaduste veoks ühenduses selle liikmesriigi pädev asutus, kus saadused toodeti. Kontrolleksemplari T5 lahtri 104 rubriiki “Muud” tehakse üks järgmistest märkustest: — Este producto no podrá acogerse a ninguna de las medidas previstas en el apartado 2 del artículo 1 del Reglamento (CE) no 1258/1999 del Consejo — De finansieringsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1258/1999 kan ikke anvendes på dette produkt — Te gebruiken voor verwerking of aflevering overeenkomstig artikel 4 van Verordening (EG) nr. 2461/1999 van de Commissie — Dieses Erzeugnis kommt für keine Finanzierungen gemäß Artikel 1 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1258/1999 des Rates in Betracht — A utilizar para transformação ou entrega em conformidade com o artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 2461/1999 da Comissão — Το προϊόν αυτό δεν µπορεί να επωφεληθεί από τα µέτρα που προβλέπονται στο άρθρο 1 παράγραφος 2 του κανονισµού (EK) αριθ. 1258/1999 του Συµβουλίου — Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen komission asetuksen (EY) N:o 2461/1999 mukaisesti — This product shall not qualify for any benefit pursuant to Article 1(2) of Council Regulation (EC) No 1258/1999 — Används till bearbetning eller leverans i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2461/1999. Esimese ja teise lõigu sätteid kohaldatakse kõigi järgmiste müükide suhtes töötlejatele asukohaga teistes liikmesriikides kuni lepingus märgitud lõppsaaduse valmistamisetapini. Kaas- ja kõrvalsaaduste suhtes kohaldatakse neid üksnes siis, kui saaduste eest võidakse maksta eksporditoetust juhul, kui saadused oleks toodetud väljaspool käesolevat toetuskava kasva- tatud toormaterjalist. Artikkel 18 Kui kogujad tarnivad kogu vastuvõetud toormaterjali või 1. osa sellest teises liikmesriigis registrisse kantud esmatöötlejatele, täidavad nad kontrolleksemplari T5, märkides lahtrisse 104 rubriiki “Muud” järgmise teabe: a) esmatöötlejatele otse tarnitud kogused; b) esmatöötlejate nimed ja aadressid; — Ce produit ne peut pas bénéficier des financements prévus à l'article 1er paragraphe 2 du règlement (CE) no 1258/1999 du Conseil — Questo prodotto non può beneficiare delle misure di cui (CE) regolamento del 2 all’articolo paragrafo 1, n. 1258/1999 del Consiglio — Dit product komt niet in aanmerking voor financieringen lid 2, van Verordening (EG) als bedoeld in artikel 1, nr. 1258/1999 van de Raad — O presente produto não pode beneficiar de medidas ao abrigo do n. o 2 do artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 1258/1999 do Conselho — Tähän tuotteeseen ei sovelleta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 1 artiklan 2 kohdan mukaisia toimenpi- teitä — De åtgärder som avses i artikel 1. 2. i rådets förordning (EG) nr 1258/1999 kan inte användas för denna produkt. c) teiste tarneahelas osalejate nimed ja aadressid ka juhul, kui kõnealused osalejad asuvad samas liikmesriigis, kus esma- töötlemine toimus; d) teiste tarneahelas osalejate tarnitud kogused. Esimese ja teise lõigu sätteid kohaldatakse üksnes siis, kui lisas loetletud lõppsaaduste eest või artiklis 4 sätestatud III lepingutega hõlmatud vahe-, kaas- või kõrvalsaaduste eest võiks maksta eksporditoetust juhul, kui saadused oleks toodetud väljaspool käesolevat toetuskava kasvatatud toormaterjalist. 