title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2035/99 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione. Imposte sugli anelli di fidanzamento.

eurovoc_concepts:
CCT duties
jewellery and goldsmith's articles

text: 18. 7. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 203 E/121 (2000/C 203 E/153) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2035/99 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione (3 novembre 1999) Oggetto: Imposte sugli anelli di fidanzamento All(cid:146)interrogante Ł pervenuta la protesta di un elettore, cittadino britannico residente in Australia, che ha spedito alla sua fidanzata in Portogallo un anello di fidanzamento dichiarando contenuto e valore del pacchetto e pagando tutte le imposte australiane. All(cid:146)atto del ricevimento del pacchetto in Portogallo, l(cid:146)anello Ł stato tassato con un(cid:146)aliquota del 17 %. Pu(cid:242) la Commissione confermare se un anello di fidanzamento Ø un articolo soggetto ad imposizione fiscale? Risposta data dal sig. Bolkestein in nome della Commissione (7 dicembre 1999) I regali inviati da un privato che vive in un paese terzo ad un altro privato che vive nella Comunit(cid:224) possono essere importati in franchigia di dazi e tasse all(cid:146)importazione se il loro valore non supera i 45 euro (1). Dato che sembrava che il valore dell(cid:146)anello di fidanzamento superasse tale limite, le autorit(cid:224) portoghesi avevano il diritto di applicare le tasse all(cid:146)importazione all(cid:146)intero valore dell(cid:146)anello importato. (1) Articolo 29 del regolamento (CEE) n. 918/83 del Consiglio, del 28 marzo 1983, relativo alla fissazione del regime comunitario delle franchigie doganali (GU L 105 del 23. 4. 1983), modificato dal regolamento (CEE) n. 1315/88 del Consiglio, del 3 maggio 1988, che modifica il regolamento (CEE) n. 2658/87 relativo alla nomenclatura tariffaria e statistica ed alla tariffa doganale comune e il regolamento (CEE) n. 918/83 (GU L 123 del 17. 5. 1988); articolo 14, paragrafo 1, in materia di lettera d) della sesta direttiva 77/388/CEE del Consiglio, del 17 maggio 1977, armonizzazione delle legislazioni degli Stati membri relative alle imposte sulla cifra di affari (cid:129) sistema comune di imposta sul valore aggiunto: base imponibile uniforme (GU L 145 del 13. 6. 1977); articolo 1 della direttiva 85/576/ CEE del Consiglio, del 20 dicembre 1985, che modifica la direttiva 78/1035/CEE relativa alle franchigie fiscali applicabili all(cid:146)importazione di merci oggetto di piccole spedizioni a carattere non commerciale provenienti dai paesi terzi (GU L 372 del 31. 12. 1985) e articolo 1 della direttiva 78/1035/CEE del Consiglio, del 19 dicembre 1978, relativa alle franchigie fiscali applicabili all(cid:146)importazione di merci oggetto di piccole spedizioni a carattere non commerciale provenienti dai paesi terzi (GU L 366 del 28. 12. 1978). (2000/C 203 E/154) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2042/99 di Lennart SacrØdeus (PPE-DE) alla Commissione (3 novembre 1999) Oggetto: Mucche abbattute in Svezia Il 7 ottobre in Ljungskile, nella Svezia meridionale, sono state abbattute sei mucche sane poichØ il proprietario si Ł rifiutato di marchiarle come prescritto dalle norme dell(cid:146)UE vigenti dal 1o gennaio 1998. Dal prato dove pascolavano le mucche abbattute sono state trasportate ad un impianto di distruzione delle carcasse. L(cid:146)ispettorato agrario svedese fa osservare che le norme dell(cid:146)UE sono predisposte in modo tale da rendere obbligatorio l(cid:146)abbattimento in loco del bestiame non marchiato e da escludere la possibilit(cid:224) di trasportare gli animali anche verso un mattatoio. Non esiste alcuna possibilit(cid:224) di deroga. Ci(cid:242) premesso, ritiene la Commissione che le succitate norme vadano interpretate in questo modo? Risposta del sig. Byrne a nome della Commissione (16 dicembre 1999) La Commissione non dispone di informazioni sul caso specifico citato dall(cid:146)onorevole parlamentare. In termini generali vanno tuttavia ricordate le norme applicabili alla materia secondo il regolamento (CE) n. 494/98 della Commissione, del 27 febbraio 1998, recante modalit(cid:224) d(cid:146)applicazione del regolamento (CE)


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2045/99 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle. Täydellinen luettelo Euroopan komission henkilöstölle kuuluvista eduista ja korvauksista.

eurovoc_concepts:
European Commission
European official
allowances and expenses
family benefit
regulations for civil servants

