title: Komission asetus (EY) N:o 2385/1999, annettu 10 päivänä marraskuuta 1999, yhteisön menettelystä eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläinperäisissä elintarvikkeissa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteen I, II ja III muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
animal product
food inspection
foodstuffs legislation
veterinary drug
waste

formats: html pdf print

text: L 288/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 11. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2385/1999, annettu 10 päivänä marraskuuta 1999, yhteisön menettelystä eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläinperäisissä elintar- vikkeissa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteen I, II ja III muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka osalta enimmäismäärät olisi vahvistettava myös munille, maidolle ja hunajalle, ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhteisön menettelystä eläinlääkejäämien enim- mäismäärien vahvistamiseksi eläinperäisissä elintarvikkeissa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1943/1999 (2), ja erityisesti sen 6 ja 8 artiklan, sekä katsoo, että 1) 2) 3) 4) asetuksen (ETY) N:o 2377/90 mukaisesti, jäämien enim- mäismäärät on vahvistettava asteittain kaikille farmako- logisesti vaikuttaville aineille, joita käytetään yhteisössä elintarvikkeita tuottaville eläimille annettaviksi tarkoite- tuissa eläinlääkkeissä, jäämien enimmäismäärät voidaan vahvistaa vasta, kun asianmukaiset eläinlääkekomitea on tutkinut kaikki tiedot kyseisen aineen jäämien turvallisuudesta eläinpe- räisten elintarvikkeiden kuluttajalle ja niiden vaikutuk- sesta elintarvikkeiden teolliseen jalostukseen, vahvistettaessa enimmäismääriä eläinperäisissä elintar- vikkeissa oleville eläinlääkejäämille on tarpeen määritellä ne eläinlajit, joissa jäämiä voi esiintyä, sallitut pitoisuudet jokaiselle hoidetusta eläimestä saadulle lihakudokselle (kohdekudos) joka on merkityksel- linen jäämien valvonnan kannalta (merkkijäämä), ja jäämän luonne, jäämien valvomiseksi yhteisön lainsäädännön mukaisesti on jäämien enimmäismäärät vahvistettava maksan tai munuaisten kohdekudokselle; maksa ja munuaiset poistetaan kuitenkin usein ruhoista kansain- välisessä kaupassa, ja sen vuoksi enimmäismäärät on vahvistettava myös lihas- ja rasvakudoksille, yleensä 6) 7) 8) 9) flubendatsoli ja florfenikoli olisi lisättävä asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteeseen I, strychni semen, ruta graveolens, ruscus aculeatus, lauri fructus, lauri folii aetheroleum, juniperi fructus, hippocastani semen ja lisättävä asetuksen (ETY) N:o fructus acer olisi capsici 2377/90 liitteeseen II, foksiimi tieteellisten tutkimusten loppuunsaattamiseksi olisi lisättävä asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteeseen III, olisi säädettävä tämän asetuksen voimaantuloa edeltä- jotta jäsenvaltiot voisivat västä 60 päivän määräajasta, tehdä tämän asetuksen säännösten huomioon ottami- seksi tarvittavat mukautukset kyseisten eläinlääkkeiden markkinoille saattamista koskeviin lupiin, jotka on myönnetty neuvoston direktiivin 81/851/ETY (3), sellai- sena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 93/40/ETY (4), mukaisesti, ja 10) tässä asetuksessa säädetyt eläinlääkekomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat pysyvän ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteet I, tämän asetuksen liitteen mukaisesti. II ja III 2 artikla 5) munivalle siipikarjalle, maitoa tuottaville eläimille tai tarkoitettujen eläinlääkkeiden mehiläisille annettavaksi Tämä asetus tulee voimaan kuudentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. (1) EYVL L 224, 18. 8. 1990, s. 1. (2) EYVL L 241, 11. 9. 1999, s. 9. (3) EYVL L 317, 6. 11. 1981, s. 1. (4) EYVL L 214, 24. 8. 1993, s. 31. 11. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 288/15 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 10 päivänä marraskuuta 1999. Komission puolesta Erkki LIIKANEN Komission jäsen L 288/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 11. 1999 ” i s k e e k k i v r a t n i l e a i n u m t a v a t t o u t a k t o j , e l l i m i ä l e i E s a h i L g k / g µ 0 0 1 a v s a r a j a k h a N g k / g µ 0 0 2 t e s i a u n u M g k / g µ 0 5 7 a s k a M g k / g µ 0 0 5 2 a n a K n e i t t i i l o b a t e m n e s a j n i l o k i n e f r o l F a n n i i i m a i l o k i n e f r o l f ä r ä ä m s i e t h y a n u t t a t i m t e s k y ä r ä ä m t u u M s o d u k e d h o K M E J t i j a l n i ä l E ä m ä ä j i k k r e M t / a v a t t u k i a v l i t s e s i g o o k a m r a F t e e n i a / e n i a i l o k i n e f r o l F ” t e e n i a t e s i t t i i s a r a p i t n A. 2 t e e k k ä ä l s i o l ä s i S 1 2. t i l o s t a d m i i s t n e b o r p a j t i l o s t a d m i i s t n e B. 3 1 2. n o a k t o j , a s s i e t s i m l a v e k ä ä l n i ä l e a s s i s i t t a a p o e m o h i s k ä v ä t t e t y ä K - n i e k r o k , n a a k u m i n e d o e p o k a m r a f n e t s i t t a a p o e m o h u t t e t s i m l a v. a t s e e t s i m l a v a n i s k u u s i o t i p n a s o s e n n a h u t n e d h y n a a t ”. i s k e e k k i v r a t n i l e a o t i a m t a v a t t o u t a k t o j , e l l i m i ä l e i E t i j a l t a v a t t o u t a t i e k k i v r a t n i l e i k k i a K s n e l o e v a r g a t u R ” t e s k y ä r ä ä m t u u M t i j a l n i ä l E t e e n i a / e n i a t / a v a t t u k i a v l i t s e s i g o o k a m r a F t e s k y ä r ä ä m t u u M s o d u k e d h o K M E J t i j a l n i ä l E ä m ä ä j i k k r e M t / a v a t t u k i a v l i t s e s i g o o k a m r a F t e e n i a / e n i a a v s a r a j a k h a N s a h i L g k / g µ g k / g µ 0 5 0 5 ” t e s i a u n u M g k / g µ 0 0 3 a s k a M g k / g µ 0 0 4 a n u k k l a K - H 1 i o n m a - 2 ( a j n i l o s t a d n e b u l F i l o s t a d n e b u l F ” - o r o u l f - 4 ( ) i l y y - 5 - i l o s t a d m i i s t n e b ä r ä ä m s i e t h y i n n o n a t e m ) i l y y n e f t e e n i a t ä v ä t t e t y ä k a s s i e t s i m l a v e k ä ä l n i ä l e a s s i s i t t a a p o e m o H. 4 : i t s a v a a r u e s I I e t i i l 0 9 / 7 7 3 2 : o N ) Y T E ( n e s k u t e s a n a a t e t u u M. B E T I I L : i t s a v a a r u e s I e t i i l 0 9 / 7 7 3 2 : o N ) Y T E ( n e s k u t e s a n a a t e t u u M. A t e e n i a t e s i v i i t k e f n i - i t n A. 1 i t i t o o b i t n A 2 1. t e e t s i d h y s i a l u k u s n e s a j i l o k i n e f r o l F. 5 2 1. 11. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 288/17 ”. a t s o n i a p n i i m u u r g k / ä i n i i n k y r t s g m 1 0 , n ä ä t n n e i n o o t n a a t t u a k n u u s n i a V i h o u v , s a m m a l , a t u a N n ö ö t t y ä k n e e s i o k l u n a a t s a o n A i t i j a l t a v a t t o u t a t i e k k i v r a t n i l e i k k i a K n ö ö t t y ä k n e e s i o k l u n a a t s a o n A i t i j a l t a v a t t o u t a t i e k k i v r a t n i l e i k k i a K t i j a l t a v a t t o u t a t i e k k i v r a t n i l e i k k i a K t i j a l t a v a t t o u t a t i e k k i v r a t n i l e i k k i a K t i j a l t a v a t t o u t a t i e k k i v r a t n i l e i k k i a K t i j a l t a v a t t o u t a t i e k k i v r a t n i l e i k k i a K r e c a s u t c u r f i c i s p a C ” n e m e s i n a t s a c o p p i H s u t c u r f i r e p i n u J m u e l o r e h t e a i i l o f i r u a L s u t a e l u c a s u c s u R n e m e s i n h c y r t S s u t c u r f i r u a L t e s k y ä r ä ä m t u u M t i j a l n i ä l E t e e n i a / e n i a t / a v a t t u k i a v l i t s e s i g o o k a m r a F t e e n i a t e s i ä r e p i v s a K. 6 : i t s a v a a r u e s I I I e t i i l 0 9 / 7 7 3 2 : o N ) Y T E ( n e s k u t e s a n a a t e t u u M. C t e e n i a t e s i t t i i s a r a p i t n A. 2 t e e k k ä ä l s i o o k l U l 2 2. 1 0 0 2 1 1. ”. i t s a a v s a r a j a k h a N g k / g µ 0 0 7 t e s i a u n u M a s k a M g k / g µ g k / g µ 0 2 0 2 a s s a m o v i ä r ä ä m s i ä m m n e i n ä m ä ä j n e n i a k i a i l ä V s a h i L g k / g µ 0 2 a k i S i m i i s k o f i m i i s k o F ” t e s k y ä r ä ä m t u u M s o d u k e d h o K M E J t i j a l n i ä l E ä m ä ä j i k k r e M t / a v a t t u k i a v l i t s e s i g o o k a m r a F t e e n i a / e n i a t i t a a f s o f o n a g r O. 4 2 2


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2387/1999 av den 10 november 1999 om fastställande av importtullar inom rissektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

formats: pdf print

text: L 288/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 11. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2387/1999 av den 10 november 1999 om fastställande av importtullar inom rissektorn EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2072/98 (2), med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1503/96 av den 29 juli 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 3072/95 vad avser importtullar inom rissektorn (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2831/ 98 (4), särskilt artikel 4. 1 i denna, och av följande skäl 1. 2. I artikel 11 i förordning (EG) nr 3072/95 föreskrivs att när de produkter som avses i artikel 1 i den förord- ningen importeras, skall de tullsatser som föreskrivs i den gemensamma tulltaxan tas ut. För de produkter som avses i punkt 2 i denna artikel skall emellertid import- tullen vara lika med det interventionspris som gäller för dessa produkter vid importen ökat med en särskild procentsats, om det rör sig om råris eller helt slipat ris, minskat med cif-importpriset, om denna importtull inte överstiger tullsatsen i Gemensamma tulltaxan. Enligt artikel 12. 3 i förordning (EG) nr 3072/95 skall cif-importpriserna beräknas på grundval av representa- tiva priser för produkten i fråga på världsmarknaden eller på gemenskapens importmarknad för produkten. 3. 4. 5. 6. I förordning (EG) nr 1503/96 fastställs tillämpningsföre- skrifter förordning (EG) nr 3072/95 vad avser importtullar inom rissektorn. för Importtullarna skall tillämpas tills ett nytt fastställande träder i kraft. De förblir likaså gällande om det inte finns någon börsnotering som kan utgöra referenspris i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1503/96 under två veckor före nästa period för fastställande. För att få systemet för importtullar att fungera normalt bör vid beräkningen av dessa tullar de marknadskurser som fastställs under en referensperiod fortsätta att till- lämpas. Tillämpningen av förordning (EG) nr 1503/96 medför att det skall fastställas importtullar enligt bilagorna i denna förordning. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Importtullarna inom rissektorn som avses i artikel 11. 1 och 11. 2 i förordning (EG) nr 3072/95 skall fastställas i bilaga I i denna förordning på grundval av de faktorer som tas upp i bilaga II. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 11 november 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 10 november 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (2) EGT L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (3) EGT L 189, 30. 7. 1996, s. 71. (4) EGT L 351, 29. 12. 1998, s. 25. 11. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 288/21 BILAGA I Importtullar vad gäller ris och brutet ris KN-nummer 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Tredje land (undantaget AVS och Bangladesh) (3) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 263,51 263,51 263,51 211,13 263,51 263,51 263,51 211,13 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) AVS (1) (2) (3) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 87,89 87,89 87,89 69,56 87,89 87,89 87,89 69,56 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 45,38 Importtull (5) Bangladesh (4) Basmati från Indien och Pakistan (6) Egypten (8) (EUR/t) 0,00 0,00 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 127,42 127,42 127,42 101,22 127,42 127,42 127,42 101,22 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 (7) 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 197,63 197,63 197,63 158,35 197,63 197,63 197,63 158,35 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 105,00 (1) För import av ris med ursprung i och som kommer från AVS-länderna skall importtull tillämpas inom ramen för den ordning som fastställs genom rådets ändrade förordning (EG) nr 1706/98 (EGT L 215, 1. 8. 1998, s. 12) och kommissionens förordning (EG) nr 2603/97 (EGT L 351, 23. 12. 1997, s. 22). (2) I enlighet med förordning (EEG) nr 1706/98, skall importtull inte tillämpas på produkter som har sitt ursprung i länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet och som direktimporteras till det franska utomeuropeiska departementet Réunion. (3) I artikel 11. 3 i förordning (EG) nr 3072/95 fastställs importtullen för import av ris till det franska utomeuropeiska departementet Réunion. (4) För import av ris, undantaget brutet ris (KN-nummer 1006 40 00), med ursprung i Bangladesh skall importtull tillämpas inom ramen för den ordning som fastställs genom rådets förordning (EEG) nr 3491/90 (EGT L 337, 4. 12. 1990, s. 1) och kommissionens ändrade förordning (EEG) nr 862/91 (EGT L 88, 9. 4. 1991, s. 7). (5) Import av produkter med ursprung i de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) skall befrias från importtull enligt artikel 101. 1 i rådets ändrade beslut 91/482/EEG (EGT L 263, 19. 9. 1991, s. 1). (6) Importtullen för råris av sorten Basmati med ursprung i Indien och Pakistan skall nedsättas med 250 EUR/t (artikel 4a i förordning (EG) nr 1503/96, ändrad). (7) Tull som fastställts i den Gemensamma tulltaxan. (8) För import av ris med ursprung i och som kommer från Egypten skall importtull tillämpas inom ramen för den ordning som fastställs genom rådets förordning (EG) nr 2184/96 (EGT L 292, 15. 11. 1996, s. 1) och kommissionens förordning (EG) nr 196/97 (EGT L 31, 1. 2. 1997, s. 53). L 288/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 11. 1999 BILAGA II Beräkning av importtull inom rissektorn 1. Importtull (EUR/ton) (1) 211,13 455,00 263,51 455,00 (1) Paddyris Brutet ris Råris Helt slipat ris Råris Helt slipat ris Indicaris Japonicaris 2. Beräkningsfaktorer: a) Cif-pris ARAG (EUR/ton) b) Pris fritt ombord (EUR/ton) c) Sjöfrakt (EUR/ton) d) Källa (1) Tull som fastställts i den Gemensamma tulltaxan. — — — — 325,90 265,79 297,39 293,15 — — — — 268,61 264,37 28,78 28,78 USDA USDA Operatör Operatör — — — —