03/27. kd ET Euroopa Liidu Teataja 115 9. jag u Kontroll Artikkel 20 Liikmesriigid sätestavad, milliseid dokumente kogujad ja tööt- lejad peavad säilitama. Kogujate dokumendid peavad sisaldama järgmisi kandeid: a) kõikide käesoleva toetuskava raames ostetud ja töötlemiseks müüdud toormaterjalide kogused; Pädevad asutused tõhustavad lõikes 1 osutatud kontrolli 2. ning teavitavad sellest viivitamata komisjoni, kui: a) lõikes 1 osutatud kontrolli tulemusena leitakse eeskirjade eiramist vähemalt 3 % juhtudest; b) esineb kõrvalekaldeid töötlejate senisest tegevusest; c) on töötlemistoiminguid, mille puhul: i) lõpp-, kõrval- või kaassaaduste kogused või väärtused ei ole proportsionaalsed lõike 1 teises ja kolmandas lõigus osutatud koefitsientidega; või kui ii) ilmneb erinevusi artikli 3 lõikes 1 ja artikli 13 lõikes 3 sätestatud saaduste majandusliku väärtuse määramise kriteeriumidest. b) järgmiste ostjate/töötlejate nimed ja aadressid. III PEATÜKK Töötlejate dokumendid peavad korrapäraste ajavahemike järel, mille määravad pädevad asutused, sisaldama järgmisi kandeid: Toormaterjal, mille kohta ei pea lepingut sõlmima a) kõigi töötlemiseks ostetud toormaterjalide kogused; Artikkel 22 b) töödeldud toormaterjalide kogused ning nendest saadud lõpp-, kaas- ja kõrvalsaaduste kogused ja tüübid; c) kadu töötlemisel; d) hävitatud kogused ja hävitamise põhjused; II lisas loetletud toormaterjale (edaspidi “toormaterjal”) võib kasvatada tootmisest kõrvaldatud maal tingimusel, et need on mõeldud kasutamiseks III lisas loetletud lõppsaaduste tootmisel. Nende kohta ei ole vaja sõlmida lepingut. e) töötleja poolt müüdud või üle antud saaduste kogused ja tüübid ning saadud hinnad; Artikkel 23 f) järgmiste ostjate/töötlejate nimed ja aadressid. Artikkel 21 1. Koguja liikmesriigi pädevad asutused ning selle liikmes- riigi pädevad asutused, kus töötlemine toimub, viivad läbi füüsi- list kontrolli ning kontrollivad äridokumente, et veenduda ostetud toormaterjalide ja vastavate tarnete vahelises vastavuses kogujate puhul ning toormaterjalide, lõpp-, kaas- ja kõrvalsaa- duste tarnete vahelises vastavuses töötlejate puhul. Kontrollimisel toormaterjali tehnilistest töötluskoefitsientidest. lähtuvad pädevad asutused eelkõige kõnealuse Kui ühenduse õigusaktides on sellised koefitsiendid ekspordi jaoks olemas, kohaldatakse neid. Kui selliseid koefitsiente ei ole, kuid ühenduse õigusaktides on olemas muud koefitsiendid, kohaldatakse viimaseid. Kõigil muudel juhtudel toetutakse kont- rollimisel üldtunnustatud koefitsientidele töötlevas tööstuses. tagada toormaterjalide ning Kontrolli eesmärgiks on samuti kaas- ja kõrvalsaaduste sihipärane lõppkasutus ning artikli 3 lõike 1 ja artikli 13 lõike 3 järgimine. Kontroll hõlmab vähemalt 10 % kõnealustes liikmesriikides tehtavatest tehingutest ja töötlemistoimingutest ning valiku teeb pädev asutus riskianalüüsi alusel, võttes arvesse esitatud lepin- gute tüüpilisust. 