formats: html pdf print

text: C 219 E/76 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 3. Miten on yksik(cid:246)n laillisuuden laita? Koska neuvosto, komissio tai parlamentti on antanut sille perustamisluvan? 4. Milloin se aloitti toimintansa? 5. Mille komissaarille t(cid:228)m(cid:228) yksikk(cid:246) on vastuussa? 6. Mit(cid:228) raportteja (cid:148)Soul for Europe(cid:148) -yksikk(cid:246) on mahdollisesti julkaissut? Tietooni on tullut, ett(cid:228) (cid:148)Soul for Europe(cid:148) -yksikk(cid:246) tai 7. joka tiet(cid:228)(cid:228)kseni on mainitun yksik(cid:246)n osa, on tehnyt huomattavia lahjoituksia. Voiko komissio toimittaa t(cid:228)ydellisen luettelon organisaatioista, joille (cid:148)Soul for Europe(cid:148) -yksikk(cid:246) on antanut lahjoitustukea, ja ilmoittamaan lahjoituksen suuruuden kussakin tapauksessa? jatkokoulutusyksikk(cid:246), Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 1999) Komissiossa ei ole (cid:148)Soul for Europe(cid:148) -yksikk(cid:246)(cid:228). On olemassa puheenjohtaja Delorsin toimesta vuonna 1994 liikkeelle l(cid:228)htenyt ja puheenjohtaja Santerin tukema (cid:148)Soul for Europe. Ethics and Spirituality(cid:148) -aloite. Aloitteen tarkoituksena on kannustaa keskustelua uskonnollisten tai humanististen yhteis(cid:246)jen kanssa ja edist(cid:228)(cid:228) hankkeita, jotka tukevat Euroopan yhten(cid:228)istymiskehityksen ja yhteis(cid:246)n toimintaperiaatteiden eettisten ja henkisten ulottuvuuksien tunnustamista ja ymm(cid:228)rt(cid:228)mist(cid:228). for Europe. Ethics and Saadakseen osapuolet (uskonnolliset tai humanistiset yhteis(cid:246)t) mukaan (cid:148)Soul Spirituality(cid:148) -toimintaan komissio kutsui osapuolet vuonna 1994 perustamaan niiden edustajista valinta- komiteaa, joka ehdottaa hankkeita komissiolle. N(cid:228)iden hankkeiden tulisi nimenomaan tukea Euroopan yhdentymisen ideaa ja arvoja ja edist(cid:228)(cid:228) uuden Euroopan rakentamisen henkisen ja eettisen ulottuvuuden pohdintaa. Valintakomiteaa tukee koordinaattori, joka on Euroopan kirkkojen konferenssin (KEK) kirkko- ja yhteis- kuntakomission j(cid:228)sen. Euroopan komissio avustaa rahallisesti valintakomitean kokouksia, joita on noin kolme vuodessa, ja puolip(cid:228)iv(cid:228)toimisen koordinaattorin ty(cid:246)t(cid:228). Valintakomitean suosittamien ja komission hyv(cid:228)ksymien hankkeiden osittaiseen rahoittamiseen tarkoitetut avustukset otetaan budjettikohdasta A 3024. Sen oikeuttaa parlamentin tekem(cid:228) lis(cid:228)ys vuodelta 1997: (cid:148)M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)raha. on my(cid:246)s tarkoitettu tukemaan toimintaa, jossa pohditaan Euroopan tasolla Euroopan yhdentymisen eettist(cid:228) ja henkist(cid:228) perustaa sek(cid:228) sen edustamia arvoja. (cid:148) Budjettikohta A 3024 kuuluu vuodesta 1999 alkaen koulutus- ja kulttuurikomissaarin vastuualueeseen. Koordinaattori esitt(cid:228)(cid:228) vuodesta 1997 alkaen joka vuosi kertomuksen ohjelman kehityksest(cid:228) ja arvion toteutetuista hankkeista. Luettelo organisaatioista, joita on avustettu (cid:148)Soul for Europe(cid:148) -ohjelman puitteissa, on l(cid:228)hetetty suoraan parlamentin j(cid:228)senelle ja parlamentin sihteerist(cid:246)(cid:246)n. (2000/C 219 E/091) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2045/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: T(cid:228)ydellinen luettelo Euroopan komission henkil(cid:246)st(cid:246)lle kuuluvista eduista ja korvauksista Voiko komissio toimittaa t(cid:228)ydellisen luettelon kaikista eduista ja korvauksista, joita komission henkil(cid:246)st(cid:246)lle maksetaan palkan lis(cid:228)ksi, tai joihin sill(cid:228) on oikeus? 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/77 Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (9. joulukuuta 1999) Henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 62 artiklan mukaan virkamiehen palkka voi peruspalkan lis(cid:228)ksi muodostua monista perhelisist(cid:228) ja muista korvauksista, tiedot eiv(cid:228)t merkitse, ett(cid:228) virkamiehen palkka muodostuisi kaikkien etuuksien yhteenlasketusta summasta. joita selvitet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228). Seuraavat Perhelis(cid:228)t: kotitalouslis(cid:228), jota maksetaan naimisissa oleville virkamiehille ja jonka m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on viisi 1. prosenttia peruspalkasta; jonka m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 213,61 euroa kuukaudessa kustakin huollettavana olevasta lapsesta; opetuslis(cid:228), jonka enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 190,90 euroa kuukaudessa kustakin lapsesta, joka saa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti opetusta oppilaitoksessa; syntym(cid:228)lis(cid:228), jonka m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 198,31 euroa. Perhelisist(cid:228) v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n kaikki muut samanluontoiset korvaukset, joita virkamies mahdollisesti saa muualta. lapsilis(cid:228), 2. Aktiiviseen palvelussuhteeseen liittyv(cid:228)t korvaukset ennen Euroopan yhteis(cid:246)jen toimielimen palveluk- seen tulemista: ulkomailta muuttaville virkamiehille tilanteen mukaan joko ulkomaankorvaus, joka on 16 prosenttia peruspalkan, kotitalouslis(cid:228)n ja huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lis(cid:228)n kokonaism(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)st(cid:228), tai erityinen maastamuuttokorvaus, joka on nelj(cid:228) prosenttia peruspalkasta; ura-alueen C virkamiehille joko 99,55 euron tai 152,63 euron suuruinen kuukausittainen sihteerist(cid:246)korvaus; kerran vuodessa korvaus matkakuluista virkamiehen asemapaikan ja l(cid:228)ht(cid:246)paikkakunnan v(cid:228)lill(cid:228). Henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen liitteess(cid:228) VII m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s seuraavien korvauksien maksamisesta: kiinte(cid:228)m(cid:228)(cid:228)- 3. r(cid:228)inen edustuskulukorvaus (ainoastaan komission edustustojen p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)t j(cid:228)senvaltioissa sek(cid:228) komissaarin kabinetin p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)t ja apulaisp(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)t voivat nykyisin saada t(cid:228)t(cid:228) korvausta); asumiskorvaus tai ty(cid:246)matka- korvaus paikoissa, liikenneolosuhteet ovat tunnetusti erityisen vaikeat (n(cid:228)ist(cid:228) paikoista s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n neuvoston asetuksella, ja Bryssel ei kuulu niihin); kiinte(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen virkamatkakorvaus, joka on korkeintaan 892,42 euroa vuodessa virkamiehille, joiden on teht(cid:228)viens(cid:228) vuoksi teht(cid:228)v(cid:228) jatkuvasti matkoja, joilla heill(cid:228) on oikeus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) omaa autoaan sen kaupungin alueella, jossa heid(cid:228)n asemapaikkansa on (alle 10 virkamiest(cid:228) saa t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) korvausta). joissa joko majoitus- tai Korvaukset, jotka maksetaan palvelukseen tulemisen yhteydess(cid:228), asemapaikan muuttuessa tai palve- 4. lussuhteen p(cid:228)(cid:228)ttyess(cid:228) lopullisesti: asettautumiskorvaus, joka on yhden kuukauden peruspalkan suuruinen tai kahden kuukauden peruspalkan suuruinen sellaisen virkamiehen osalta, joka on oikeutettu kotitalousli- s(cid:228)(cid:228)n; uudelleenasettautumiskorvaus, joka on yhden kuukauden peruspalkan suuruinen tai kahden kuukau- den peruspalkan suuruinen sellaisen virkamiehen osalta, joka on oikeutettu kotitalouslis(cid:228)(cid:228)n; matkakulu- korvaus; muuttokulukorvaus; p(cid:228)iv(cid:228)raha. 5. Muut ty(cid:246)oloihin liittyv(cid:228)t korvaukset: ylity(cid:246)korvaukset ura-alueiden C ja D virkamiehille kiireellisiss(cid:228) tapauksissa tai jotka ty(cid:246)skentelev(cid:228)t lauantaisin, sunnuntaisin tai yleisin(cid:228) vapaap(cid:228)ivin(cid:228); korvaus p(cid:228)ivystysvelvollisuudesta s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti (cid:246)isin, yksik(cid:246)n tarpeiden tai turvallisuusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten perusteella. ty(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n ollessa poikkeuksellisen suuri; korvaus virkamiehille, Virkamiehille, 6. jotka ty(cid:246)skentelev(cid:228)t ydinvoima-alalla ja joiden palkka maksetaan talousarvion tutki- mus- ja kehitysm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoista: rahalliset edut, jotka my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n komission erityisest(cid:228) esityksest(cid:228) pienelle joukolle virkamiehi(cid:228), joita my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n patentoidun keksinn(cid:246)n tehneille virkamiehille; palkkiot, joita my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n poikkeuksellisista ansioista; erityiset korvaukset erityisen vaikeista ty(cid:246)oloista. jotka kuuluvat palkkaluokkiin A1 ja A2; aiheellisissa tapauksissa palkkiot, (2000/C 219 E/092) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2046/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: T(cid:228)ydellinen luettelo Euroopan komission puheenjohtajalle ja j(cid:228)senille kuuluvista eduista ja korvauk- sista Voiko komissio toimittaa t(cid:228)ydellisen luettelon kaikista eduista ja korvauksista, johtajalle ja j(cid:228)senille maksetaan palkan lis(cid:228)ksi, tai joihin heill(cid:228) on oikeus? joita komission puheen-


title: WRITTEN QUESTION E-2044/99 by Jeffrey Titford (EDD) to the Commission. Number of staff employed by Commission.

eurovoc_concepts:
European Commission
size of business

text: C 203 E/122 Official Journal of the European Communities EN 18. 7. 2000 the implementation of Council Regulation (EC) No 820/97 as regards the application of minimum administrative sanctions in the framework of the system for the identification and registration of bovine animals (1). Article 1 provides that (cid:145)If one or more animals on a holding comply with none of the provisions laid down in Article 3 of Regulation (EC) No 820/97, a restriction shall be imposed on movement of all animals to and from that holding. the keeper of an animal cannot prove its identification within two working days, it shall be destroyed without delay under the supervision of the veterinary authorities, and without compensation from the competent authority. (cid:146) If This applies to bovine animals which do not have any of the elements provided for in the identification system (eartags, entry in the computerised database, passport, record in the individual register to be kept on each holding). In this exceptionally serious case, following expiry of the given period, slaughter is justified particularly in the light of infringements committed which may constitute a risk to human and animal health. This Community legislation (Regulation (EC) No 494/98) was adopted in the form of a regulation. An act of this type is binding in its entirety and is not compatible with a more (cid:145)flexible(cid:146) national law. Moreover, the Commission has not received a request from the Swedish authorities to amend the rules which apply in this area. (1) OJ L 60, 28. 2. 1998. (2000/C 203 E/155) WRITTEN QUESTION E-2044/99 by Jeffrey Titford (EDD) to the Commission (3 November 1999) Subject: Number of staff employed by Commission Can the Commission indicate how many full-time and part-time staff are employed by it: (cid:129) in Brussels? (cid:129) in or near Strasbourg? (cid:129) elsewhere? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (7 December 1999) On 1 November 1999, the Commission employed in Brussels 12 055 full time officials and 687 part time officials, 1 490 temporary agents and 33 part time temporary agents (totalling 13 545 full time and 720 part time). In Strasbourg the Commission employed 1 full time official, responsible for the logistics of meetings of the Commission at Strasbourg during the Parliament sessions. The Commission does not employ anybody (cid:145)near Strasbourg(cid:146). In Luxembourg the Commission employed 2 477 full time officials and 235 part time officials, 105 tem- porary agents and 4 part time temporary agents (totalling 2 582 full time and 239 part time). Elsewhere the Commission employed 1 799 full time officials and 23 part time officials, 1 100 full time temporary agents and 14 part time temporary agents (totalling 2 899 full time and 39 part time)


title: WRITTEN QUESTION E-2036/99 by Glyn Ford (PSE) to the Commission. Knorr Bremse and European funding.