title: Accordo interinale sugli scambi e sulle questioni commerciali tra la Comunità europea, la Comunità europea del carbone e dell’acciaio e la Comunità dell’energia atomica, da una parte, e il Turkmenistan, dall’altra

eurovoc_concepts:
Turkmenistan
cooperation policy
interim agreement (EU)
trade agreement (EU)

formats: html pdfa1a print


title: Commission Regulation (EC) No 2389/1999 of 10 November 1999 amending the corrective amount applicable to the refund on cereals

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
third country

text: 11. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 288/25 COMMISSION REGULATION (EC) No 2389/1999 of 10 November 1999 amending the corrective amount applicable to the refund on cereals THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 1253/1999 (2), and in particular Article 13(8) thereof, (1) Whereas the corrective amount applicable to the refund on cereals was fixed by Commission Regulation (EC) No 2195/1999 (3), as last amended by Regulation (EC) No 2350/1999 (4); (2) Whereas, on the basis of today's cif prices and cif forward delivery prices, taking foreseeable developments on the market into account, the corrective amount at present applicable to the refund on cereals should be altered; (3) Whereas the corrective amount must be fixed according to the same procedure as the refund; whereas it may be altered in the period between fixings, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The corrective amount referred to in Article 1(1)(a), (b) and (c) of Regulation (EEC) No 1766/92 which is applicable to the export refunds fixed in advance in respect of the products referred to, except for malt, is hereby altered to the amounts set out in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 11 November 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 10 November 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 267, 15. 10. 1999, p. 49. (4) OJ L 281, 4. 11. 1999, p. 69. L 288/26 EN Official Journal of the European Communities 11. 11. 1999 to the Commission Regulation of 10 November 1999 amending the corrective amount applicable to the refund on cereals ANNEX Product code Destination (1) Current 11 1st period 12 2nd period 1 3rd period 2 4th period 3 5th period 4 6th period 5 (EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 — 03 02 01 — 01 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 0 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –1,00 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –2,00 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –3,00 — –2,50 –2,50 0 — 0 — 0 — 0 — — — –3,43 –3,20 –2,95 –2,73 –2,55 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –4,00 — –3,50 –3,50 0 — 0 — 0 — 0 — — — –4,80 –4,48 –4,13 –3,82 –3,57 — — 0 — — 0 0 — 0 — — — — –3,50 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — –3,50 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — (1) The destinations are identified as follows: 01 all third countries, 02 other third countries, 03 Mauritania, Mali, Niger, Senegal, Burkina Faso, The Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Cape Verde, Sierra Leone, Liberia, Côte d'Ivoire, Ghana, Togo, Chad, Central African Republic, Benin, Cameroon, Equatorial Guinea, São Tomé and Principe, Gabon, Congo, Democratic Republic of the Congo, Rwanda, Burundi, Angola, Zambia, Malawi, Mozambique, Namibia, Botswana, Zimbabwe, Lesotho, Swaziland, Seychelles, The Comoros, Madagascar, Djibouti, Ethiopia, Eritrea and Mauritius. NB: The zones are those defined in amended Commission Regulation (EEC) No 2145/92 (OJ L 214, 30. 7. 1992, p. 20)


title: Boletim da União Europeia : Relatório Geral sobre a actividade da União Europeia 1998.,Boletín de la Unión Europea : Informe General sobre la actividad de la Unión Europea 1998.,Bollettino dell'Unione europea : Relazione generale sull'attività dell'Unione europea 1998.,Bulletin de l'Union européenne : Rapport général sur l'activité de l'Union européenne 1998.,Bulletin der Europäischen Union : Gesamtbericht über die Tätigkeit der Europäischen Union 1998.,Bulletin for Den Europæiske Union : Den almindelige beretning om Den Europæiske Unions virksomhed 1998.,Bulletin of the European Union : General Report on the activities of the European Union 1998.,Bulletin van de Europese Unie : Algemeen verslag over de werkzaamheden van de Europese Unie 1998.,Euroopan unionin tiedote : Yleiskertomus Euroopan unionin toiminnasta 1998.,Europeiska unionens bulletin : Allmän rapport om Europeiska unionens verksamhet 1998.,Δελτίο της Ευρωπαϊκής Ένωσης : Γενική Έκθεση επί της δραστηριότητας της Ευρωπαϊκής Ένωσης 1998.

eurovoc_concepts:
Community budget
EU relations
European Communities
activity report
enlargement of the Union
single market


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2379/1999 της Επιτροπής, της 9ης Νοεμβρίου 1999, για την έκδοση πιστοποιητικών εισαγωγής για τα βόεια κρέατα εκλεκτής ποιότητας, νωπά, διατηρημένα με απλή ψύξη ή κατεψυγμένα

eurovoc_concepts:
beef
fresh meat
frozen product
import licence
product quality
refrigerated product

text: 10. 11. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 287/13 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2379/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 9ης Νοεµβρίου 1999 για την έκδοση πιστοποιητικών εισαγωγής για τα βόεια κρέατα εκλεκτής ποιότητας, νωπά, διατηρηµένα µε απλή ψύξη ή κατεψυγµένα Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 936/97 της Επιτροπής, της 27ης Μαΐου 1997, για το άνοιγµα και τον τρόπο διαχείρισης των δασµολο- γικών ποσοστώσεων για τα βόεια κρέατα εκλεκτής ποιότητας νωπά, διατηρηµένα µε απλή ψύξη ή κατεψυγµένα και για το κατεψυγµένο κρέας βουβάλου (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανο- νισµό (ΕΚ) αριθ. 134/1999 (2), Εκτιµώντας: (1) (2) ότι ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 936/97 προβλέπει, στα άρθρα 4 και 5, τους όρους των αιτήσεων και της εκδόσεως των πιστοποιητικών εισαγωγής των κρεάτων που αναφέρονται στο άρθρο 2 στοιχείο στ)· ότι ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 936/97 που αναφέρθηκε παρα- πάνω, στο άρθρο 2 στοιχείο στ), καθόρισε σε 11 500 t την ποσότητα βοείων κρεάτων υψηλής ποιότητας, νωπών, διατηρηµένων µε απλή ψύξη ή κατεψυγµένων, καταγωγής και και προελεύσεως Ηνωµένων Πολιτειών Αµερικής Καναδά, που µπορούν να εισαχθούν µε ειδικούς όρους για την περίοδο από την 1η Ιουλίου 1999 έως τις 30 Ιουνίου 2000· (3) ότι θα πρέπει να υπενθυµιστεί ότι τα πιστοποιητικά που προβλέπονται από τον παρόντα κανονισµό δύνανται να χρησιµοποιηθούν καθ’ όλη τη διάρκεια ισχύος τους, µε την επιφύλαξη των υπαρχόντων καθεστώτων σε κτηνιατρικά θέµατα, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 1. Κάθε αίτηση για πιστοποιητικό εισαγωγής που κατατίθεται από την 1η έως τις 5 Νοεµβρίου 1999 για τα βόεια κρέατα υψηλής ποιότητας, νωπά, διατηρηµένα µε απλή ψύξη ή κατεψυγ- µένα, τα οποία αναφέρονται στο άρθρο 2 στοιχείο στ) του κανονι- σµού (ΕΚ) αριθ. 936/97 ικανοποιείται καθ’ ολοκληρίαν. 2. Οι αιτήσεις για πιστοποιητικά µπορούν να κατατεθούν, σύµφωνα µε το άρθρο 5 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 936/97, τις πέντε πρώτες ηµέρες του ∆εκεµβρίου 1999 για 5 036,050 t. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 11 Νοεµβρίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 9 Νοεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 137 της 28. 5. 1997, σ. 10. (2) ΕΕ L 17 της 22. 1. 1999, σ. 22


title: Forslag til Rådets forordning om indførelse af kontrolforanstaltninger for fartøjer, hvis flagstat ikke er kontraherende part i Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO)