1. Selleks et taotleda toetuse maksmist, peavad taotlejad, kes soovivad kasutada tootmisest kõrvaldatud maad toormaterjali kasvatamiseks, esitama oma liikmesriigi pädevatele asutustele koos maksetaotlusega kirjaliku kohustuse, et kõnealust toorma- terjali kasutatakse või müüakse üksnes III lisaga kooskõlas olevatel eesmärkidel. 2. Igal aastal teatavad taotlejad maksetaotlustes oma liikmes- riigi pädevatele asutustele käesoleva peatüki kohaselt tootmisest kõrvaldatud maatükid, nendel kasvatatavad kultuurid, kultuuri kasvutsükli ja prognoositava koristussageduse. IV PEATÜKK Üldsätted 1. j a g u Kavast väljajätmine ning kattuva toetuse keeld Artikkel 24 Liikmesriigid võivad käesoleva määrusega kehtestatud kavast välja jätta mis tahes I või II lisas loetletud toormaterjali, kui see või tekitab kriminaalõiguse osas. Sellistel juhtudel teatavad asjaomased liik- mesriigid komisjonile toormaterjali(d), mis kavatsetakse kavast välja jätta, ning väljajätmise põhjused. rahvatervise, keskkonna kontrolli, raskusi 116 ET Euroopa Liidu Teataja 03/27. kd Artikkel 25 I lisas loetletud ja tootmisest kõrvaldatud maal kasvatatud toor- materjali ning sellest toodetud vahe-, lõpp-, kaas- ja kõrvalsaa- duste eest, II lisas loetletud ning tootmisest kõrvaldatud maal kasvatatud toormaterjali ja sellest toodetud saaduste eest ning sellise toormaterjali kasvatamiseks kasutatava maa eest ei saa taotleda: a) rahastamist Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatis- fondi tagatisrahastust vastavalt määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 1 lõikele 2; b) määruses (EÜ) nr 1257/1999 sätestatud ühenduse abi, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 31 lõike 3 teises lõigus sätestatud toetust kiirekasvuliste istutamiskulude katteks. liikide 2. jag u Hindamine ja täiendavad riigisisesed meetmed Artikkel 26 Kolme kuu jooksul pärast iga turustusaasta lõppu esitavad liik- mesriigid komisjonile kogu vajaliku teabe käesoleva määrusega kehtestatud kava hindamiseks. II peatüki kohta sisaldab see teave järgmist: a) igale toormaterjali liigile vastavad maa-alad, artikli 4 lõike 2 punktis d osutatud oodatavad saagised ning artiklis 9 osutatud tüüpilised saagised; b) iga toormaterjali liigi kogused, mida kogujad ei ole ära müünud; III peatüki kohta sisaldab see teave iga kasvatatava liigi jaoks tootmisest kõrvaldatud maa-ala suurust. Artikkel 27 Liikmesriigid määravad käesolevas määruses osutatud 1. pädevad asutused. 2. Liikmesriigid võivad käesoleva määruse kohaldamiseks võtta vajalikke täiendavaid meetmeid ja teatavad nendest komisjonile. 3. j a g u Lõppsätted Artikkel 28 Käesolevaga tunnistatakse määrus (EÜ) nr 1586/97 kehtetuks alates 1. juulist 2000. Seda kohaldatakse jätkuvalt 1999/2000. ja varasemate turustus- aastate lepingute suhtes. Viiteid sellele kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viide- tena käesolevale määrusele. Artikkel 29 Käesolev määrus jõustub selle avaldamise päeval Euroopa Ühen- duste Teatajas. c) iga tüüpi lõpp-, kõrval- ja kaassaaduste kogused ning kasu- tatud toormaterjalide üksikasjad. Seda kohaldatakse lepingute ja maksetaotluste suhtes, mis esita- takse 2000/2001. ja järgmisteks turustusaastateks. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 19. november 1999 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER 03/27. kd ET Euroopa Liidu Teataja 117 I LISA II PEATÜKIS OSUTATUD TOORMATERJALID Lühike kirjeldus Muud avamaa taimed (nt Kenaf Hibiscus Cannabinus L. lathyris; Sylibum marianum ja Isatis tinctoria ja Cheopodium), välja arvatud Euphorbia CN-kood 0602 90 59 0701 90 10 Kartul ex 0713 10 90 Herned (Pisum arvense L. ), välja arvatud seemneks 0713 50 00 Põldoad, välja arvatud seemneks ex 0714 90 Maapirn (tingimusel, et neid ei hüdrolüüsita komisjoni määruse (EMÜ) nr 1443/82 (1) määratluse järgi, loomulikul kujul või vahesaadusena, nt inuliin, kõrvalsaadusena, nt oligofruktoos, või kaas- saadusena) 0810 30 10 Mustad sõstrad ex 0810 90 85 Liigi Aronia Arbutifolia viljad, astelpaju ja leedripuu viljad 0904 20 Perekondadesse Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad, kuivatatud, purustatud või jahvatatud 0909 Aniisi, tähtaniisi, apteegitilli, koriandri, ristiköömne või köömne seemned; kadakamarjad 0910 50 00 Karri 0910 99 10 Põldlambaläätse seemned ex 0910 99 91 Vürtsid, välja arvatud segud ex 0910 99 99 Vürtsid, välja arvatud segud 1001 90 99 Speltanisu, pehme nisu ja meslin, välja arvatud seemneks ex 1002 00 00 Rukis, välja arvatud seemneks 1003 00 90 Oder, välja arvatud seemneks 1004 00 00 Kaer, välja arvatud seemneks 1005 90 00 Maisiterad, välja arvatud seemneks 1007 00 90 Terasorgo, välja arvatud hübriidid seemneks ex 1008 10 00 Tatar, välja arvatud seemneks ex 1008 20 00 Hirss, välja arvatud seemneks ex 1008 90 10 Tritikale, välja arvatud seemneks ex 1008 90 90 Muud teraviljad, välja arvatud seemneks 1201 00 90 Sojauba, välja arvatud seemneks 1202 20 00 Kooritud maapähkel ex 1204 00 90 Linaseeme, välja arvatud seemneks, ettenähtud muuks otstarbeks kui tekstiilmaterjalideks ex 1205 00 90 Rapsi- ja rüpsiseemned, välja arvatud seemneks (üksnes komisjoni määruse (EÜ) nr 2316/1999 (2) artikli 4 lõikes 1 ning lõike 2 punktides a, b ja e osutatud tüübid) 1206 00 91 1206 00 99 Päevalilleseemned, välja arvatud seemneks 1207 30 90 Riitsinuseseemned, välja arvatud seemneks 1207 40 90 Seesamiseemned, välja arvatud seemneks 1207 50 90 Sinepiseemned, välja arvatud seemneks 1207 60 90 Safraniseemned, välja arvatud seemneks 118 ET Euroopa Liidu Teataja 03/27. kd CN-kood ex 1207 99 91 Lühike kirjeldus Kanepiseemned, välja arvatud seemneks ning komisjoni määruse (EMÜ) nr 1164/89 (3) B lisas märgitud otstarbeks, ettenähtud muuks otstarbeks kui tekstiilmaterjalideks 1207 99 99 Muud õliseemned ja õliviljad, välja arvatud seemneks ex 1209 29 Mõru lupiin ex 1211 Taimed ja taimede osad (sh seemned ja viljad), mida kasutatakse peamiselt parfümeerias või far- maatsias, insektitsiididena, fungitsiididena vms otstarbel, välja arvatud lavendel, lavandiin ja salvei 1212 91 1212 99 10 1214 Grupp 14 Suhkrupeet määratluse järgi vahe-, kaas- ega kõrvalsaadusena) (tingimusel, et sellest ei toodeta suhkrut komisjoni määruse (EMÜ) nr 1443/82 Sigurijuured (tingimusel, et neid ei hüdrolüüsita komisjoni määruse (EMÜ) nr 1443/82 määratluse järgi loomulikul kujul või vahesaadusena, nt inuliin, kõrvalsaadusena, nt oligofruktoos, või kaas- saadusena) Kaalikas, lehtpeet jm söödajuurviljad, hein, lutsern, ristik, esparsett, söödakapsas, lupiin, vikk jm söödad Punumiseks, polstriks, taimsed tooted (nt luuasorgo (Sorghum vulgare var. technicum)) luudadeks või harjadeks kasutatav taimne materjal; mujal nimetamata (1) EÜT L 158, 9. 