eurovoc_concepts:
EU financing
France
Germany
Hungary
Italy
State aid
United Kingdom
industrial enterprise
job creation
job cuts
transfer of businesses
vehicle parts

text: C 46 E/2 Official Journal of the European Communities EN 13. 2. 2001 All payments by the Commission are based on the specific items listed in the decision, which means that assistance cannot be provided twice for the same expenditure. The first phase of the project was finished according to the timetable drawn up when the part-financing decision was adopted. Car parks were provided for in the initial decision to prevent vehicles parking in the protected areas. The rebuilding of the boundary wall of the park is included in the second phase of the project and is largely complete. The two phases of the project made no provision for a ban on traffic on the road system in the (cid:145)Casa de Campo(cid:146) park. (2001/C 46 E/002) WRITTEN QUESTION E-2036/99 by Glyn Ford (PSE) to the Commission (3 November 1999) Subject: Knorr Bremse and European funding Knorr Bremse has announced several hundred redundancies in Kingswood, Bristol (UK), in order to transfer work to its factories in France, Italy or Germany and Hungary. Can the Commission say whether any financial assistance of any kind has been asked for by this company or given to this company for job creation in France, Italy or Germany or through TACIS and PHARE programmes in Hungary? Supplementary answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (3 May 2000) According to information from the European Social Fund Mission in France, in 1997 and 1998 the Knorr Dahl Freinage branch in Lisieux (Lower Normandy) received financial assistance under Objective 4 for training (improving skills in various fields) amounting to FRF 909 000. This assistance was not aimed at job creation, to which the Honourable Member refers in his question. In Berlin, Germany, Hasse & Wrede GmbH, a subsidiary company of Knorr Bremse AG, received DEM 533 000 for investments in machinery and equipment, mainly in order to retain existing jobs. In Italy this company received no Community part-financing. As far as the Commission is aware, Knorr Bremse has never asked for or benefited from Community assistance through the P programme in Hungary, and this country is not eligible for the T programme. Finally, Knorr Bremse received no funding under the Community initiatives A or E. (2001/C 46 E/003) WRITTEN QUESTION E-2629/99 by Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) and Gian Gobbo (TDI) to the Commission (12 January 2000) Subject: Participation of the President of the Commission, Romano Prodi, in the international summit of the left On Saturday 20 and Sunday 21 November 1999, Romano Prodi, in the capacity of President of the Commission, participated in the international summit of left-wing leaders, together with Jospin, D(cid:146)Alema, Clinton, Blair et al


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2048/99 från Jeffrey Titford (EDD) till kommissionen. Nettoavgifter till och nettobidrag från/till Europeiska unionen.

eurovoc_concepts:
Member States' contribution
economic support

text: C 219 E/78 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (13 december 1999) I r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG, EKSG, Euratom) nr 2778/98 (1) av den 17 december 1998 om (cid:228)ndring av f(cid:246)rordning nr 422/67/EEG, nr 5/67/Euratom fastst(cid:228)lls ers(cid:228)ttning till kommissionens ordf(cid:246)rande och ledam(cid:246)ter och till domstolens ordf(cid:246)rande, domare, generaladvokater och justitiesekreterare och till f(cid:246)rstainstansr(cid:228)ttens ordf(cid:246)rande, ledam(cid:246)ter och justitiesekreterare. Enligt denna lagstiftning f(cid:229)r kommissionsledam(cid:246)ternas, ordf(cid:246)randes och vice ordf(cid:246)randes ers(cid:228)ttningar, ut(cid:246)ver grundl(cid:246)nen, omfatta familjebidrag och andra bidrag. Familjebidragen beviljas efter avdrag av eventuella belopp av samma typ som ledamoten mottar fr(cid:229)n annat h(cid:229)ll. Varje kommissionsledamots ers(cid:228)ttning beror d(cid:228)rf(cid:246)r p(cid:229) vilka bidrag han eller hon har r(cid:228)tt till. De m(cid:229)natliga familjebidrag som kommissionsledam(cid:246)terna, ordf(cid:246)rande och vice ordf(cid:246)rande har r(cid:228)tt till best(cid:229)r av ett hush(cid:229)llstill(cid:228)gg p(cid:229) 5 % av grundl(cid:246)nen (om det finns en bidragsber(cid:228)ttigad make/maka), ett barntill(cid:228)gg p(cid:229) 213,62 euro per underh(cid:229)llsber(cid:228)ttigat barn, samt utbildningstill(cid:228)gg som (cid:228)r olika stora beroende p(cid:229) barnets (cid:229)lder och akademiska niv(cid:229) (36 %, 50 % respektive 100 % av 190,90 euro f(cid:246)r prim(cid:228)r-, sekund(cid:228)r- och universitetsniv(cid:229)). Ett bostadstill(cid:228)gg betalas ut som motsvarar 15 % av grundl(cid:246)nen. Det finns ett representationsbidrag som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ligger p(cid:229) 607,71 euro f(cid:246)r ledam(cid:246)ter av kommis- sionen, 911 euro f(cid:246)r vice ordf(cid:246)rande och 1 418 euro f(cid:246)r ordf(cid:246)rande. Representationsutgifter ers(cid:228)tts efter uppvisande av kvitto. Ers(cid:228)ttningen (cid:228)r begr(cid:228)nsad till 11 347 euro per (cid:229)r f(cid:246)r de flesta ledam(cid:246)terna av kommissionen. F(cid:246)r vice ordf(cid:246)randena och ledam(cid:246)ter med ansvar f(cid:246)r yttre f(cid:246)rbindelser ligger begr(cid:228)ns- ningen p(cid:229) 17 023 euro och f(cid:246)r ordf(cid:246)rande p(cid:229) 22 694 euro. N(cid:228)r en ledamot av kommissionen som inte (cid:228)r belgare p(cid:229)b(cid:246)rjar sin tj(cid:228)nst har han eller hon r(cid:228)tt till ett bidrag som skall t(cid:228)cka utl(cid:228)gg i samband med bos(cid:228)ttning, och som motsvarar tv(cid:229) m(cid:229)naders bruttogrundl(cid:246)n (f(cid:246)r n(cid:228)rvarande 31 209 euro f(cid:246)r en ledamot av kommissionen), ers(cid:228)ttning f(cid:246)r resekostnader f(cid:246)r sig sj(cid:228)lv och sin familj samt flyttningsbidrag (inklusive f(cid:246)rs(cid:228)kring). (1) EGT L 347, 23. 12. 1998. (2000/C 219 E/093) SKRIFTLIG FR¯GA E-2048/99 fr(cid:229)n Jeffrey Titford (EDD) till kommissionen (3 november 1999) ˜mne: Nettoavgifter till och nettobidrag fr(cid:229)n/till Europeiska unionen Kan kommissionen g(cid:246)ra upp en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver de nettoavgifter till eller nettobidrag fr(cid:229)n Europeiska unionen, som utbetalats fr(cid:229)n eller till de olika 15 medlemsstaterna i Europeiska unionen under de senaste tre (cid:229)ren i de fall som uppgifterna finns tillg(cid:228)ngliga? Svar fr(cid:229)n Michaele Schreyer p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 december 1999) Parlamentsledamoten kan hitta de uppgifter han fr(cid:229)gar efter i dokumentet Allocation of 1998 EU operating expenditure by Member State, fr(cid:229)n juni 1999. Det omfattar tiden 1992(cid:141)1998. Dokumentet finns agenda2000/statdepenses98. pdf tillg(cid:228)ngligt p(cid:229) engelska p(cid:229) Internetadressen http://europa. eu. int/comm/dg19/pdf/