eurovoc_concepts: North-West Atlantic Fisheries Organisation

text: 29. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 56 E/1 II (Forberedende retsakter) KOMMISSIONEN Forslag til R(cid:229)dets forordning (EF) om indfłrelse af kontrolforanstaltninger for fartłjer, hvis flagstat ikke er kontraherende part i Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) (2000/C 56 E/01) (E(cid:216)S-relevant tekst) KOM(1999) 570 endelig udg. (cid:151) 1999/0231(CNS) (Forelagt af Kommissionen den 9. november 1999) R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 37, overholdelse af NAFO’s bevarelses- og kontrolforanstaltnin- ger«, der har til form(cid:229)l at sikre, at NAFO’s bevarelses- og kontrolforanstaltningers effektivitet ikke undermineres af tredjepartsfartłjer. under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og ud fra fłlgende betragtninger: (1) Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab er kontraherende part i konven- tionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedrł- rende fiskeriet i det nordvestlige Atlanterhav, i det fłlgende ben(cid:230)vnt »NAFO-konventionen« (1). (2) NAFO-konventionen er en velegnet ramme for regionalt samarbejde om bevarelse og forvaltning af fiskeressour- cerne, bl. a. i kraft af oprettelsen af en international organi- sation, der er kendt som Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav, i det fłlgende ben(cid:230)vnt »NAFO«, og vedtagelse af forslag til bevarelses- og kontrolforanstalt- ninger for fiskeressourcerne i det NAFO-regulerede omr(cid:229)de, der bliver bindende for de kontraherende parter. (3) Fiskeri med fartłjer, hvis flagstat ikke er kontraherende part i NAFO, som et middel til at omg(cid:229) NAFO’s bevarelses- og kontrolforanstaltninger er en af de faktorer, der alvorligt underminerer disse foranstaltningers effektivitet, og błr derfor modvirkes. (4) NAFO har konsekvent opfordret de p(cid:229)g(cid:230)ldende ikke-kon- traherende parter til enten at blive medlem af NAFO eller erkl(cid:230)re sig indforst(cid:229)et med at anvende NAFO’s bevarelses- og kontrolforanstaltninger for at opfylde deres forpligtelser med hensyn til fiskerfartłjer, som sejler under deres flag. (5) P(cid:229) det 19. (cid:229)rlige młde i september 1997 besluttede NAFO at vedtage en »ordning for fremme af tredjepartsfartłjers (6) Denne ordning omfatter bl. a. obligatorisk inspektion af tredjepartsfartłjer, n(cid:229)r s(cid:229)danne fartłjer anlłber de kontra- herende parters havne, og, under behłrig hensyntagen til flerartsfiskerierne i det NAFO-regulerede omr(cid:229)de, forbud mod landinger og omladninger, hvis det under en s(cid:229)dan inspektion konstateres, at fangsten er taget i modstrid med NAFO’s bevarelses- og kontrolforanstaltninger og visse andre supplerende foranstaltninger, der tr(cid:230)ffes af de kontra- herende parter. (7) P(cid:229) NAFO’s 20. (cid:229)rlige młde i september 1998 blev ordnin- gens bestemmelser vedrłrende omladninger p(cid:229) havet og relevant observationer pr(cid:230)ciseret p(cid:229) en r(cid:230)kke punkter. (8) P(cid:229) NAFO’s 21. (cid:229)rlige młde i september 1999 blev der statslłse fartłjers foretaget yderligere pr(cid:230)ciseringer vedkommende. for (9) Ifłlge EF-traktaten henhłrer interne farvande og havne under medlemsstaternes kompetence. N(cid:229)r det g(cid:230)lder tred- jepartsfartłjer, der er blevet observeret under fiskeri i det NAFO-regulerede omr(cid:229)de, og deres adgang til havnefacili- teter i EF, er det dog nłdvendigt at indfłre visse ensartede foranstaltninger p(cid:229) EF-plan som supplement til foranstalt- ningerne i forordning (E(cid:216)F) nr. 2847/93 (2) og sikre, at disse fartłjers aktiviteter i EF-havne ikke underminerer NAFO’s bevarelses- og kontrolforanstaltningers effektivitet (cid:151) (1) EFT L 378 af 30. 12. 1978, s. 1. (2) EFT L 261 af 20. 10. 1993, s. 1. Forordningen er senest (cid:230)ndret ved forordning (EF) nr. 2846/98 (EFT L 358 af 31. 12. 1998, s. 5). C 56 E/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 2. 2000 UDSTEDT F(cid:216)LGENDE FORORDNING: Artikel 1 I denne forordning forst(cid:229)s ved: a) fiskeriaktiviteter: fiskeri, forarbejdning af fisk, omladning af fisk eller fiskerivarer og enhver anden aktivitet, der tjener til forberedelse af eller er knyttet til fiskeri i det NAFO-re- gulerede omr(cid:229)de b) det NAFO-regulerede omr(cid:229)de: det omr(cid:229)de, der omhandles i artikel I, stk. 2, i NAFO-konventionen c) tredjepartsfartłj: et fartłj, som er observeret under udłvelse af og rapporteret som havende udłvet fiskeriaktiviteter i det NAFO-regulerede omr(cid:229)de, og i) hvis flagstat er en ikke-kontraherende part i NAFO-kon- ventionen, eller ii) som med god grund kan formodes at v(cid:230)re statslłst. Artikel 2 Ved modtagelsen af en rapport om en observation af et tred- jepartsfartłj foretaget af en EF-inspektłr, som er tilknyttet NAFO’s ordning for f(cid:230)lles international inspektion og overv(cid:229)g- ning, videresender Kommissionen straks disse oplysninger til NAFO’s sekretariat og s(cid:229) vidt muligt tredjepartsfartłjet med meddelelse om, at oplysningerne vil blive tilsendt alle de kontraherende parter i NAFO-konventionen og dets flagstat. til Artikel 3 Kommissionen sender straks alle rapporter om observationer, som den har modtaget i henhold til artikel 2 eller via en meddelelse fra NAFO’s sekretariat eller en anden kontraherende part, til samtlige medlemsstater. Artikel 5 1. Medlemsstaterne słrger for, at ethvert tredjepartsfartłj, der anlłber en udpeget havn, forordning (E(cid:216)F) nr. 2847/93, inspiceres af myndighederne. Fartłjet m(cid:229) ikke lande eller omlade nogen fangst, fłr denne inspektion er afsluttet. jf. artikel 28e i 2. Hvis myndighederne ved inspektionens afslutning finder, at tredjepartsfartłjet har nogen af de i bilag I og II opfłrte arter om bord, landing og/eller omladning. forbyder den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat al Et s(cid:229)dant forbud nedl(cid:230)gges dog ikke, hvis fłreren af det for den 3. inspicerede fartłj eller dennes p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstats myndigheder kan godtgłre, at repr(cid:230)sentant over (cid:151) de arter, der befinder sig om bord, er fanget uden for det NAFO-regulerede omr(cid:229)de, eller (cid:151) de arter, der befinder sig om bord og er opfłrt i bilag II, er i overensstemmelse med NAFO’s bevarelses- og fanget kontrolforanstaltninger. Artikel 6 1. Medlemsstaterne underretter straks Kommissionen om resultaterne af hver enkelt inspektion og, hvis det er relevant, om efterfłlgende forbud modlandinger og/eller omladninger som fłlge af skal bl. a. omfatte navnet p(cid:229) det inspicerede tredjelandsfartłj og dets flag- stat, inspektionsdatoen og -havnen, grundene til et efterfłl- gende forbud mod landing og/eller omladning eller, n(cid:229)r et forbud ikker er nedlagt, den dokumentation, der er s(cid:229)dant forelagt i henhold til artikel 5, stk. 3. inspektionen. Disse oplysninger 2. Kommissionen videresender straks disse oplysninger til NAFO’s sekretariat og snarest muligt til det inspicerede tredje- partsfartłjs flagstat. Artikel 4 Artikel 7 EF-fiskerfartłjer m(cid:229) ikke modtage omladninger af fisk fra tred- jepartsfartłjer. Denne forordning tr(cid:230)der i kraft p(cid:229) syvendedagen efter offent- liggłrelsen i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. 29. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 56 E/3 BILAG I LISTE OVER REGULEREDE ARTER Almindeligt dansk navn Videnskabeligt navn 1. Torsk. (Gadus morhua) 2. Rłdfisk. (Sebastes sp. ) 3. H(cid:229)ising. (Hippoglossoides platessoides) 4. Ising. (Limanda ferruginea) 5. Sk(cid:230)rising. (Glyptocephalus cynoglossus) 6. Lodde. (Mallotus villosus) 7. Hellefisk. (Reinhardtius hippoglossoides) 8. Bl(cid:230)ksprutte. (Illex illecebrosus) 9. Reje. (Pandalus sp. ) BILAG II LISTE OVER IKKE-REGULEREDE ARTER Almindeligt dansk navn Videnskabeligt navn 1. Kuller. (Melanogrammus aeglefinus) 2. Kulmule. (Merluccius bilinearis) 3. Sk(cid:230)gbrosme. (Urophycis chuss) 4. Sej. (Pollachius virens) 5. Langhale. (Macrourus rupestris) 6. Sild. (Clupea harengus) 7. Makrel. (Scomber scombrus) 8. Dollarfisk. (Peprilus triacanthus) 9. Stavsild. (Alosa pseudoharengus) 10. Guldlaks. (Argentina silus) 11. Tiarmet bl(cid:230)ksprutte. (Loligo pealei) 12. Havkat. (Anarchichas sp. ) 13. Rokke. (Raja sp. )


title: PREGUNTA ESCRITA E-2003/99 de Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) a la Comisión. Iniciativa Comunitaria Interreg III.

eurovoc_concepts:
EU initiative
regional cooperation
sustainable development
town and country planning

text: 1. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 219 E/65 meses desde el inicio de las negociaciones citadas, ¿podr(cid:237)a informar el Consejo sobre el progreso realizado hasta la fecha en las deliberaciones referentes a la incorporaci(cid:243)n del acervo comunitario («acquis communautaire») en la legislaci(cid:243)n de Chipre as(cid:237) como sobre la posici(cid:243)n de dicho pa(cid:237)s en comparaci(cid:243)n con los cinco restantes pa(cid:237)ses candidatos de la Europa Central y Oriental? Asimismo, ¿cuÆndo estÆ previsto que concluyan las negociaciones de adhesi(cid:243)n? Por œltimo, en el caso de que se juzgue que Chipre cumple todos los requisitos, ¿puede ofrecer el Consejo la confirmaci(cid:243)n de que se le admitirÆ como miembro de pleno derecho, aœn cuando los turcochipriotas y Turqu(cid:237)a continœen negÆndose a contribuir a la soluci(cid:243)n del problema chipriota? Respuesta (31 de enero de 2000) Hasta la fecha, los avances en las negociaciones con Chipre para su adhesi(cid:243)n han sido superiores a la media, con alrededor de una tercera parte de la totalidad de los cap(cid:237)tulos de negociaci(cid:243)n que, por el momento, no requieren ulteriores negociaciones. AdemÆs, el Consejo Europeo de Colonia manifest(cid:243) su firme resoluci(cid:243)n de entablar el pr(cid:243)ximo aæo negociaciones sobre todos los cap(cid:237)tulos, tan pronto como sea posible. Al igual que con los demÆs candidatos, la fecha para la conclusi(cid:243)n de las negociaciones de adhesi(cid:243)n y la adhesi(cid:243)n subsiguiente de Chipre depende de sus progresos en la preparaci(cid:243)n para la adhesi(cid:243)n y de la capacidad de la Uni(cid:243)n Europea para asimilar nuevos miembros. Por œltimo, el Consejo reitera su convicci(cid:243)n de que la adhesi(cid:243)n de Chipre a la UE beneficiarÆ a todas las comunidades, incluida la comunidad turcochipriota, y ayudarÆ a lograr la paz civil y la reconciliaci(cid:243)n en la isla. Considera que los avances en la adhesi(cid:243)n y en el hallazgo de una soluci(cid:243)n equitativa y viable no pueden sino reforzarse mutuamente. (2000/C 219 E/077) PREGUNTA ESCRITA E-2003/99 de Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (9 de noviembre de 1999) Asunto: Iniciativa Comunitaria Interreg III ¿Puede la Comisi(cid:243)n informar c(cid:243)mo tiene previsto consolidar y gestionar la Ordenaci(cid:243)n del Territorio europeo a travØs de la Iniciativa Comunitaria Interreg III? ¿Puede la Comisi(cid:243)n informar acerca de las incidencias que tendrÆn en el futuro en la Iniciativa Comunitaria Interreg III transnacional para grandes espacios europeos acogidos a la Iniciativa Comunitaria Interreg II C? los actuales proyectos de cooperaci(cid:243)n interregional ¿Se consolidarÆn dichos espacios geogrÆficos de la misma manera que estaban en la Iniciativa Comunitaria Interreg II C en la nueva Iniciativa Comunitaria Interreg III? Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (8 de diciembre de 1999) El proyecto de directrices para la iniciativa comunitaria Interreg III (1) aprobado por la Comisi(cid:243)n el 13 de octubre de 1999 seæala en sus puntos 6 y 12 que el objetivo de esta nueva iniciativa es «el fomento de un desarrollo equilibrado del territorio de la Uni(cid:243)n Europea» con el fin de «promover un mayor nivel de integraci(cid:243)n territorial en extensas agrupaciones de regiones europeas, con el fin de llegar a un desarrollo duradero, armonioso y equilibrado de la Uni(cid:243)n Europea». En el punto 14 de dichas directrices se especifica que «las medidas deben seguir un enfoque territorial integrado que responda a problemas comunes» y que los programas «deben tener en cuenta las recomendaciones sobre ordenaci(cid:243)n territorial formuladas en la perspectiva europea de ordenaci(cid:243)n territorial (PEOT)». C 219 E/66 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 1. 8. 2000 Ese proyecto precisa tambiØn en su punto 4 que «las propuestas de cooperaci(cid:243)n transnacional deben basarse en el acervo de Interreg IIC». Por consiguiente, la Comisi(cid:243)n pedirÆ a los Estados miembros que continœen prioritariamente las cooperaciones de Interreg II C que han resultado provechosas y que pongan en marcha aquØllas cuya fase inicial de estudio haya finalizado, todo ello con objeto de que las recomendaciones realizadas en el marco de Interreg II C puedan traducirse y concretarse en el de Interreg III. Aprovechando la experiencia adquirida con Interreg IIC, la Comisi(cid:243)n ha hecho una propuesta de agrupaciones geogrÆficas en el proyecto de directrices. Corresponde ahora a los Estados miembros presentar propuestas concretas, debidamente motivadas y justificadas, a partir de esa base y segœn sus prioridades. (1) COM(1999) 479 final. (2000/C 219 E/078) PREGUNTA ESCRITA E-2005/99 de Rosa MiguØlez Ramos (PSE) y Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE) a la Comisi(cid:243)n Asunto: Sustituci(cid:243)n de las redes de enmalle a la deriva (9 de noviembre de 1999) El Reglamento del Consejo 1239/98 (1), que decreta la prohibici(cid:243)n de la utilizaci(cid:243)n de redes de enmalle de deriva a partir del aæo 2002, prevØ una reducci(cid:243)n progresiva de la utilizaci(cid:243)n de estas redes por la flota que en la actualidad viene utilizÆndolas, de tal forma que para el aæo 1998, el Reglamento estipula una reducci(cid:243)n de hasta el 60 % de los buques pesqueros que hayan utilizado una o mÆs redes de enmalle de deriva durante el per(cid:237)odo 1995-1997. Asimismo el citado reglamento establece que los Estados miembros tienen la obligaci(cid:243)n de comunicar a la Comisi(cid:243)n antes del 31 de julio de 1998 la lista de los buques autorizados a faenar con las citadas redes. Ante la conflictividad que tradicionalmente genera en las flotas que operan en el CantÆbrico la utilizaci(cid:243)n de estas artes y dado que, segœn denuncian distintas asociaciones pesqueras, parece ser que esta reducci(cid:243)n progresiva dista mucho de haberse llevado a cabo, convendr(cid:237)a que la Comisi(cid:243)n, haciendo honor a las declaraciones del Presidente Prodi y al compromiso asumido por el Comisario Fischler ante la Comisi(cid:243)n de Pesca de facilitar informaci(cid:243)n fidedigna y transparente a este Parlamento, informase sobre la siguiente cuesti(cid:243)n: ¿CuÆles son los datos que tiene la Comisi(cid:243)n, proporcionados por los Estados miembros en cumplimiento del mandato legal recogido en el Reglamento 1239/98, o recogidos por sus propios servicios, sobre los barcos que operan en la zona y que utilizaron redes de enmalle de deriva desde el aæo 1995 hasta la actualidad? ¿De quØ datos dispone la Comisi(cid:243)n correspondientes a 1998 y 1999 sobre el desarrollo de la costera del atœn blanco en lo que se refiere a capturas, artes empleadas y estado del recurso en las zonas CIEM 5b, 6a, 7a, 8a, 9a y 10a? ¿QuØ embarcaciones y de quØ pa(cid:237)ses han faenado en esas zonas durante los dos aæos mencionados? ¿Puede informar la Comisi(cid:243)n sobre el cumplimiento de la recomendaci(cid:243)n ICCAT acerca del esfuerzo pesquero para el atœn blanco? (1) DO L 171 de 17. 6. 1998, p. 1. Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de diciembre de 1999) Se ruega a Sus Seæor(cid:237)as que se remitan a las respuestas a las cuestiones escritas P-1537/99 (1) y P-2067/99, de la Sra. Fraga EstØvez (2) y E-1945/99 del Sr. Varela Suanzes-Carpegna (3)