6. 1982, lk 17. (2) EÜT L 280, 30. 10. 1999, lk 43. (3) EÜT L 121, 25. 4. 1989, lk 4. II LISA III PEATÜKIS OSUTATUD TOORMATERJALID CN-kood Lühike kirjeldus ex 0602 90 41 Lühikese raieringiga metsapuud kuni 10aastase koristustsükliga ex 0602 90 49 ex 0602 90 51 Puud, põõsad ja põõsastikud, mis toodavad CN-koodiga 1211 ja koondnomenklatuuri grupiga 14 hõlmatud taimset materjali, välja arvatud sellist, mida on võimalik kasutada inim- või loomatoi- duks Mitmeaastased avamaa taimed (nt Miscanthus sinensis), välja arvatud need, mida on võimalik kasu- tada inim- või loomatoiduks, eelkõige need, mis toodavad CN-koodiga 1211 hõlmatud taimset materjali, välja arvatud lavendel, lavandiin ja salvei, ning koondnomenklatuuri grupiga 14 hõlmatud taimset materjali ex 0602 90 59 Euphorbia lathyris, Sylibum marianum ja Isatis tinctoria 1211 90 95 Digitalis lanata, Secale cornutum ja Hypericum perforatum, välja arvatud taimne materjal, mida on võimalik kasutada inim- või loomatoiduks 03/27. kd ET Euroopa Liidu Teataja 119 Lõppsaadused, mida tohib toota I ja II lisas loetletud toormaterjalidest: — kõik koondnomenklatuuri 25. –99. rühma kuuluvad tooted, III LISA — koondnomenklatuuri 15. rühma kuuluvad tooted, mis ei ole mõeldud inim- või loomatoiduks, — CN-koodi 2207 20 00 alla kuuluvad tooted, mis on mõeldud otseselt kasutamiseks mootorikütuses või töötlemiseks, et neid mootorikütuses kasutada, — CN-koodide ex 1904 10 ja ex 1905 90 90 alla kuuluv pakkematerjal tingimusel, et on tõendatud toodete kasutamine toiduainetega mitte seotud otstarbeks vastavalt käesoleva määruse artikli 15 lõikele 4, — CN-koodi 0602 91 10 alla kuuluv seeneniidistik, — CN-koodi 1301 alla kuuluvad šellak, vaigud, looduslikud kummivaigud ja palsamid, — CN-koodi 1302 11 00 alla kuuluvad oopiumimahlad ja -ekstraktid, — CN-koodi 1302 14 00 alla kuuluvad püreetrimahlad ja -ekstraktid või rotenooni sisaldavate taimejuurte mahlad ja ekstraktid, — CN-koodi 1302 39 00 alla kuuluvad muud taimeliimid ja tihendusained, — kõik I lisas loetletud põllumajandussaadused ja -tooted ning neist vahepealsel töötlemisel saadud ning energiatoot- mise kütuseks kasutatavad tooted, — kõik II lisas loetletud tooted ning neist saadud ja energiaga seotud otstarbeks mõeldud tooted, — kõik komisjoni määruses (EMÜ) nr 1722/93 (1) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 87/1999 (2)) osutatud tooted tingimusel, et need ei ole saadud tootmisest kõrvaldatud maal kasvatatud teraviljast ega kartulist ning et nad ei sisalda tootmisest kõrvaldatud maal kasvatatud teraviljast ega kartulist saadud tooteid, — kõik nõukogu määruses (EMÜ) nr 1010/86 (3) (viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1148/98 (4)) osutatud tooted tingimusel, et need ei ole saadud tootmisest kõrvaldatud maal kasvatatud suhkrupeedist ning et nad ei sisalda tootmisest kõrvaldatud maal kasvatatud suhkrupeedist saadud tooteid. (1) EÜT L 159, 1. 7. 1993, lk 112. (2) EÜT L 9, 5. 1. 1999, lk 8. (3) EÜT L 94, 9. 4. 1986, lk 9. (4) EÜT L 159, 3. 6. 1998, lk 38