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2048/99 υποβολή: Jeffrey Titford (EDD) προς την Επιτροπή. Καθαρή συμβολή/καθαρή επιχορήγηση από/προς την ΕΕ.

text: C 219 E/78 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 1. 8. 2000 Apa·nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph·w (13 Dekembri·oy 1999) O kanonismo·w (EK, EKAX, Eyra·tom) ariu. 2778/98 toy Symboyli·oy, thw 17hw Dekembri·oy 1998, gia thn tropopoi·hsh toy kanonismoy· ariu. 422/67/EOK, ariu. 5/67/Eyra·tom kauori·zei tiw xrhmatike·w apolabe·w toy proe·droy kai tvn melv·n thw Epitroph·w, toy proe·droy, tvn dikastv·n, tvn genikv·n eisaggele·vn kai toy grammate·vw toy Dikasthri·oy, kauv·w kai toy proe·droy, tvn melv·n kai toy grammate·vw toy Prvtodikei·oy (1). Ba·sei tvn orizome·nvn sto en lo·gv nomoue·thma, oi apodoxe·w tvn Epitro·pvn, toy proe·droy kai tvn antiproe·drvn mporoy·n na perilamba·noyn, ekto·w toy basikoy· misuoy·, oikogeneiaka· epido·mata kai a·lla epido·thma. Ta oikogeneiaka· epido·mata xorhgoy·ntai meta· apo· afai·resh tvn o·poivn posv·n i·diaw fy·shw lamba·nei o Epi·tropow apo· a·llew phge·w. Synepv·w, oi synolike·w apolabe·w kaueno·w Epitro·poy ua ejartv·ntai apo· ta epido·mata poy ayto·w h· ayth· dikaioy·ntai. Ta mhniai·a oikogeneiaka· dikaiv·mata poy dikaioy·ntai oi Epi·tropoi, o Pro·edrow kai oi Antipro·edroi syni·stantai se epi·doma arxhgoy· oikoge·neiaw y·coyw 5 % toy basikoy· misuoy· (efo·son ypa·rxei ejartv·menow sy·zygow), epi·doma te·knvn y·coyw 213,62 € ana· ejartv·meno te·kno, kai sxolika· epido·mata ta opoi·a kymai·nontai ana·loga me thn hliki·a kai th baumi·da spoydv·n toy te·knoy (36 %, 50 % h· 100 % posoy· 190,90 € anti·stoixa gia thn prvtoba·umia, deyteroba·umia kai tritoba·umia ekpai·deysh). Kataba·lletai epi·shw epi·doma katoiki·aw, poy isoy·tai me to 15 % toy basikoy· misuoy·. Kataba·lletai epi·shw apozhmi·vsh gia e·joda parasta·sevw, h opoi·a sh·mera ane·rxetai se 607,71 € gia toyw Epitro·poyw, 911 € gia toyw Antiproe·droyw kai se 1 418 € gia ton Pro·edro. Oi dapa·new poy pragmatopoioy·ntai gia lo·goyw parasta·sevw epistre·fontai me thn emfa·nish timologi·vn. Oi epistrofe·w ayte·w periori·zontai, ethsi·vw, sto poso· tvn 11. 347 € gia ta perisso·tera me·lh thw Epitroph·w. Gia toyw Antiproe·droyw kai ta me·lh me armodio·thtew ejvterikv·n sxe·sevn, to anv·tato o·rio ei·nai 17. 023 € kai gia ton Pro·edro ane·rxetai se 22. 694 €. Kata· thn prv·th ana·lhch tvn kauhko·ntvn toy, e·na me·low thw Epitroph·w (ekto·w ea·n ei·nai be·lgow yph·koow) dikaioy·tai epido·matow gia thn ka·lych tvn dapanv·n egkata·stash·w toy/thw, poy isodynamei· me dy·o mh·new basikoy· miktoy· misuoy· (dhladh· sh·mera 31. 209 € gia e·nan Epi·tropo), epistrofh· tvn ejo·dvn tajidi·oy toy idi·oy h· thw idi·aw kai tvn ejartv·menvn me·lvn thw oikoge·neia·w toy/thw, kai epistrofh· tvn ejo·dvn metako·mishw thw oikoskeyh·w (prosvpika· antikei·mena) (perilambanome·nhw thw asfa·lishw). (1) EE L 347 thw 23. 12. 1998. (2000/C 219 E/093) GRAPTH ERVTHSH E-2048/99 ypobolh·: Jeffrey Titford (EDD) prow thn Epitroph· (3 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Kauarh· symbolh·/kauarh· epixorh·ghsh apo·/prow thn EE Mporei· h Epitroph· na anafe·rei thn kauarh· symbolh· prow h· thn kauarh· epixorh·ghsh apo· thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh gia kaue·na apo· ta 15 kra·th poy apoteloy·n thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh, kata· th dia·rkeia thw prohgoy·menhw trieti·aw sy·mfvna me ta diaue·sima stoixei·a; Apa·nthsh thw kyri·aw Schreyer ej ono·matow thw Epitroph·w (8 Dekembri·oy 1999) To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy ua brei tiw plhrofori·ew poy zhtei· sto e·ggrafo «Allocation of 1998 EU operating expenditure by Member State», toy Ioyni·oy 1999, gia thn peri·odo apo· 1992 e·vw 1998. To en lo·gv e·ggrafo ei·nai diaue·simo sth seli·da ˝nternet: (http://europa. eu. int/comm/dg19/pdf/agenda2000/ statdepenses98. pdf)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2050/99 van Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) aan de Commissie. Voor overheidssteun in aanmerking komende uitgaven voor bouw visservaartuigen met houten romp.

eurovoc_concepts:
EC Regulation
Galicia
building materials
economic support
fishing fleet
shipbuilding