title: Uredba Komisije (ES) št. 2376/1999 z dne 9. novembra 1999 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
classification
frozen product
prepared foodstuff

text: 292 SL Uradni list Evropske unije 02/Zv. 9 31999R2376 10. 11. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 287/4 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2376/1999 z dne 9. novembra 1999 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, št. 2658/87 z dne ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1835/1999 (2), in zlasti člena 9 Uredbe, cev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe. (5) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: (1) (2) (3) (4) Zaradi zagotavljanja enotne uporabe kombinirane nomen- klature, ki je priloga navedene uredbe, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge te uredbe. Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za raz- lago kombinirane nomenklature. Ta pravila veljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na njej ali ji dodaja dodatne pododdelke, in ki jo določajo posebni predpisi Skupnosti, z namenom uporabe carinskih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. Člen 1 Blago, poimenovano v stolpcu 1 priložene preglednice, je zdaj uvrščeno v kombinirano nomenklaturo v tarifne oznake KN iz stolpca 2 navedene preglednice. Člen 2 V skladu z navedenimi splošnimi pravili se mora blago, poimenovano v stolpcu 1 preglednice v Prilogi te uredbe, uvrstiti v ustrezne tarifne oznake KN iz stolpca 2, in sicer iz utemeljitev, navedenih v stolpcu 3. Na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je za obdobje treh mesecev mogoče še naprej sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki so jih izdali carinski organi držav članic in niso v skladu z določbami te uredbe. Primerno je, da se po določbah člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta in Evropskega parlamenta (ES) št. 955/1999 (4), imetnik lahko za obdobje treh mese- Skupnosti (3), kakor bila je Člen 3 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 9. novembra 1999 Za Komisijo Frederik BOLKESTEIN Član Komisije (1) UL L 256, 7. 9. 1987, str. 1. (2) UL L 224, 25. 8. 1999, str. 5. (3) UL L 302, 19. 10. 1992, str. 1. (4) UL L 119, 7. 5. 1999, str. 1. 02/Zv. 9 SL Uradni list Evropske unije 293 PRILOGA Tarifna oznaka KN (2) 1602 32 30 Utemeljitev (3) Uvrstitev opredeljujeta splošni pravili 1 in 6 za razlago kombini- rane nomenklature, opomba 2 k Poglavju 16, opomba 1(a) k Poglavju 19 in besedilo tarifnih oznak KN 1602, 1602 32 in 1602 32 30 Izdelek se v skladu s pojasnjevalnimi opombami harmoniziranega sistema k tarifni številki 1602, odstavek 2. 3, šteje kot mesno živilo, obdano s tanko plastjo testa Poimenovanje (1) Zamrznjeno živilo v obliki majhnih kroglic iz mesa ovitih v testo, odprtih na spodnji strani, na vrhu pa štrli ven del kozice (rak). Testo je ovito okoli kuhane mešanice piščančjega mesa, koščkov čebule, začimb in preostanka kozice. Sestava izdelka (v masnih odstotkih): — piščančje meso: 48,2 — kozice: 13,3 — čebula: 9,7 — testo: 28,8 Izdelek postane primeren za zaužitje po cvrtju v olju ali masti


title: QUESTION ÉCRITE E-2023/99 posée par Christoph Konrad (PPE-DE) à la Commission. Distorsions de concurrence dues aux aides dans le secteur de la sidérurgie.

eurovoc_concepts:
EU law
control of State aid
interpretation of the law
iron and steel industry

text: C 203 E/118 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 7. 2000 entiŁretØ, il ne prØjuge pas de l(cid:146)allocation des cas d(cid:146)application de l(cid:146)article 86 entre la Commission et les autoritØs de concurrence nationales. Dans un systŁme d(cid:146)exception lØgale comme dans le systŁme actuel, la Commission appara(cid:238)t en principe mieux placØe que les autoritØs de concurrence nationales pour conna(cid:238)tre de ces affaires. Quant aux juridictions nationales, celles-ci sont compØtentes pour appliquer l(cid:146)article 86 en vertu d(cid:146)une jurisprudence constante de la Cour de justice. (1) JO C 313 du 15. 10. 1997. (2000/C 203 E/149) QUESTION (cid:201)CRITE E-2023/99 posØe par Christoph Konrad (PPE-DE) (cid:224) la Commission (9 novembre 1999) Objet: Distorsions de concurrence dues aux aides dans le secteur de la sidØrurgie Que signifie l(cid:146)expression «toutes les aides» contenue (cid:224) l(cid:146)article premier, alinØa 1 du code des 1. subventions dans la sidØrurgie (dØcision no 2496/96 CECA) (1) dans le contexte de la pratique de la Commission europØenne et du Conseil consistant (cid:224) arrŒter de plus en plus frØquemment des dØrogations (cid:224) la stricte interdiction des subventions dans la sidØrurgie? La Commission prendra-t-elle dØsormais au pied de la lettre l(cid:146)expression «toutes les aides» et 2. accordera-t-elle exclusivement les aides qu(cid:146)elle a dØclarØes recevables conformØment au code des subven- tions? (1) JO L 338 du 28. 12. 1996, p. 42. RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (6 dØcembre 1999) La notion d(cid:146)«aides» au sens de l(cid:146)article 1er, paragraphe 1, de la dØcision no 2496/96/CECA de la 1. Commission du 18 dØcembre 1996 instituant des rŁgles communautaires pour les aides (cid:224) la sidØrurgie couvre toutes les aides. Cette dØcision, communØment appelØe «Code des aides (cid:224) la sidØrurgie», a ØtØ approuvØe conformØment (cid:224) la procØdure prØvue (cid:224) l(cid:146)article 95 du traitØ CECA, (cid:224) titre de dØrogation au principe gØnØral ØnoncØ (cid:224) l(cid:146)article 4 du traitØ CECA selon lequel toute aide (cid:224) la sidØrurgie est incompatible avec le marchØ commun. L(cid:146)Honorable Parlementaire semble se rØfØrer dans sa question (cid:224) des dØcisions de la Commission autorisant l(cid:146)octroi d(cid:146)aides (cid:224) la restructuration (cid:224) certaines entreprises sidØrurgiques. Tout comme le Code des aides (cid:224) la sidØrurgie, ces dØcisions ont ØtØ approuvØes conformØment (cid:224) la procØdure prØvue (cid:224) l(cid:146)article 95 du traitØ CECA. Au moment oø elles l(cid:146)ont ØtØ, on a estimØ que ces aides satisfaisaient aux intØrŒts communautaires et qu(cid:146)elles pouvaient donc Œtre considØrØes comme Øquivalant (cid:224) des aides communau- taires. Ces dØcisions ont ØtØ prises (cid:224) titre de dØrogation, non au Code des aides (cid:224) la sidØrurgie, mais bien, (cid:224) l(cid:146)instar de ce dernier, au traitØ CECA. 2. En 1993, le Conseil, statuant (cid:224) l(cid:146)unanimitØ, a rendu un avis conforme concernant la derniŁre sØrie de dØcisions en la matiŁre. (cid:192) cette Øpoque dØj(cid:224), il a dØclarØ que ce serait la derniŁre fois. Depuis, aucun (cid:201)tat membre n(cid:146)a demandØ (cid:224) bØnØficier d(cid:146)une dØrogation en application de l(cid:146)article 95. (2000/C 203 E/150) QUESTION (cid:201)CRITE E-2025/99 posØe par Glyn Ford (PSE) (cid:224) la Commission (3 novembre 1999) Objet: Sanctions (cid:224) l(cid:146)encontre de la Birmanie Eu Øgard (cid:224) la persistance de la politique de rØpression et de discrimination menØe par le rØgime militaire birman, quelles mesures la Commission prend-elle pour s(cid:146)assurer que les sanctions prises (cid:224) l(cid:146)encontre de ce rØgime soient appliquØes?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2006/99 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) ja Rosa Díez González (PSE) neuvostolle. Ajoverkkojen korvaaminen.

eurovoc_concepts:
EU statistics
France
Spain
application of EU law
fishing net
fishing statistics
gulf