text: 1. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 219 E/79 (2000/C 219 E/094) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2050/99 van Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) aan de Commissie (3 november 1999) Betreft: Voor overheidssteun in aanmerking komende uitgaven voor bouw visservaartuigen met houten romp In Galiciº bestaat er, net als in andere gebieden van de Europese Unie, een traditionele industrie van scheepstimmerwerven die schepen met een houten romp bouwen. Deze sector is gemoderniseerd en kan de concurrentie met scheepswerven die schepen met een romp van staal of glasvezel bouwen aan. In Galiciº, een gebied dat onder doelstelling 1 van de Structuurfondsen onder het IFOP valt en waarin de kleine kustvisserij een belangrijke rol speelt, houden zich momenteel 65 bedrijven bezig met de bouw van schepen met een houten romp. Zij leveren schepen aan een groot deel van de Galicische vissersvloot, breiden hun afzetmarkt tot buiten dit gebied uit en bieden werk aan een groot aantal vaklieden. Ondanks deze feiten bevat artikel 10, lid 2, van het (cid:132)Voorstel voor een Verordening (EG) van de Raad tot vaststelling van de uitvoeringsbepalingen en voorwaarden voor de structurele acties in de visserijsector(cid:148) van 21 januari 1999 (COM(1998) 728 def. ) (1) ten aanzien van overheidssteun voor de vernieuwing van de vloot en de modernisering van vaartuigen een discriminatie van vaartuigen met een houten romp. Hierin is namelijk bepaald dat de voor overheidssteun in aanmerking komende uitgaven voor de bouw van visservaartuigen met een romp van staal of glasvezel worden verhoogd met 92,5 % van de in tabel 1 van bijlage IV vermelde tarieven, maar dat voor vaartuigen waarvan de romp noch in staal noch in glasvezel is een verhogingsfactor van slechts 37,5 % geldt. Kan de Commissie meedelen of zij voornemens is deze percentages voor alle vaartuigen op te trekken tot 92,5 % teneinde deze onaanvaardbare discriminatie van de scheepstimmerwerven te voorkomen? (1) PB C 16 van 21. 1. 1999, blz. 12. Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (22 december 1999) De Commissie deelt het geachte parlementslid mede dat tijdens de vergadering van 22 november 1999 van de Raad van Ministers van Visserij een politiek akkoord is bereikt over de verordening tot vaststelling van de uitvoeringsbepalingen en voorwaarden voor de structurele bijstand van de Gemeenschap in de visserijsector, die tijdens de Raad van 16 december 1999 formeel zal worden goedgekeurd als (cid:132)A(cid:148)-punt. De nieuwe verordening, die op 1 januari 2000 in werking treedt, is op diverse punten innoverend ten opzichte van de verordening die tot eind 1999 van toepassing was. Zo zal de schaal van de voor overheidssteun voor de bouw van vissersvaartuigen in aanmerking komende kosten niet langer afhankelijk zijn van het gebruikte materiaal. Daardoor zullen alle vissersvaartuigen met eenzelfde tonnage, ongeacht of zij van hout, metaal of glasvezel zijn gemaakt, in aanmerking kunnen komen voor eenzelfde steunbedrag. Deze bepaling doet vanzelfsprekend niet af aan de inachtneming van de in de verordening vastgestelde voorwaarden voor de toekenning van overheidssteun voor de bouw van vissersvaartuigen. (2000/C 219 E/095) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2058/99 van Toine Manders (ELDR) aan de Commissie (5 november 1999) Betreft: Ontwerprichtlijn over de bescherming van werknemers die mogelijk risico lopen in explosieve ruimten (cid:129) Waarschuwingsbord Met enige verbazing heb ik kennis genomen van het waarschuwingsbord dat is voorgesteld in het kader van de bovengenoemde ontwerprichtlijn (COM(95) 0310 (1)


title: PERGUNTA ESCRITA E-2026/99 apresentada por Caroline Jackson (PPE-DE) à Comissão. Organofosfatos na lavagem de ovinos.

eurovoc_concepts:
agronomic research
dangerous substance
health control
health risk
occupational health
research programme
sheep
veterinary medicinal product

text: 20. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 170 E/139 Solicito uma lista completa dos poderes que a Uniªo Europeia ou qualquer dos seus predecessores especificaram como devendo permanecer no (cid:226)mbito dos Estados-Na(cid:231)ªo e que em momento algum serªo transferidos para a Uniªo Europeia. Resposta dada pelo Presidente Prodi em nome da Comissªo (26 de Novembro de 1999) A Comunidade tem apenas as competŒncias que lhe sªo atribu(cid:237)das pelos Estados-membros nos Tratados. (2000/C 170 E/167) PERGUNTA ESCRITA E-2024/99 apresentada por Glyn Ford (PSE) (cid:224) Comissªo (3 de Novembro de 1999) Objecto: Pequenos agricultores e defesa da paisagem rural Entende a Comissªo que Ø relevante o papel desempenhado pelos pequenos agricultores na defesa da paisagem rural enquanto recurso, quer para as comunidades locais, quer para o turismo? No entender da Comissªo, nªo deveriam o Programa de protec(cid:231)ªo do ambiente rural, bem como outros programas de desenvolvimento rural, ser alargados e ampliados, de modo a garantir aos pequenos agricultores uma compensa(cid:231)ªo financeira adequada ao papel que representam? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (24 de Novembro de 1999) A Comissªo estÆ consciente do importante contributo dado pelos pequenos agricultores (cid:224) gestªo do espa(cid:231)o rural, (cid:224) preserva(cid:231)ªo da biodiversidade e (cid:224) protec(cid:231)ªo do ambiente. O Regulamento (CE) no 1259/1999 do Conselho, de 17 de Maio de 1999, que estabelece regras comuns para os regimes de apoio directo no (cid:226)mbito da pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comum (1) permite aos Estados-membros modular os pagamentos directos concedidos aos agricultores em fun(cid:231)ªo de certos critØrios objectivos. Os Estados-membros podem afectar as somas liberadas pelas redu(cid:231)ıes de pagamentos a certas medidas suplementares no (cid:226)mbito do apoio ao desenvolvimento rural previsto pelo Regulamento (CE) no 1257/ 1999 do Conselho, de 17 de Maio de 1999, relativo ao apoio do Fundo Europeu de Orienta(cid:231)ªo e de Garantia Agr(cid:237)cola (FEOGA) ao desenvolvimento rural e que altera e revoga determinados regulamentos (2). Este regulamento apresenta uma abordagem integrada do desenvolvimento rural, sendo um dos seus implicitamente, dos elementos essenciais o reconhecimento do papel multifuncional da agricultura e, pequenos agricultores. Como prevŒ um leque de medidas que podem ser adoptadas pelos Estados-membros de acordo com as suas necessidades espec(cid:237)ficas e faculta a estes a possibilidade de fixarem outras condi(cid:231)ıes, eventualmente mais restritivas, (cid:224) concessªo de apoio comunitÆrio ao desenvolvimento rural, algumas das medidas podem ser utilizadas especificamente para apoiar os pequenos agricultores. O agro- -turismo Ø uma das ac(cid:231)ıes que podem ser adoptadas pelos Estados-membros nos seus programas de desenvolvimento rural, a fim de promover a reestrutura(cid:231)ªo do espa(cid:231)o rural e diversificar a economia. (1) (2) JO L 160 de 26. 6. 1999. JO L 160 de 26. 6. 1999. (2000/C 170 E/168) PERGUNTA ESCRITA E-2026/99 apresentada por Caroline Jackson (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (3 de Novembro de 1999) Objecto: Organofosfatos na lavagem de ovinos PoderÆ a Comissªo informar se a UE estÆ a contribuir para o financiamento de projectos de investiga(cid:231)ªo sobre as consequŒncias para a saœde humana dos organofosfatos na lavagem de ovinos, e se Ø sua inten(cid:231)ªo proibir a referida lavagem ou refor(cid:231)ar as medidas de seguran(cid:231)a que deverªo ser adoptadas aquando da mesma? C 170 E/140 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 6. 2000 Resposta do ComissÆrio Byrne em nome da Comissªo (20 de Dezembro de 1999) A Comissªo pode confirmar que a Comunidade nªo financia directamente nenhum projecto de investiga- (cid:231)ªo sobre as consequŒncias para a saœde humana dos organofosfatos na lavagem de ovinos. AlØm disso, nªo existe nenhum plano comunitÆrio no sentido de proibir as referidas lavagens ou estabelecer o refor(cid:231)o das medidas de seguran(cid:231)a que deverªo ser adoptadas para alØm das prestadas pelos fabricantes e pela legisla(cid:231)ªo de cada Estado-membro. Actualmente, nªo hÆ nenhum projecto no dom(cid:237)nio agr(cid:237)cola no (cid:226)mbito da investiga(cid:231)ªo agro-industrial (AIR) e das pescas, da agricultura e dos programas de investiga(cid:231)ªo agro-industriais (FAIR) nesta matØria. Contudo, poderia ser apresentada uma proposta de investiga(cid:231)ªo em rela(cid:231)ªo a este tema na ac(cid:231)ªo-chave no 5 no (cid:226)mbito do programa espec(cid:237)fico «Qualidade de Vida e Gestªo dos recursos Vivos» do quinto programa- -quadro comunitÆrio de investiga(cid:231)ªo e desenvolvimento tecnol(cid:243)gico (IDT). Uma das prioridades da ac(cid:231)ªo- -chave supra-referida Ø a saœde e bem-estar dos animais utilizados na produ(cid:231)ªo agr(cid:237)cola. Poderiam incluir-se nesta ac(cid:231)ªo-chave actividades de investiga(cid:231)ªo sobre mØtodos mais desenvolvidos para avaliar o impacto dos produtos veterinÆrios relativamente (cid:224) saœde pœblica e dos animais. (2000/C 170 E/169) PERGUNTA ESCRITA E-2029/99 apresentada por BØatrice Patrie (PSE) (cid:224) Comissªo (3 de Novembro de 1999) Objecto: Subven(cid:231)ıes comunitÆrias (cid:224) distribui(cid:231)ªo de leite nas escolas A imprensa e diversas associa(cid:231)ıes fazem-se eco da redu(cid:231)ªo, seguida da descida programada, a prazo, das subven(cid:231)ıes comunitÆrias (cid:224) distribui(cid:231)ªo de leite nas escolas, por decisªo da Comissªo Europeia. Segundo os especialistas em nutri(cid:231)ªo infantil, o leite Ø um alimento essencial ao crescimento das crian(cid:231)as e a distribui(cid:231)ªo de leite nas escolas permite, ainda hoje, proporcionar este alimento a certas categorias da popula(cid:231)ªo que nªo tŒm uma alimenta(cid:231)ªo suficientemente rica e equilibrada. Este projecto, que Ø alarmante, tanto do ponto de vista agr(cid:237)cola como do ponto de vista da saœde pœblica, carece de algumas explica(cid:231)ıes: 1. O Conselho da Agricultura de 14 e 15 de Junho de 1999 considerou que, em virtude do elevado valor nutritivo do leite, importa incentivar o seu consumo, nomeadamente pelas crian(cid:231)as e pelos jovens. Porque razªo vem a Comissªo tomar, contra a opiniªo geral dos Estados-membros, uma decisªo que pode p(cid:244)r em causa a distribui(cid:231)ªo de leite nas escolas? 2. Tendo em conta que o Tratado de Amsterdªo acaba de conferir (cid:224) pol(cid:237)tica de saœde pœblica o estatuto de pol(cid:237)tica comunitÆria horizontal, como pode a Comissªo, em nome de perspectivas or(cid:231)amentais estreitas, correr o risco de p(cid:244)r em perigo a saœde das crian(cid:231)as europeias que usufruem deste complemento nutritivo nas escolas? 3. Sob o ponto de vista do financiamento, quais sªo, tendo em conta as disponibilidades or(cid:231)amentais gerais, os meios atravØs dos quais poderÆ encorajar-se o consumo do leite com uma rela(cid:231)ªo custo eficÆcia satisfat(cid:243)ria? Neste contexto, seria viÆvel transferir as subven(cid:231)ıes em questªo do or(cid:231)amento da pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comum para o or(cid:231)amento da pol(cid:237)tica de saœde, mantendo assim este sistema e respeitando simultaneamente o quadro de referŒncia or(cid:231)amental? (2000/C 170 E/170) PERGUNTA ESCRITA E-2054/99 apresentada por GØrard Caudron (PSE) (cid:224) Comissªo (3 de Novembro de 1999) Objecto: Supressªo das ajudas europeias (cid:224) distribui(cid:231)ªo de leite nas escolas Fontes de origem diversa referem a redu(cid:231)ªo, e posterior supressªo, das subven(cid:231)ıes comunitÆrias (cid:224) distribui(cid:231)ªo de leite nas escolas, que terÆ sido decidida pela Comissªo