text: 18. 7. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 203 E/111 Vastaus (24. tammikuuta 2000) Yhdistyneen kuningaskunnan Charity Commission tutkii parhaillaan Iran Aidia. Neuvosto ei anna lausun- toja j(cid:228)senvaltioissa k(cid:228)ynniss(cid:228) olevista tutkimuksista. (2000/C 203 E/141) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2004/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: (cid:148)Terra M(cid:237)tica(cid:148) Alicante) -huvipuiston julkisten tukien ja yhteismarkkinoiden yhteensopivuus (Benidorm, Vuonna 1997 Euroopan huvipuistoyhdistys (Asociaci(cid:243)n Europea de Parques de Ocio) (cid:129) jossa Port Aventura -huvipuistoa hoitavalla yrityksell(cid:228) oli merkitt(cid:228)v(cid:228) rooli (cid:129) teki valituksen Benidormiin suunnitellun (cid:148)Terra M(cid:237)tica(cid:148) -huvipuiston rakennushankkeesta, koska sen mielest(cid:228) hanke hy(cid:246)tyi Valencian itsehallinto- alueen hallituksen (Generalitat Valenciana) my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) julkisista tuista. Vaikka aikaa on kulunut, mist(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) ei ole kuulunut uutisia, joten kysyn: Onko komissio sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) Benidormin (cid:148)Terra M(cid:237)tica(cid:148) -hankkeeseen liittyy yhteismarkkinoiden kanssa yhteensopimattomia julkisia tukia? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (30. marraskuuta 1999) Komissio on tutkinut arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitseman kantelun perusteellisesti. Komissio on j(cid:228)rjest(cid:228)nyt lukuisia kokouksia kantelun tekij(cid:228)n, Espanjan viranomaisten ja Terra Mitican edustajien kanssa. Komissio on l(cid:228)hett(cid:228)nyt Espanjan viranomaisille ja kantelun tekij(cid:246)ille 11 kirjett(cid:228), joihin on saatu 28 vastausta. Laaja kirjeenvaihto ja suhteellisen pitk(cid:228) tutkimus johtuvat toisaalta lukuisista, osittain monimut- kaisistakin huomautuksista (esimerkiksi osuuksien arvottaminen ja huvipuiston tukeminen) ja toisaalta siit(cid:228), ett(cid:228) kantelija ei esitt(cid:228)nyt kaikkia huomautuksia kerralla. Toistaiseksi komissio ei ole tullut siihen tulokseen, ett(cid:228) Valencian hallitus ja Benidormin kunta olisivat my(cid:246)nt(cid:228)neet Terra Miticalle EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan (ent. 92 artiklan) 1 kohdassa tarkoi- tettua tukea. Lopullinen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s asiasta tehd(cid:228)(cid:228)n mahdollisimman pian. (2000/C 203 E/142) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2006/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Rosa MiguØlez Ramos (PSE) ja Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE) neuvostolle Aihe: Ajoverkkojen korvaaminen (9. marraskuuta 1999) Vuonna 2002 voimaantulevaa ajoverkkojen k(cid:228)ytt(cid:246)kieltoa koskevassa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1239/ 98 (1) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n ajoverkkojen k(cid:228)yt(cid:246)n asteittaisesta v(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) aluksissa, joissa ne viel(cid:228) ovat k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228), niin ett(cid:228) vuonna 1998 niiden alusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n, jotka kaudella 1995(cid:129)1997 k(cid:228)yttiv(cid:228)t yht(cid:228) tai useampaa ajoverkkoa on t(cid:228)ytynyt laskea 60 prosenttiin. Mainitussa asetuksessa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n edelleen, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioi- den on toimitettava komissiolle lista ajoverkkoja k(cid:228)ytt(cid:228)vist(cid:228) aluksista ennen 31. hein(cid:228)kuuta 1998. C 203 E/112 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 18. 7. 2000 Kantabrian edustalla pyyt(cid:228)vien alusten keskuudessa ajoverkkojen k(cid:228)ytt(cid:246) on aiheuttanut perinteisesti ongelmia ja lis(cid:228)ksi useiden kalastusyhdistysten valitusten mukaan asteittainen ajoverkkojen k(cid:228)yt(cid:246)n v(cid:228)hen- nys on kaukana toteutumisestaan. Mit(cid:228) tietoja neuvostolla on alueella pyyt(cid:228)vist(cid:228) aluksista, jotka ovat k(cid:228)ytt(cid:228)neet ajoverkkoja vuodesta 1995 alkaen n(cid:228)ihin p(cid:228)iviin saakka? Ovatko j(cid:228)senvaltiot t(cid:228)ytt(cid:228)neet siirtym(cid:228)kaudelle asetetut ajoverkkojen k(cid:228)yt(cid:246)n v(cid:228)hent(cid:228)mistavoitteet niin, ett(cid:228) vuonna 2002 niiden k(cid:228)ytt(cid:246) kiellet(cid:228)(cid:228)n kokonaan? Mit(cid:228) tietoja neuvostolla on vuosilta 1998 ja 1999 valkotonnikalan rannikkopyynnin kehittymisest(cid:228) (saaliit, pyyntiv(cid:228)lineet, kalavarojen tila alueilla ICES 5b, 6a, 7a, 8a, 9a ja 10a)? Mitk(cid:228) alukset ovat harjoittaneet pyynti(cid:228) noina vuosina ja mist(cid:228) maista ne tulivat? (1) EYVL L 171, 17. 6. 1998, s. 1. Vastaus (24. tammikuuta 2000) Neuvosto kiinnitt(cid:228)isi huomiota siihen, ett(cid:228) kalavarojen s(cid:228)ilytt(cid:228)mist(cid:228) koskevan yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n valvonta ja t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano on p(cid:228)(cid:228)asiallisesti j(cid:228)senvaltioiden vastuulla. Komissio huolehtii koordinoinnista ja valvoo sit(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot noudattavat velvoitetta. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi neuvosto ehdottaa, ett(cid:228) arvoisat parlamentin j(cid:228)senet osoittaisivat komissiolle kysymyksens(cid:228), jotka koskevat ajoverkkojen k(cid:228)yt(cid:246)n asteittaista v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) neuvoston asetuksen N:o 1239/98 mukaisesti. (2000/C 203 E/143) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2007/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Rosa MiguØlez Ramos (PSE) neuvostolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Kalatalous ja vuosituhannen vaihteen neuvottelukierros Komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille (cid:129) Maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246)n vuosituhan- nen vaihteen kierrosta koskeva EU:n l(cid:228)hestymistapa (KOM(1999) 331 lopull. ) (cid:129) ei ole ainuttakaan mainintaa kalastuksesta tai yhteisest(cid:228) kalastuspolitiikasta. Australian, Yhdysvaltojen, Filippiinien, Islannin, Norjan, Uuden-Seelannin ja Perun hallitukset ovat kuitenkin esitt(cid:228)neet WTO:lle kalatalouden tukia koskevan tiedonannon, joka uhkaa vakavasti yhteist(cid:228) kalastuspolitiikkaa ja yhteis(cid:246)n kalastussektoria. Mainitut hallitukset perustavat esityksens(cid:228) ep(cid:228)t(cid:228)sm(cid:228)llisiin johdantokappaleisiin, joista puuttuu alueita ja aluksia koskevat tieteelliset tiedot, ja ehdottavat, ett(cid:228) tulevalla WTO-neuvottelukierroksella j(cid:228)senet sopisivat kalastussektorin laajentumista suosivien tukien lakkauttamisesta, joiden ne sanovat v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)v(cid:228)n markkinoita, vahingoittavan erityisesti kalavarojen kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228) hy(cid:246)dynt(cid:228)mist(cid:228) ja haittaavan kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kehityst(cid:228). ja kalataloudesta riippuvat alueet ovat hyvin herkki(cid:228). Vuosituhannen vaihteen Yhteis(cid:246)n kalastussektori kierroksesta voi olla niille vakavia seurauksia, ellei Euroopan unioni ryhdy niit(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)isesti puolusta- maan. Mik(cid:228) on neuvoston kanta kalataloudesta vuosituhannen vaihteen neuvottelukierroksella?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2007/99 från Rosa Miguélez Ramos (PSE) till rådet. Fiskesektorn och WTO: s millenierunda.

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
common fisheries policy
control of State aid
tariff negotiations

text: C 203 E/112 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 7. 2000 Anv(cid:228)ndningen av drivgarn har traditionellt haft tendens att skapa konflikter i de flottor som fiskar i Biscayabukten, och enligt olika fiskeorganisationer skall den gradvisa minskning inte p(cid:229) l(cid:229)nga v(cid:228)gar ha genomf(cid:246)rts. Kan r(cid:229)det d(cid:228)rf(cid:246)r svara p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: Vilka uppgifter har r(cid:229)det f(cid:229)tt fr(cid:229)n medlemsstaterna om de fartyg som fiskar i omr(cid:229)det och som har anv(cid:228)nt drivgarn sedan 1995? Har medlemsstaterna uppfyllt de m(cid:229)l (cid:246)verg(cid:229)ngsperioden fram till totalf(cid:246)rbudet 2002? f(cid:246)r att minska anv(cid:228)ndningen av drivgarn som fastst(cid:228)llts f(cid:246)r Vilka uppgifter har r(cid:229)det f(cid:246)r 1998 och 1999 om utvecklingen av tonfisket l(cid:228)ngs kusterna betr(cid:228)ffande f(cid:229)ngst, arter och best(cid:229)ndets tillst(cid:229)nd i ICES (Internationella havsforskningsr(cid:229)det) zoner 5b, 6a, 7a, 8a, 9a och 10a? Vilka fiskefartyg har fiskat i dessa zoner under de tv(cid:229) n(cid:228)mnda (cid:229)ren och fr(cid:229)n vilka l(cid:228)nder kommer dessa fartyg? (1) EGT L 171, 17. 6. 1998, s. 1. Svar (24 januari 2000) R(cid:229)det vill f(cid:228)sta uppm(cid:228)rksamheten p(cid:229) det faktum att kontroll och till(cid:228)mpning av gemenskapens lagstiftning om bevarande av fiskresurser i f(cid:246)rsta hand (cid:228)r medlemsstaternas ansvar. Kommissionen garanterar samord- ning och (cid:246)vervakning av att medlemsstaterna uppfyller av denna f(cid:246)rpliktelse. R(cid:229)det f(cid:246)resl(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r att de (cid:228)rade parlamentsledam(cid:246)terna riktar sina fr(cid:229)gor ang(cid:229)ende f(cid:246)rverkligandet av den gradvisa avvecklingen av drivgarn i enlighet med r(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 1239/98 till kommissionen. (2000/C 203 E/143) SKRIFTLIG FR¯GA E-2007/99 fr(cid:229)n Rosa MiguØlez Ramos (PSE) till r(cid:229)det (9 november 1999) ˜mne: Fiskesektorn och WTO: s millenierunda Kommissionens meddelande till r(cid:229)det och parlamentet ang(cid:229)ende EU:s strategi inf(cid:246)r WTO:s millenierunda (KOM(1999) 331) omn(cid:228)mner inte s(cid:228)rskilt varken fisket eller den gemensamma fiskepolitiken. Australiens, USA:s, Filippinernas, Islands, Norges, Nya Zeelands och Perus regeringar har emellertid f(cid:246)relagt WTO ett meddelande om st(cid:246)d till fiskesektorn, som om de f(cid:246)rverkligas skulle inneb(cid:228)ra ett allvarligt hot mot den gemensamma fiskepolitiken och gemenskapens fiskesektor. Regeringarna som grundar sig p(cid:229) obekr(cid:228)ftade antaganden och vetenskapliga uppgifter om zoner och fiskeflottor f(cid:246)resl(cid:229)r att medlemsstaterna i de kommande WTO-f(cid:246)rhandlingarna skall komma (cid:246)verens om att dra in st(cid:246)d som leder till (cid:246)verproduktion i fiskesektorn, eftersom dessa st(cid:246)d snedvrider handeln, utg(cid:246)r ett allvarligt hot mot ett h(cid:229)llbart utnyttjande av fiskebest(cid:229)ndet och f(cid:246)rhindrar en h(cid:229)llbar utveckling. Eftersom gemenskapens fiskesektor och de omr(cid:229)den som (cid:228)r beroende av fisket (cid:228)r mycket (cid:246)mt(cid:229)liga kan WTO:s millenierunda f(cid:229) allvarliga konsekvenser om EU inte best(cid:228)mt f(cid:246)rsvarar unionens fiskesektor. Vad (cid:228)r r(cid:229)dets st(cid:229)ndpunkt betr(cid:228)ffande fiskesektorn inf(cid:246)r millenierundan? 18. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 203 E/113 Vad anser r(cid:229)det om ovan n(cid:228)mnda regeringars meddelande om st(cid:246)d till fiskesektorn? Hur t(cid:228)nker r(cid:229)det f(cid:246)rsvara EU:s fiskesektor vid den tredje ministerkonferensen i Seattle? Avser r(cid:229)det f(cid:228)sta uppm(cid:228)rksamheten vid de sociala, milj(cid:246)m(cid:228)ssiga och h(cid:228)lsom(cid:228)ssiga aspekterna av fisket s(cid:229)v(cid:228)l som vid de industriella aspekterna? Svar (24 januari 2000) 1. R(cid:229)dets beh(cid:246)riga organ har informerats om det meddelande om st(cid:246)d till fiskerisektorn som Australien, Island, Nya Zeeland, Norge, Peru, Filippinerna och USA f(cid:246)relagt WTO:s allm(cid:228)nna r(cid:229)d inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rberedelserna inf(cid:246)r WTO:s tredje ministerkonferens i Seattle den 30 november3 december. 2. I sina slutsatser av den 26 oktober 1999 om f(cid:246)rberedelserna inf(cid:246)r konferensen i Seattle har r(cid:229)det klargjort att man vid alla beslut om liberalisering av handeln kommer att ta vederb(cid:246)rlig h(cid:228)nsyn till (cid:246)verensst(cid:228)mmelsen med F(cid:246)renta nationernas internationella havsr(cid:228)ttskonvention och m(cid:229)len i de inter- nationella avtalen om bevarande av milj(cid:246)n och f(cid:246)rvaltning av naturtillg(cid:229)ngarna samt de internationella avtalen om fisket. Dessutom har r(cid:229)det bland de allm(cid:228)nna m(cid:229)len f(cid:246)r f(cid:246)rhandlingarna betonat behovet av att garantera en l(cid:228)mplig j(cid:228)mvikt mellan ytterligare liberalisering av handeln och f(cid:246)rdjupning av multilaterala regler f(cid:246)r att bidra till en h(cid:229)llbar utveckling, milj(cid:246)skydd, sociala framsteg, minskad fattigdom samt konsumenternas h(cid:228)lsa. R(cid:229)det kommer att f(cid:246)lja f(cid:246)rberedelserna f(cid:246)r m(cid:246)tet i Seattle p(cid:229) n(cid:228)ra h(cid:229)ll och kommer s(cid:228)rskilt att h(cid:229)lla 3. ett extram(cid:246)te i Seattle under hela konferensen. (2000/C 203 E/144) SKRIFTLIG FR¯GA E-2008/99 fr(cid:229)n Rosa MiguØlez Ramos (PSE) till kommissionen (9 november 1999) ˜mne: Fiskesektorn och WTO: s millenierunda Kommissionens meddelande till r(cid:229)det och parlamentet ang(cid:229)ende EU:s strategi inf(cid:246)r WTO:s millenierunda (KOM(1999) 331) omn(cid:228)mner inte s(cid:228)rskilt varken fisket eller den gemensamma fiskepolitiken. Australiens, USA:s, Filippinernas, Islands, Norges, Nya Zeelands och Perus regeringar har emellertid f(cid:246)relagt WTO ett meddelande om st(cid:246)d till fiskesektorn, som om de f(cid:246)rverkligas skulle inneb(cid:228)ra ett allvarligt hot mot den gemensamma fiskepolitiken och gemenskapens fiskesektor. Regeringarna som grundar sig p(cid:229) obekr(cid:228)ftade antaganden och vetenskapliga uppgifter om zoner och fiskeflottor f(cid:246)resl(cid:229)r att medlemsstaterna i de kommande WTO-f(cid:246)rhandlingarna skall komma (cid:246)verens om att dra in st(cid:246)d som leder till (cid:246)verproduktion i fiskesektorn, eftersom dessa st(cid:246)d snedvrider handeln, utg(cid:246)r ett allvarligt hot mot ett h(cid:229)llbart utnyttjande av fiskebest(cid:229)ndet och f(cid:246)rhindrar en h(cid:229)llbar utveckling. Eftersom gemenskapens fiskesektor och de omr(cid:229)den som (cid:228)r beroende av fisket (cid:228)r mycket (cid:246)mt(cid:229)liga kan WTO:s millenierunda f(cid:229) allvarliga konsekvenser om EU inte best(cid:228)mt f(cid:246)rsvarar unionens fiskesektor. Vad (cid:228)r kommissionens st(cid:229)ndpunkt betr(cid:228)ffande fiskesektorn inf(cid:246)r millenierundan? Vad anser kommissionen om ovan n(cid:228)mnda regeringars meddelande om st(cid:246)d till fiskesektorn?