title: Regulamento (CE) n° 2350/1999 da Comissão, de 3 de Novembro de 1999, que altera a correcção aplicável à restituição em relação aos cereais

eurovoc_concepts:
cereals
export refund

formats: pdf print

text: 4. 11. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 281/69 REGULAMENTO (CE) N. o 2350/1999 DA COMISSÃO de 3 de Novembro de 1999 que altera a correcção aplicável à restituição em relação aos cereais A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, relativo à organização comum de mercado no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1253/ /1999 (2), e, nomeadamente, o n. o 8 do seu artigo 13. o, (1) (2) Considerando que a correcção aplicável à restituição em relação aos cereais foi fixada pelo Regulamento (CE) n. o 2195/1999 da Comissão (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2311/1999 (4); Considerando que, em função dos preços CIF e dos preços CIF de compra a prazo deste dia e tendo em conta a evolução previsível do mercado, é necessário alterar a correcção aplicável à restituição aos cereais, actualmente em vigor; (3) Considerando que a correcção deve ser fixada segundo o mesmo processo que a restituição; que pode ser alterada no intervalo de duas fixações, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o A correcção aplicável às restituições fixadas antecipadamente para as exportações dos produtos referidos no n. o 1, alíneas a), b) e c), à excepção do malte, do artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/92, é alterada em conformidade com o anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 4 de Novembro de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 3 de Novembro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 267 de 15. 10. 1999, p. 49. (4) JO L 280 de 30. 10. 1999, p. 32. L 281/70 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 4. 11. 1999 do regulamento da Comissão, de 3 de Novembro de 1999, que altera a correcção aplicável à restituição em relação aos cereais ANEXO Código do produto Destino (1) Corrente 11 1. o período 12 2. o período 1 3. o período 2 4. o período 3 5. o período 4 6. o período 5 (Em EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 — 03 02 01 — 01 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 0 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –1,00 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –2,00 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –3,00 — –2,00 –2,00 0 — 0 — 0 — 0 — — — –2,74 –2,56 –2,36 –2,18 –2,04 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –4,00 — –2,50 –2,50 0 — 0 — 0 — 0 — — — –3,43 –3,20 –2,95 –2,73 –2,55 — — 0 — — 0 0 — 0 — — — — –2,50 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — –2,50 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — (1) Os destinos são identificados do seguinte modo: 01 todos os países terceiros, 02 outros países terceiros, 03 Mauritânia, Mali, Níger, Senegal, Burquina Faso, Gâmbia, Guiné-Bissau, Guiné, Cabo Verde, Serra Leoa, Libéria, Costa do Marfim, Gana, Togo, Chade, República Centro-Africana, Benim, Camarões, Guiné Equatorial, São Tomé e Príncipe, Gabão, Congo-Brazzaville, Congo-Kinshasa, Ruanda, Burundi, Angola, Zâmbia, Malavi, Moçambique, Namíbia, Botsuana, Zimbabué, Lesoto, Suazilândia, Seicheles, Comores, Madagáscar, Jibuti, Etiópia, Eritreia e Maurícia. Nota: As zonas são as delimitadas pelo Regulamento (CEE) n. o 2145/92 da Comissão (JO L 214 de 30. 7. 1992, p. 20), alterado


title: Rapport från kommissionen till Europeiska-rådet Bättre lagstiftning 1999

eurovoc_concepts:
EU law
EU legal system
access to EU information
codification of EU law
principle of subsidiarity

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 3. 11. 1999 KOM(1999)562 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPEISKA RÅDET Bättre lagstiftning 1999 "Bättre lagstiftning" innebär inte enbart att korrekt tillämpa principerna om subsidiaritet och proportionalitet, utan också att göra lagstiftningen enklare, mer läsbar och mer tillgänglig. Resultatet av detta blir både ökad effektivitet och en ökad acceptans för gemenskapsinsatser. Alltsedan Europeiska rådets mötet i Edinburgh i december 1992 har kommissionen beslutsamt arbetat med detta åtagande. De tidigare rapporterna om bättre lagstiftning vittnar om detta1. Kommissionen har för avsikt att målmedvetet fortsätta den pågående utvecklingen. Likaså inrättar sig kommissionen för att effektivt kunna fullgöra sin uppgift i en värld i ständig förändring och för att kunna möta nya utmaningar. I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Wien i december 1998 har rapporten "Bättre lagstiftning" utgjort en etapp i "den utveckling som skett under det gångna året" och lades i år fram i god tid , "till de olika berörda institutionerna och organen (Europaparlamentet, rådet, Regionkommittén, COSAC, Ekonomiska och sociala kommittén)". Rapporten kommer således att bilda underlag för en fördjupad diskussion och utgöra ett lämpligt underlag för Europeiska rådet. I SUBSIDIARITET OCH PROPORTIONALITET 1) En föränderlig värld Aktuella händelser i vår tid visar framför allt på att det finns områden där det behövs ett starkare Europa. Behovet av gemenskapsinsatser, eller tydligt av de nya bestämmelserna i Amsterdamfördraget om folkhälsa och om att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa2. Händelser som nyligen har inträffat har belyst nödvändigheten av att verkligen använda dessa nya befogenheter. insatser på unionsnivå, framgår På livsmedelsområdet har följderna av BSE-krisen och andra händelser som till exempel frågan om dioxin i livsmedel gjort alla medvetna om vikten av en europeisk politik för livsmedelssäkerhet3. Vid Europeiska rådets möte i Tammerfors den 15-16 oktober, som särskilt ägnades åt frågorna om frihet, säkerhet och rättvisa, underströk man behovet av en gemensam europeisk asyl- och migrationspolitik och av att skapa ett europeiskt område för rättvisa och brottsbekämpning på EU- nivå. Utrikes- och säkerhetspolitiken, särskilt krigen på Balkan, har också visat oss hur viktig insats är, vare sig det handlar om återuppbyggnad4 eller bidrags- och gemenskapens handelsmöjligheter. 1 2 3 Dessa rapporter utarbetas på begäran från Europeiska rådet i december 1992 och därpå följande Europeiska råd, enligt det interinstitutionella avtalet av den 29. 10. 1993 om tillämpningen av subsidiaritetsprincipen (Bull. EG 10-1993, s. 128) samt enligt artikel 9 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetprinciperna. Efter de första rapporterna år 1993 (KOM (93)545) och år 1994 (KOM(94)533), som endast behandlade subsidiariteten, ansåg kommissionen att rapporten om "Bättre lagstiftning" borde omfatta alla lagstiftningsåtgärder i vid mening, ett förslag som antogs av Europeiska rådet. Rapporter om "Båttre lagstiftning" lämnades därefter år 1995 (CSE(95)580), år 1996(CSE(96)7), år 1997 (KOM(97)626) och år 1998 (KOM(1998)715. Efter det att gemenskapen fått behörighet inom området rättsliga och inrikes frågor har kommissionen lagt fram tre förslag till direktiv förslag till KOM(1999)219 och två meddelanden (KOM(1999)349 och KOM(1999)239). Kommissionen förbereder en vitbok om livsmedelssäkerhet som skall komma ut i slutet av detta år. Den kommer att innehålla en handlingsplan, särskilt med nödvändiga åtgärder för att förbättra gemenskapens lagstiftning, åtgärder för att främja bättre genomförande av lagstiftningen och för att ge konsumenterna större insyn. (KOM(1999)220, KOM(1999)260 och KOM(1999)348), ett förordningar 2 Dessa nya behov står inte i motsats till subsidiaritetsprincipen. Vi måste fortsätta ställa frågan om den föreslagna åtgärden kan genomföras tillräckligt bra av medlemsstaterna själva eller om åtgärden i stället borde genomföras på gemenskapsnivå. Svaret beror naturligtvis på omständigheter och behov. Det är därför som det i artikel 3 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, som fogas till Fördraget om Europeiska unionen, (nedan kallat "Amsterdamprotokollet"), anges att subsidiaritet är ett dynamiskt begrepp. få avgörande betydelse i Ur en annan synpunkt kommer subsidiariteten att fråga om utvidgningen. Den grundläggande frågan är vilka följder utvidgningen kommer att få på den gemensamma politiken. Ju mer vi utvidgar, desto svårare blir det att fastställa vad som verkligen skall behandlas på europeisk nivå. Denna fråga måste vi ställa på allvar. Subsidiaritetsprincipen skall leda oss att finna svaret. Det står emellertid klart att människor inte kommer att erkänna och acceptera Europa utan det smidiga och utvecklingsbara begreppet subsidiaritet. Det handlar inte om att inskränka unionens prioriteringar. Det handlar tvärtom att effektivisera dessa prioriteringar, att anpassa villkoren och ramarna för unionens ingripande och att göra detta på ett flexibelt sätt som anpassas efter omständigheterna. 2) Resultat under 1999 att visar 1999 under Resultaten och proportionalitetsprinciperna strikt i enlighet med Amsterdamprotokollet. Dett är inte alltid lätt. I själva verket är kommissionen alltid utsatt för ett stort "lagstiftningstryck" från de övriga institutionerna, något som beskrivs i rapporten "Bättre lagstiftning 1998 – Ett delat ansvar"5. Dessa och proportionalitetsprinciperna. kommissionen subsidiaritets- subsidiaritets- lagstiftning hänsyn använt "krav" alltid inte har till tar på Subsidiaritet På de områden där gemenskapen och medlemsstaterna delar ansvaret betyder subsidiaritet att man skall handla endast när det är nödvändigt. Enligt artikel 5 i Amsterdamprotokollet betyder detta mer specifikt att för att en gemenskapsåtgärd skall vara berättigad skall subsidiaritetsprincipens båda aspekter uppfyllas: Målen för den planerade åtgärden kan inte i - åtgärder av medlemsstaterna (nödvändighetskriteriet). tillräcklig utsträckning uppnås genom - Målen kan bättre uppnås genom en gemenskapsåtgärd (effektivitetskriteriet). På miljöområdet har kommissionen till exempel föreslagit utsläppstak för vissa luftföroreningar6 först efter det att man konstaterat att nationella åtgärder varit otillräckliga för att handskas med problem som försurning, marknära ozon och markeutrofiering. Det finns emellertid fortfarande utrymme för medlemsstaterna att genomföra åtgärden mot bakgrund av sin egen specifika situation. Kommissionen fortsätter också att utforska alternativ till lagstiftning. I år har till exempel avtal slutits direkt med industrin inom ramen för programmet Auto-Oil II (som syftar till att fastställa miljömål för utsläpp från fordon)7 samt beträffande minskning av energiförbrukningen8. 4 5 6 7 KOM(1999)312 slutlig KOM(1998)715 slutlig KOM(1999)125 slutlig Avtal med producenterna Kama (koreansk) och Jama (japansk) 3 Kommissionen lämnar också plats åt självreglering. Inom ramen för en fördjupad dialog med arbetsmarknadens parter och enligt bestämmelserna i det sociala protokollet, har kommissionen i år slutit två avtal, ett om visstidsarbete9 och ett om arbetstidens organisation för sjömän10. Proportionalitet Kommissionen föreslår åtgärder som enligt Amsterdamprotokollet skall lämna "så mycket utrymme som möjligt för nationella beslut". Kommissionen har i år till exempel föreslagit en reducerad mervärdesskattesats på arbetsintensiva tjänster och gett medlemsstaterna möjlighet att på försök tillämpa den11. På tullområdet har kommissionen föreslagit ett beslut ("Tull 2000")12 för att genom samarbete mellan medlemsstaternas göra tullmyndigheter. verksamhet effektivare tullens En gemenskapsåtgärd som kommissionen väljer skall enligt Amsterdamprotokollet "utformas på ett så enkelt sätt som möjligt, samtidigt som målet för åtgärden skall uppnås på ett tillfredsställande sätt och behovet av effektiv verkställighet tillgodoses". Här följer några exempel: • Kommissionen bekräftade på nytt betydelsen av principen om ömsesidigt erkännande i ett meddelande om hur den inre marknaden fungerar, samtidigt som kommissionen gjorde nödvändiga ändringar för att utvidga dess räckvidd. Principen om ömsesidigt erkännande gör det möjligt att garantera den fria rörligheten för varor och tjänster utan att lagstiftningen i medlemsstaterna behöver harmoniseras13. • Som svar på rådets önskemål kommer kommissionen att främja användningen av de principer som ligger till grund för teknisk harmonisering som ett verktyg för att förbättra klarheten och effektiviteten i gemenskapens lagstiftning. • För kompletterande pensionsskydd och som ett resultat av samrådet om grönboken om kompletterande pensionsskydd på den inre marknaden, har kommissionen föreslagit ett samordnat tillvägagångssätt (och inte en harmonisering) anpassat till de olika regler som finns i medlemsstaterna. 