title: PREGUNTA ESCRITA E-1988/99 de Antonio Tajani (PPE-DE) al Consejo. Archivos Mitrojin relativos a una red de espionaje italiano dependiente de los servicios secretos de la Unión Soviética.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
Italy
USSR
powers of the institutions (EU)
secret service

text: C 203 E/106 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/133) PREGUNTA ESCRITA E-1988/99 de Antonio Tajani (PPE-DE) al Consejo (9 de noviembre de 1999) Asunto: Archivos Mitrojin relativos a una red de espionaje italiano dependiente de los servicios secretos de la Uni(cid:243)n SoviØtica A consecuencia de la transmisi(cid:243)n de los archivos Mitrojin por el Gobierno del Reino Unido, se ha descubierto la existencia de una supuesta red de espionaje, dependiente de los servicios secretos de un Estado extranjero enemigo de Italia y de la Europa libre, que actuaba en territorio italiano ejerciendo una acci(cid:243)n de control y presi(cid:243)n sobre los aparatos del Estado italiano hasta en los niveles institucionales, pol(cid:237)ticos y gubernamentales mÆs altos. ¿QuØ iniciativas tiene intenci(cid:243)n de emprender el Consejo para favorecer un rÆpido esclarecimiento de los hechos? ¿Piensa intervenir el Consejo con rapidez ante el Gobierno italiano para que se den a conocer todos los elementos que puedan servir para el establecimiento de la verdad, y solicitar, en caso necesario, a los Gobiernos de otros Estados miembros que proporcionen la documentaci(cid:243)n de que puedan disponer en relaci(cid:243)n con las revelaciones contenidas en los archivos Mitrojin? Respuesta (24 de enero de 2000) El Consejo no es competente para tratar las cuestiones formuladas por Su Seæor(cid:237)a. (2000/C 203 E/134) PREGUNTA ESCRITA P-1990/99 de Xaver Mayer (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (28 de octubre de 1999) Asunto: Situaci(cid:243)n de los ganaderos ovinos en la UE 1. La situaci(cid:243)n econ(cid:243)mica de la ganader(cid:237)a ovina en la Uni(cid:243)n Europea estÆ caracterizada desde hace bastante tiempo por unas posibilidades de rentas insatisfactorias. Lo anterior afecta a las rentas resultantes de la producci(cid:243)n de carne pero tambiØn especialmente a las que se derivan de la producci(cid:243)n de lana. Como consecuencia de ello, las poblaciones de ovinos se reducen continuamente. a) b) c) ¿Tiene la Comisi(cid:243)n la intenci(cid:243)n de adoptar medidas para obrar con vistas a una mejora de la situaci(cid:243)n en materia de rentas en los Æmbitos de la carne o la lana? ¿Considera la Comisi(cid:243)n necesario, en particular, fomentar la lana en cuanto materia prima renovable? ¿QuØ razones abogan en favor o en contra de dicho fomento? 2. El sacrificio ritual por deg(cid:252)ello de los corderos y ovejas estÆ prohibido en Alemania. Dado que, sin embargo, existe una gran demanda de carne sacrificada de esta forma, los animales son transportados a pa(cid:237)ses vecinos en los que se les sacrifica por deg(cid:252)ello. La carne as(cid:237) obtenida se vuelve a transportar a Alemania. a) ¿Constituye, desde el punto de vista de la Comisi(cid:243)n, la prohibici(cid:243)n del sacrificio por deg(cid:252)ello vigente en Alemania una distorsi(cid:243)n de la competencia? b) ¿Es necesario llevar a cabo en este Æmbito una armonizaci(cid:243)n de las disposiciones legales? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (17 de noviembre de 1999) Es cierto que los productores de ovinos tuvieron que hacer frente a una situaci(cid:243)n particularmente dif(cid:237)cil en 1998, cuando el precio de la carne de ovino descendi(cid:243) hasta su nivel mÆs bajo desde 1995. No obstante, dichos productores han sido indemnizados por esta pØrdida de ingresos a travØs de la prima por oveja, que se increment(cid:243) un 50 % frente al importe correspondiente a la campaæa de comercializaci(cid:243)n de 1997. AdemÆs, los ganaderos de las zonas menos favorecidas pueden recibir una prima adicional de 6,64 euros por oveja


title: A Bizottság 2376/1999/EK rendelete (1999. november 9.) egyes árucikkeknek a Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

text: 292 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 02/9. kötet 31999R2376 1999. 11. 10. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 287/4 A BIZOTTSÁG 2376/1999/EK RENDELETE (1999. november 9. ) egyes árucikkeknek a Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb az 1835/1999/EK bizottsági rendelettel (1) módosított, a vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK taná- csi rendeletre (2) és különösen annak 9. cikkére, nem felelő kötelező érvényű tarifális felvilágosításokra a legutóbb a 955/1999/EK tanácsi és európai parlamenti rendelettel (3) módosított, a Közösségi Vámkódex létreho- zásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (4) 12. cikke (6) bekezdésének rendelkezései értel- mében a jogosult még három hónapig hivatkozhasson. (5) Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, mivel: (1) (2) (3) (4) Az említett rendelethez mellékelt Kombinált Nómenkla- túra egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az e rendelet mellékletében említett árucikkek besorolására vonatkozóan intézkedéseket kell elfogadni. A 2658/87/EK rendelet megállapította a Kombinált Nómenklatúra általános értelmezési szabályait, és ezeket a szabályokat minden egyéb olyan nómenklatúrára is alkal- mazni kell, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, illetve azt további albontással egé- szíti ki, továbbá amelyet különös közösségi rendelkezések határoznak meg az árukereskedelemmel kapcsolatos tari- fális és egyéb intézkedések alkalmazása céljából. Az említett általános szabályok értelmében az e rendelet mellékletében szereplő táblázat 1. oszlopában megnevezett árucikkeket, a 3. oszlopban feltüntetett indoklásnak meg- felelően, a 2. oszlopban feltüntetett KN-kódok szerint kell besorolni. Elfogadott, hogy a tagállamok vámhatóságai által a Kom- binált Nómenklatúrába tartozó árucikkek besorolása tekin- tetében közzétett és az e rendelet rendelkezéseinek meg ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában megnevezett áruk Kombinált Nómenklatúrán belüli besorolása ezentúl az említett táblázat 2. oszlopában feltüntetett megfelelő KN-kódok szerint történik. 2. cikk A tagállamok vámhatóságai által közzétett és az e rendelet rendelkezéseinek meg nem felelő kötelező érvényű tarifális (6) felvilágosításokra a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke bekezdésének rendelkezései értelmében még három hónapig hivatkozni lehet. 3. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1999. november 9-én. a Bizottság részéről Frederik BOLKESTEIN a Bizottság tagja (1) HL L 224. , 1999. 8. 25. , 5. o. (2) HL L 256. , 1987. 9. 7. , 1. o. (3) HL L 119. , 1999. 5. 7. , 1. o. (4) HL L 302. , 1992. 10. 19. , 1. o. 02/9. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 293 MELLÉKLET KN-kód szerinti besorolás (2) 1602 32 30 Indoklás (3) A besorolást a Kombinált Nómenklatúra 1. és 6. általános értel- mezési szabálya, a 16. árucsoporthoz fűzött 2. megjegyzés, a 19. árucsoporthoz fűzött 1. a) megjegyzés, valamint a 1602, a 1602 32 és a 1602 32 30 KN-kódok megfogalmazása határozza meg. A termék a Harmonizált Rendszerben a 1602 vámtarifaszámhoz fűzött magyarázó megjegyzések 2. és 3. pontja szerint vékony tésztaréteggel bevont húskészítménynek tekintendő. Árumegnevezés (1) Fagyasztott élelmiszer-készítmény alul nyitott tésztába helyezett kis húsgolyók formájában, amelynek a tetejéről egy garnélarák- darab áll ki. A tészta a csirkehús, hagymadarabok, fűszerek és a garnélarák többi részéből álló keveréket veszi körül. A termék összetétele a következő (tömegszázalékban): – – csirkehús: 48,2 garnélarák: 13,3 – hagyma: 9,7 – kelt tészta: 28,8 A termék zsírban vagy olajban való kisütést követően ehető


title: Verordening (EG) nr. 2374/1999 van de Commissie van 9 november 1999 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit

text: 10. 11. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 287/1 I (Besluiten waarvan de publicatie voorwaarde is voor de toepassing) VERORDENING (EG) Nr. 2374/1999 VAN DE COMMISSIE van 9 november 1999 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprĳzen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, (2) vermeld, de forfaitaire waarden bĳ invoer uit derde landen vaststelt. Op grond van de bovenvermelde criteria moeten de forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld op de in de bĳlage bĳ deze verordening vermelde niveaus, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoeringsbepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1498/98 (2), en met name op artikel 4, lid 1, Overwegende hetgeen volgt: (1) In Verordening (EG) nr. 3223/94 zĳn op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguayronde de criteria vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de perioden die in de bĳlage bĳ die verordening zĳn HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de bĳlage bĳ deze verordening. in de tabel Deze verordening treedt in werking op 10 november 1999. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 9 november 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 198 van 15. 7. 1998, blz. 4. L 287/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 10. 11. 1999 bĳ de verordening van de Commissie van 9 november 1999 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprĳzen van bepaalde soorten groenten en fruit BĲLAGE GN-code Code derde landen (1) (in EUR/100 kg) Forfaitaire invoerwaarde 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 052 628 999 052 999 052 464 999 052 388 528 600 999 052 400 999 060 400 404 804 999 052 064 400 999 117,2 108,7 113,0 64,1 134,8 99,5 67,1 67,1 48,2 102,0 75,1 49,0 55,9 63,8 78,6 61,8 152,9 306,5 229,7 34,8 77,3 62,9 23,6 49,6 87,4 68,3 89,3 81,7 (1) Landennomenclatuur vastgesteld bĳ Verordening (EG) nr. 2645/98 van de Commissie (PB L 335 van 10. 12. 1998, blz. 22). De code „999” staat voor „andere oorsprong”


title: 1999 m. lapkričio 9 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2377/1999, nustatantis šparagų prekybos standartus

eurovoc_concepts:
marketing standard
perennial vegetable
preparation for market
quality standard

text: 462 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/26 t. 31999R2377 L 287/6 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1999 11 10 KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2377/1999 1999 m. lapkričio 9 d. nustatantis šparagų prekybos standartus EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, (4) atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1996 m. spalio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2200/96 dėl bendro vaisių ir daržovių rinkos organiza- vimo (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1257/1999 (2), ypač į jo 2 straipsnio 2 dalį, kadangi: (1) (2) (3) priklauso Reglamento Šparagai (EB) Nr. 2200/96 I priede išvardytiems produktams, kuriems reikia patvir- tinti standartus. 1992 m. vasario 26 d. Komisijos regla- mento (EEB) Nr. 454/92, nustatančio kokybės standartus šparagams (3), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 888/97 (4), keli punktai keičiami. juridinį aiškumą Reglamentą (EEB) Siekiant užtikrinti Nr. 454/92 reikėtų panaikinti, o konkrečias taisykles ir pasaulinės rinkos skaidrumo pertaisyti. Tam tikslui į Greitai gendančių išlaikymo labui reikėtų atsižvelgti produktų standartizacijos darbo grupės Jungtinių Tautų ekonominės komisijos Europai (UN/ECE) kokybės skyriaus rekomenduojamą šparagų standartą. ir Šparagų rūšiavimo pagal dydį sistemą reikėtų supapras- tinti, kad ji atitiktų gamybos ir prekybos sąlygų progresą, ypač kalbant apie didmeninės prekybos ir vartotojų reiškia, kad reikia supaprastinimas reikalavimus. Šis nustatymo šparagų panaikinti maksimalaus nuostatas, sušvelninti šparagų skersmens dydžio lentelės sąlygas ir sumažinti minimalų žaliųjų ir violetiškai žalių šparagų skersmenį iki 3 mm. Tokie pakeitimai padės prekiauti žaliaisiais šparagais ir „triguero“ šparagais tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir visais kitais šparagais. ilgio Šių standartų taikymas turėtų padėti pašalinti iš rinkos priderinti nepatenkinamos produkciją prie vartotojų reikalavimų ir palengvinti sąžininga konkurencija pagrįstus prekybinius santykius, tuo padedant kelti produkcijos pelningumą. produktus, kokybės (1) OL L 297, 1996 11 21, p. 1. (2) OL L 160, 1999 6 26, p. 80. (3) OL L 52, 1992 2 27, p. 29. (4) OL L 126, 1997 5 17, p. 11. Standartai taikomi visiems prekybos etapams. Transpor- tavimas ilgais atstumais, sandėliavimas tam tikrą laiką ir įvairios produktams taikomos paruošimo operacijos gali sukelti tam tikrą gedimą dėl produktų biologinio vysty- mosi arba jų santykinai greito gedimo. tokį vaisių gedimą reikia atsižvelgti taikant standartus prekybos etapuose po išsiuntimo. Kadangi „Aukščiausios“ rūšies produktai turi būti rūšiuojami ir pakuojami ypatingai kruopščiai, tokiu atveju atsižvelgiama tik į šviežumo ir pabrinkimo trūkumą. Į (5) Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Šviežių vaisių ir daržovių vadybos komiteto nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Pagal KN kodą 0709 20 00 klasifikuojamų šparagų prekybos standartai yra tokie, kaip nurodyta priede. Šis standartas taikomas visuose prekybos etapuose Reglamentu (EB) Nr. 2200/96 nustatytomis sąlygomis. Tačiau etapuose po išsiuntimo, lyginant su standarto nuosta- tomis, produktuose gali būti pastebima: — nedidelis šviežumo ir pabrinkimo trūkumas, — kitų rūšių, išskyrus „Aukščiausios“ klasę, produktuose – nedideli įgedimai dėl vaisių tendencijos gesti. 2 straipsnis Šiuo dokumentu Reglamentas (EEB) Nr. 454/92 panaikinamas. 3 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2000 m. sausio 1 d. 03/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 463 Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1999 m. lapkričio 9 d. Komisijos vardu Franz FISCHLER Komisijos narys 464 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/26 t. PRIEDAS ŠPARAGŲ STANDARTAS I. PRODUKCIJOS APIBRĖŽIMAS Šis standartas taikomas iš Asparagus officinalis L. veislių auginamiems ūgliams, kurie švieži tiekiami vartotojui, neįs- kaitant šparagų pramoniniam perdirbimui. Šparagų ūgliai klasifikuojami į keturias grupes pagal spalvą: 1) baltieji šparagai; 2) violetiniai šparagai, kurių galiukų spalva yra rausvai violetinė ar tamsiai violetinė, o dalis ūglio yra balta; 3) violetiškai žali šparagai, kurių dalis yra violetinės ir žalios spalvos; 4) žali šparagai, kurių galiukai ir didžioji ūglio dalis yra žali. Šis standartas netaikomas mažesnio kaip 3 mm skersmens žaliesiems ir violetiškai žaliems šparagams ir mažesnio kaip 8 mm skersmens baltiesiems bei violetiniams šparagams, supakuotiems į vienodus ryšulėlius ar vienetines pakuotes. II. KOKYBĖS NUOSTATOS Šio standarto tikslas yra apibrėžti šparagų kokybės reikalavimus po paruošimo ir pakavimo. A. Minimalūs reikalavimai Visais atvejais, priklausomai nuo specialių nuostatų kiekvienai klasei ir leistinų nuokrypių, ūgliai turi būti: — nepažeisti, — nesugedę; vartojimui netinkami puvimo ar gedimo pažeisti produktai, — nepažeisti netinkamo plovimo (ūgliai gali būti nuplauti, bet ne mirkyti), — švarūs, jokios pašalinės medžiagos praktiškai nepastebimos, — šviežiai atrodantys ir kvepiantys, — faktiškai neturintys kenkėjų, — faktiškai be kenkėjų sukeltų pažeidimų, — faktiškai nesudaužyti, — neturintys nenormalios išorinės drėgmės, t. y. tinkamai „nusausinti“, jeigu buvo plauti arba atvėsinti šaltu vandeniu, — be jokio pašalinio kvapo ir (arba) skonio. Ūgliai prie pagrindo turi būti nupjauti kiek galima tvarkingiau. Be to ūgliai turi nebūti tuščiaviduriai, įtrūkę, nusilupę ar sulūžę. Tačiau po derliaus nuėmimo atsiradę smulkūs įtrūkimai leistini, jeigu jie neviršija IV A. „Leistini kokybės nuokrypiai“ nustatytų ribų. Šparagų būklė turi būti tokia, kad jie galėtų: — išlaikyti transportavimą bei paruošimą ir — būti pristatyti į paskyrimo vietą patenkinamos būklės. 03/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 465 B. Klasifikacija Šparagai yra klasifikuojami į tris rūšis, kaip pateikta toliau: i) „Aukščiausia“ rūšis Šios rūšies ūgliai turi būti aukščiausios kokybės, labai geros formos ir beveik tiesūs. Atsižvelgiant į įprastas grupės, kuriai jie priklauso, savybes, jų galiukai turi būti labai susiglaudę. Leidžiami tik keli sunkiai pastebimi parudimų pėdsakai ant ūglio, kuriuos vartotojas gali pašalinti nulup- damas. „Baltųjų“ šparagų grupės ūgliai ir jų galiukai turi būti balti; ant ūglių leidžiamas tik blankus rausvas atspalvis. Žalieji šparagai turi būti visiškai žali. Neleidžiami jokie šios rūšies ūglių sumedėjimo požymiai. Pjūvis prie ūglių pagrindo turi būti kiek galima labiau statmenas. Tačiau siekiant geresnės išvaizdos, kai šparagai supakuoti ryšulėliais, išoriniai ūgliai gali būti nupjauti šiek tiek nuožulniai, jeigu nuožulnumas nevir- šija 1 cm. ii) I rūšis Šios rūšies ūgliai turi būti geros kokybės ir geros formos. Atsižvelgiant į įprastas grupės, kuriai jie priklauso, savybes, jų galiukai turi būti kompaktiški. Leidžiami nedideli parudimų pėdsakai ant ūglio, kuriuos vartotojas gali pašalinti nulupdamas. Ant „baltųjų“ šparagų grupės ūglių ir jų galiukų leidžiamas tik blankus rausvas atspalvis. Bent 80 % žaliųjų šparagų ilgio turi būti žalios spalvos. Neleidžiami dalyje būtų sumedėjimo požymių, jeigu šį sumedėjimą vartotojas gali pašalinti lupdamas. jokie „baltųjų“ šparagų grupės sumedėję ūgliai. Leidžiama, kad kitų grupių ūglių žemutinėje Pjūvis prie ūglių pagrindo turi būti kiek galima labiau statmenas. iii) II rūšis Šiai rūšiai priskiriami ūgliai, kurie netinka aukštesnėms rūšims, bet patenkina pirmiau apibūdintus minimalius reikalavimus. Lyginant su 1 rūšimi ūgliai gali būti ne tokios geros formos, labiau lenkti ir atsižvelgiant į įprastas grupės, kuriai jie priklauso, savybes, jų galiukai gali būti šiek tiek atviri. Leidžiami parudimų pėdsakai ant ūglio, kuriuos vartotojas gali pašalinti nulupdamas. „Baltųjų“ šparagų ūglių galiukai gali būti su atspalviais, įskaitant ir žalią. „Violetinių“ šparagų ūglių galiukai gali turėti nežymų žalią atspalvį. Bent 60 % žaliųjų šparagų ilgio turi būti žalios spalvos. Ūgliai gali būti šiek tiek sumedėję. Pjūvis prie ūglių pagrindo gali būti šiek tiek įstrižas. III. RŪŠIAVIMO PAGAL DYDĮ NUOSTATOS Dydis nustatomas pagal ūglio ilgį ir skersmenį. A. Dydžio nustatymas pagal ilgį Ūglių ilgis turi būti: — ilgų šparagų – daugiau kaip 17 cm, — trumpų šparagų – nuo 12 iki 17 cm, — II rūšies sutvarkytų, bet į ryšulėlius nesurištų šparagų – daugiau kaip 12 cm, — šparagų galiukų – mažiau kaip 12 cm. Maksimalus leistinas baltųjų ir violetinių šparagų ilgis yra 22 cm, o žaliųjų ir violetiškai žalių šparagų – 27 cm. Maksimalus leistinas standžiai ryšulėliais surištų ūglių ilgio skirtumas negali viršyti 5 cm. 466 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/26 t. B. Dydžio nustatymas pagal skersmenį Ūglių skersmuo matuojamas ties viso jų ilgio viduriu. Minimalus skersmuo ir dydis yra toks: Baltieji ir violetiniai šparagai Rūšis Minimalus skersmuo Dydis Ekstra 12 mm Maksimalus 8 mm skirtumas tarp ploniausio ir storiausio ūglio toje pačioje pakuotėje ar ryšulėlyje I II 10 mm Maksimalus 10 mm skirtumas tarp ploniausio ir storiausio ūglio toje pačioje pakuotėje ar ryšulėlyje 8 mm Nuostatos dėl vienodumo nėra Violetiškai žali ir žalieji šparagai Rūšis Minimalus skersmuo Dydis Ekstra ir I 3 mm Maksimalus 8 mm skirtumas tarp ploniausio ir storiausio ūglio toje pačioje pakuotėje ar ryšulėlyje II 3 mm Nuostatos dėl vienodumo nėra IV. LEISTINŲ NUOKRYPIŲ NUOSTATOS Leistini kokybės ir dydžio nuokrypiai kiekvienoje pakuotėje leidžiami produkcijai, neatitinkančiai nurodytos rūšies reikalavimų. A. Leistini kokybės nuokrypiai i) „Aukščiausia“ rūšis 5 % ūglių skaičiaus arba svorio, neatitinkantys rūšies reikalavimų, bet atitinkantys I rūšies reikalavimus arba, išimtiniais atvejais, su tos rūšies leistinais nuokrypiais, arba turintys nežymius neranduotus įtrūkimus nuėmus derlių. ii) I rūšis 10 % ūglių skaičiaus arba svorio, neatitinkantys rūšies reikalavimų, bet atitinkantys II rūšies reikalavimus arba, išimtiniais atvejais, su tos rūšies leistinais nuokrypiais, arba turintys nežymius neranduotus įtrūkimus nuėmus derlių. iii) II rūšis 10 % ūglių skaičiaus arba svorio, neatitinkantys nei rūšies reikalavimų, nei minimalių reikalavimų, išskyrus puvimo ar kitokio gedimo paveiktus ūglius, dėl ko jie netinkami vartojimui. Be pirmiau minėtų 10 % gali būti leidžiamas papildomas 10 % tuščiavidurių arba labai nežymius įtrūkimus dėl plovimo turinčių ūglių skaičiaus arba svorio nuokrypis. Jokiu atveju neleidžiama daugiau kaip 15 % tuščiavidurių ūglių kiekvienoje pakuotėje ar ryšulėlyje. B. Leistini dydžio nuokrypiai Visoms rūšims: 10 % ūglių skaičiaus arba svorio, neatitinkančių nurodyto dydžio ir nukrypstančių nuo nurodytų ilgio apribojimų daugiausia 1 cm pagal ilgį ir 2 mm pagal skersmenį. V. PATEIKIMO NUOSTATOS A. Vienodumas Kiekvienos pakuotės, vienetinės pakuotės ar ryšulėlio toje pačioje pakuotėje turinys turėtų būti vienodas, joje turėtų būti tik tos pačios kilmės, kokybės, spalvos grupės ir dydžio (jeigu rūšiavimas pagal dydį privalomas) šparagai. 03/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 467 Vis dėlto skirtingų spalvos grupių ūgliai gali būti leidžiami tik su tokiais apribojimais: — baltieji šparagai: 10 % violetinių šparagų skaičiaus arba svorio „Ekstra“ ir „I“ rūšyse ir 15 % II rūšyje, — violetiniai, žalieji ir violetiškai žali šparagai: 10 % kitos spalvos grupės šparagų skaičiaus arba svorio. II rūšyje leidžiamas baltųjų ir violetinių šparagų mišinys, jeigu jie yra tinkamai paženklinti. Kiekvienos pakuotės, vienetinės pakuotės ar ryšulėlio matomoji dalis turi atitikti visą turinį. B. Pateikimas Šparagai gali būti pateikti taip: i) tvirtai surištuose ryšulėliuose Ūgliai kiekvieno ryšulėlio išorinėje pusėje išvaizda ir skersmeniu turi atitikti viso ryšulėlio vidurkį. Ryšulėliais supakuotų „Aukščiausios“ rūšies šparagų ūgliai turi būti to paties ilgio. Pakuotėje ryšulėliai turi būti lygiai sudėlioti; kiekvienas ryšulėlis turi būti apsaugotas popieriumi. Bet kurioje pakuotėje ryšulėliai turi būti to paties svorio ir ilgio; ii) vienetinėse pakuotėse, arba sudėlioti bet nesurišti pakuotėje. C. Įpakavimas Šparagai turi būti pakuojami taip, kad produkcija būtų tinkamai apsaugota. Pakuotės viduje naudojamos medžiagos turi būti naujos, švarios ir tokios kokybės, kad būtų išvengta bet kokios išorinės ar vidinės žalos produkcijai. Naudoti medžiagas, visų pirma popierių arba ženklus su prekinėmis specifi- kacijomis, galima tik su sąlyga, kad spausdinimas ar etikečių klijavimas atliekamas netoksišku rašalu arba klijais. Pakuotėse neturi būti jokių pašalinės kilmės medžiagų. VI. ŽENKLINIMO NUOSTATOS Ant kiekvienos pakuotės raidėmis sugrupuotomis toje pačioje pusėje, pažymėta įskaitomai ir nenuplaunamai bei matoma išorėje turi būti nurodyta ši detali informacija: A. Tapatumas Pakuotojas ir (arba) siuntėjas, pavadinimas ir adresas arba oficialiai išduotas ar pripažįstamas kodinis ženklas. Tačiau, jeigu naudojamas kodas, nuorodą „pakuotojas ir (arba) siuntėjas“ (arba atitinkamą santrumpą) reikia pateikti šalia šio kodo. B. Produkcijos tipas „Šparagai“, po to nurodoma „baltieji“, „žalieji“, „violetiniai“ arba „violetiškai žali“, jeigu pakuotės turinys nema- tomas iš išorės ir, tam tikrais atvejais, nurodoma „trumpi“, „galiukai“ arba „baltųjų ir violetinių mišinys“. C. Produkcijos kilmė Kilmės šalis ir pasirinktinai auginimo rajonas, nacionalinis, regioninis arba vietinis vietovardis. D. Komercinės specifikacijos — rūšis, — dydis, išreikštas: a) minimaliu ir maksimaliu skersmeniu šparagams, kuriems taikomos vienodumo taisyklės; b) minimaliu skersmeniu, po to maksimaliu skersmeniu arba žodžiais „ir virš“ šparagams, kuriems netai- komos vienodumo taisyklės, — ryšulėlių skaičius arba vienetinių pakuočių skaičius ryšulėliais arba vienetinėmis pakuotėmis supakuotiems šparagams. E. Oficialus kontrolės ženklas (nebūtina)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2022/99 af Christoph Konrad (PPE-DE) til Kommissionen. Forfordeling af tyske bjergningsvirksomheder.

eurovoc_concepts:
EU law
Germany
motorway
national law
restriction on competition
services company
transport company

text: 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/69 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (22. december 1999) Initiativerne p(cid:229) dette omr(cid:229)de er hidtil blevet taget som led i udviklingen af den f(cid:230)lles transportpolitik inden for lufttransport (tidl. artikel 84)). De (cid:230)ndrede bestemmelser om forbrugerbeskyttelse i den nye traktat (artikel 153 (tidl. artikel 129a)) l(cid:230)gger i hłjere grad op til initiativer til beskyttelse af passagerers rettigheder. (EF-traktatens artikel 80(2) Kommissionen har tidligere p(cid:229) (cid:229)ret offentliggjort et udbud med henblik p(cid:229) indg(cid:229)else af en kontrakt om vurdering af gennemfłrelsen af forordning (E(cid:216)F) nr. 295/91 af 4. februar 1991 om en ordning for kompensation til ruteflypassagerer, der afvises p(cid:229) grund af overbooking. De indkomne tilbud er ved at blive gennemg(cid:229)et, og kontrakten vil blive tildelt i n(cid:230)r fremtid. Der forventes at foreligge resultater i fłrste halvdel af 2000, som vil kunne hj(cid:230)lpe Kommissionen med at kanalisere sine initiativer med henblik p(cid:229) at sikre, at forordningen anvendes fuldt ud. Der eksisterer ingen specifikke EU-regler om flyselskabers ansvar for baggage. P(cid:229) dette omr(cid:229)de g(cid:230)lder der nationale regler for indenrigsflyvning, mens flyvninger mellem medlemsstaterne er omfattet af den for(cid:230)ldede Warszawa-konvention af 1929 og dennes senere revisioner. Montreal-konventionen, som der opn(cid:229)edes enighed om i maj 1999, og som skal erstatte den samlede Warszawa-konvention, fasts(cid:230)tter nye regler for international transport, som ogs(cid:229) vil kunne indg(cid:229) i EU-lovgivningen og d(cid:230)kke indenrigsflyvning i medlemsstaterne. Herved vil der kunne skabes et ensartet system for al transport med EU-flyselskaber. N(cid:229)r Kommissionen udarbejder sine forslag til F(cid:230)llesskabets ratifikation og implementering af den nye Montreal-konvention, vil den nłje overveje denne mulighed, specielt p(cid:229) baggrund af, at Parlamentet under behandlingen af R(cid:229)dets forordning(EF) nr. 2027/97 af 9. oktober 1997 om luftfartsselskabers erstatnings- ansvar i tilf(cid:230)lde af ulykker (1) gav udtryk for den opfattelse, at der błr indg(cid:229) f(cid:230)lles regler for baggage i en hvilken som helst EU-ansvarsordning. Med hensyn til flyselskabers ansvar i tilf(cid:230)lde af aflysning af afgange udvider udkastet til f(cid:230)lles holdning vedrłrende (cid:230)ndringen af forordning(E(cid:216)F) nr. 295/91 (2) kompensationsordningen for overbooking til ogs(cid:229) at omfatte passagerer, der forsinkes p(cid:229) grund af aflysning af en flyafgang. Problemet med komfort og pladsforhold p(cid:229) flyene vil sammen med en l(cid:230)ngere r(cid:230)kke forbrugeremner blive taget op i et kommende papir om passagerers rettigheder, som Kommissionen vil sende til hłring. Papiret vil blive sendt til alle involverede parter og naturligvis til Parlamentet. Resultaterne af hłringen skal anvendes ved udformningen den fremtidige politik p(cid:229) dette omr(cid:229)de. (1) (2) EFT L 285 af 17. 10. 1997, s. 1. EFT C 120 af 18. 4. 1998, s. 18. (2000/C 219 E/082) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2022/99 af Christoph Konrad (PPE-DE) til Kommissionen (9. november 1999) Om: Forfordeling af tyske bjergningsvirksomheder Har Kommissionen kendskab til, at 1. tyske bjergningsvirksomheder i henhold til g(cid:230)ldende ret (§ 15a StVO) kun m(cid:229) bjerge motorkłretłjer p(cid:229) de tyske motorveje indtil den n(cid:230)ste motorvejsfrakłrsel, og at bjergningen derudover skal v(cid:230)re afsluttet efter en afstand p(cid:229) maksimal 100 km fra bjergningsstedet? 2. Har Kommissionen ligeledes kendskab til, at udenlandske bjergningsvirksomheder uden afstands- begr(cid:230)nsning kan bjerge s(cid:230)ttevognstr(cid:230)kkere, som er forulykket p(cid:229) tyske motorveje eller ikke kan kłre p(cid:229) grund af andre skader? (F. eks. transporterede firmaet van der Zandt (Nederlandene) kłredygtige tr(cid:230)kkere med kranvogn til Irschenberg i Bayern og transporterede den forulykkede tr(cid:230)kker derfra tilbage til Holland). Har Kommissionen kendskab til, at konsulater eller ambassader tildeler EU-virksomheder varige 3. gyldige undtagelsestilladelser, hvorimod tyske virksomheder har forbud mod disse former for kłrsel? C 219 E/70 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 Har Kommissionen kendskab til erkl(cid:230)ringen fra T(cid:220)V Verkehr und Fahrzeug GmbH fra april 1998, 4. som udtrykkeligt over for tyske virksomheder bekr(cid:230)fter, at en risikofri og trafiksikker bjergning ogs(cid:229) af lastbiler er absolut muligt med den nye generations bjergningskłretłjer (hydraulisk bjergningsgrej) under samtidig overholdelse af de betingelser, der stilles i bedłmmelsen? 5. Hvad agter Kommissionen at głre for at imłdeg(cid:229) denne effektive konkurrencefordrejning? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (8. december 1999) Det er Kommissionen bekendt, at det efter den tyske lovgivning kun er tilladt bjergningskłretłjer at sl(cid:230)be motorkłretłjer, som er brudt sammen, over en begr(cid:230)nset str(cid:230)kning p(cid:229) tyske motorveje. Derimod har den ikke kendskab til, hvorledes bestemte ikke-tyske bjergningsvirksomheder behandles, og navnlig ikke, at tyske ambassader udsteder dispensationer til ikke-tyske virksomheder, s(cid:229)ledes at de kan bjerge kłretłjer p(cid:229) tyske motorveje over l(cid:230)ngere str(cid:230)kninger, end det normalt er tilladt efter de relevante tyske regler. Endvidere kender Kommissionen intet til den ekspertudtalelse, som det (cid:230)rede parlaments- medlem n(cid:230)vner. Ikke desto mindre mener Kommissionen, at hvis den beskrevne praksis blev fulgt, s(cid:229) ville s(cid:229)danne beslutninger fra de tyske myndigheders side om at indrłmme virksomheder, der er etableret i andre medlemsstater end Tyskland, gunstigere vilk(cid:229)r ikke udgłre overtr(cid:230)delser af reglerne og principperne i f(cid:230)llesskabslovgivningen. Medlemsstaterne har i henhold til f(cid:230)llesskabsbestemmelserne ret til at anvende strengere regler over for deres egne statsborgere eller over for virksomheder, der er etableret p(cid:229) deres territorium. (2000/C 219 E/083) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2027/99 af Alonso Puerta (GUE/NGL) og Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) til Kommissionen (3. november 1999) Om: Udbygning af jernbanelinjen for hłjhastighedstog mellem Madrid og Valladolid De spanske myndigheder vil i n(cid:230)r fremtid tr(cid:230)ffe afgłrelse om den definitive linjefłring af jernbane- forbindelsen for hłjhastighedstog mellem Madrid og Valladolid, som indg(cid:229)r i projektet »Hłjhastighedstog Syd«, et af de 14 prioriterede projekter, som stłttes af Den Europ(cid:230)iske Union inden for rammerne af de transeurop(cid:230)iske transportnet. Konkret skal ministeriet for offentlige arbejder v(cid:230)lge en af fłlgende to muligheder for linjefłringen ved udkłrslen fra Madrid, nemlig enten str(cid:230)kningen gennem kommunerne Tres Cantos og Soto del Real, som vil omfatte en lang tunnel gennem Sierra de Guadarrama, eller str(cid:230)kningen gennem Villalba, som indeb(cid:230)rer mindre łkonomiske og miljłm(cid:230)ssige omkostninger, idet man kan udnytte den eksisterende str(cid:230)kning Madrid-Segovia, hvilket fremg(cid:229)r af den miljłrisikovurdering, der nu er offentliggjort. Desuden vil besparelserne ved sidstn(cid:230)vnte mulighed, som er baseret p(cid:229) en forbedring af en allerede eksisterende jernbanelinje, kunne udnyttes af de spanske myndigheder til at forbedre forbindelserne i den nordlige og nordłstlige del af Den Iberiske Halvł gennem investeringer til modernisering af andre jernbaneforbindelser som f. eks. Valladolid-Portugal eller linjen Palencia-A Coruna og Le(cid:243)n-Gij(cid:243)n. P(cid:229) denne m(cid:229)de kunne man opn(cid:229) den bedste opfyldelse af kriterierne og m(cid:229)lene for strukturfondsforordnin- gerne og Samhłrighedsfonden, og samtidig opn(cid:229) den bedst mulige łkonomiske, sociale og miljłm(cid:230)ssige rentabilitet i projektet. Hvorledes vurderer Kommissionen de forskellige linjefłringer i ovenn(cid:230)vnte jernbanestr(cid:230)kning? Kan Kommissionen indlede en dialog med de spanske myndigheder, for at de med den stłrste interesse overvejer muligheden for linjefłringen i Villalba?