14 • Hellre än att använda tvingande instrument har kommissionen inom området miljötillsyn som kan godkännas av fastställa minimikriterier rekommendationer för att utformat medlemsstaterna15. Inom ramen för rekommendationerna från arbetsgruppen BEST (förenkling av företagsklimatet för små och medelstora företag), åtog sig kommissionen16 att förstärka utvärderingen av konsekvenserna av lagstiftningen för företagen. För att göra systemet effektivare granskar därför 8 9 10 11 12 13 14 15 16 Dessa avtal berör TV-apparater, videobandspelare samt tvättmaskiner. Möjligheten att sluta frivilliga avtal och användning av en frivillig kvalitetsmärkning har utforskats med avseende på åtgärder för att minska energiförluster hos hemelektronikprodukter i viloläge (jfr meddelande KOM(1999)120 slutlig) Detta avtal godkändes genom kommissionens förslag till direktiv, senare antaget av rådet (direktiv 1999/70/EG, EGT L 175, 10. 7. 1999. Detta avtal godkändes genom kommissionens förslag till direktiv, senare antaget av rådet (direktiv 1999/63/EG, EGT L 167, 2. 7. 1999). KOM(1999)62 slutlig KOM(1998)644 slutlig KOM (1999)299 slutlig KOM (1999)134 slutlig KOM (1998)772 slutlig Meddelande KOM (1998) 550 slutlig "Att främja företagaranda och konkurrenskraft" – Kommissionens svar på rapporten från BEST och dess rekommendationer 4 kommissionen för närvarande sitt system för att bedöma vilka konsekvenser kommissionens lagförslag kommer att få för företagen. Genom pilotprojektet "Europeiska företagspanelen" har det sedan 1998 varit möjligt att med hjälp av enkäter bedöma konsekvenserna för företagen av de lagstiftningsförslag som kommissionen skall anta, särskilt beträffande anpassningskostnader och administrativa kostnader. Genom detta initiativ har företag i medlemsstaterna konsulterats om tre utkast till förslag. Resultaten har varit uppmuntrande. Exempelvis konsulterades 1744 företag om förslaget om elektriskt och elektroniskt avfall. Resultaten från dessa konsultationer kommer att införlivas i det slutgiltiga förslaget. Kommissionen kan också göra en riskanalys och en kostnads/intäktsanalys innan den lägger fram ett förslag. Detta tillvägagångssätt används till exempel inom områdena för energiekonomi och kemiska produkter17. Samråd Kommissionen ämnar fortsätta med samråd, ett förfarande som den redan använt under flera år. En mängd offentliga fora och debatter hålls om möjliga åtgärder (forum, seminarier, grön- och vitböcker). Kommissionen har i år offentliggjort två grönböcker18 och två vitböcker19 förutom en mängd andra dokument för överväganden och samråd (meddelanden och rapporter). Dessa åtgärder främjar utbyte av olika synpunkter och bidrar till att skräddarsy lösningar för olika behov. II ÖVRIGA ÅTGÄRDER 1) Ökat politiskt intresse Man kan i dag konstatera att ansträngningarna för att göra lagstiftningen tydligare, enklare och mer tillgänglig hamnar högt upp på den politiska dagordningen, både på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna, där de flesta lagförslagen läggs fram20. Detta måste emellertid motsvara verkliga framsteg och för detta behövs det ett radikalt nytt synsätt. Kommissionen bidrar genom förbättring av den redaktionella kvaliteten, konsolidering, omarbetning och förbättrad tillgång till information om lagstiftningen. förenkling, Kommissionen betonar behovet av en effektivare intern samordning. Kommissionen uppskattar och främjar utbyte av synpunkter och dialog med de andra institutionerna21 och med medlemsstaterna22 i dessa frågor. 17 18 19 20 21 22 Meddelande om översyn av politiken för kemiska produkter (skall läggas fram före årets slut). Grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället KOM (1998) 585 slutlig och grönbok om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister KOM(1999) 396 slutlig Vitbok om handel KOM (1999) 6 slutlig och Vitbok om moderisering av reglerna om tillämpning av artiklarna 85 och 86 i fördraget, KOM (1999) 101 slutlig Av tillämpningen av direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter framgår att antalet nationella förordningar som gäller produkter på den inre marknaden stadigt ökar (antalet anmälningar steg från 438 år 1995 till 620 år 199, baserat på en jämförelse den 20 oktober 1999). Se också webbplatsen http://europa. eu. int/comm/dg03/tris/. ) Europaparlamentet antog den 18 december 1998 en resolution om kommissionens rapport "Bättre lagstiftning 1997", EGT C 98, 9. 4. 1999. Regionkommittén antog den 16 september 1999 ett yttrande om kommissionens rapport "Bättre lagstiftning 1998: ett delat ansvar". För att följa upp de konferenser som de brittiska och österrikiska ordförandeskapen anordnade 1998 beträffande bättre lagstiftning, hölls i år två informella möten med medlemsstaternas och gemenskapens experter i Haag och Rom. 5 2) Resultat 1999 Den redaktionella kvaliteten Om man önskar ett Europa som är öppnare och närmare sina medborgare måste gemenskapens lagstiftning vara begriplig för dem som den är för. Texterna måste vara klara, sammanhängande och utan eventuella tvetydigheter för att garantera att lagstiftningen tillämpas likformigt i alla medlemsstater. till Det är i denna anda som ett interinstitutionellt avtal om den redaktionella kvaliteten slöts i december 1998 och offentliggjordes i mars 199923. Avtalet kunde slutas efter ett betydande gemensamt arbete mellan kommissionens, rådets och Europaparlamentets juridiska avdelningar. Detta avtal var ett svar på förklaring nr 39 om den redaktionella kvaliteten som bifogats Amsterdamfördragets slutakt, och där institutionerna uppmanas att lägga fast gemensamma riktlinjer i denna fråga. Institutionerna håller nu på att genomföra detta avtal och samarbetar för att utarbeta en praktisk gemensam handledning för de personer som deltar i utformningen av rättsakter. Rådet har redan tagit hänsyn till konsekvenserna av detta i sin nya arbetsordning24. Kommissionen har inrättat ett nätverk av lagstiftningssamordnare som skall vaka över kvaliteten i de förslag till rättsakter som varje generaldirektorat skall utarbeta. Slutligen har kommissionen infört presentationen av lagstiftningsförslag, Greffe 2000 och LegisWrite. två datahjälpmedel för att rationalisera redaktionen och Förenkling För det första bör man undvika rättsliga bestämmelser som är onödigt komplicerade. Kommissionen har konstaterat att det fortfarande finns fall där kommissionens förslag har blivit mer komplicerade efter att ha behandlats av de övriga institutionerna. 25. De övriga institutionerna måste således också vara vaksamma och arbeta i samma riktning. Kommissionen fortsätter inom alla områden det arbete med att förenkla gemenskapslagstiftningen som påbörjades för flera år sedan (som tabellen nedan visar har rådet emellertid inte lika snabbt antagit kommissionens förslag). 23 24 25 EGT C 73, 17. 3. 1999 Rådets beslut av den 31 maj 1999 om antagande av rådets arbetsordning, EGT L 147, 12. 6. 1999 I t. ex. reformeringen av den gemensamma jordbruksspolitiken som en del av Agenda 2000 var flera förslag resultatet av en avsevärd ansträngning att förenkla lagstiftningen. Den slutliga överenskommelsen innehöll emellertid inte längre dessa förslag utan nya vidlyftigare avsnitt hade lagts till i avsnitten om arealstöd, kött och mjölk (jämför slutsatserna från Europeiska rådets möte i Berlin, 25 mars 1999). I förslaget till förfarandet för bestyrkande av överensstämmelse av glasbyggprodukter önskade nyligen en mycket stor majoritet av medlemsstaterna införa ett förfarande för bestyrkande som var mycket krångligare och dyrare än det som kommissionen föreslagit, (KOM(1999) 314 slutlig) 6 FÖRENKLINGSÅTGÄRDER SEDAN EUROPEISKA RÅDETS MÖTE I EDINBURGH 70 60 50 40 30 20 10 0 Kommissionens förslag Rättsakter som antagits av Europaparlamentet och rådet • Kommissionen har i år tagit viktiga initiativ, som räknas upp i en rapport om förenkling av jordbrukslagstiftningen, som en del av förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken26. I detta sammanhang har kommissionen upphävt 13 förordningar om Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket27 samt om frukt och grönsaker. 28 • I EG:s och EURATOM:s femte ramprogram om forskning29 läggs förbättringar fram som syftar till att få ett enklare, tydligare och mer flexibelt rättsligt ramverk, särskilt genom att rationalisera standardkontrakten. • SLIM-initiativet30 (förenklad lagstiftning på den inre marknaden) är ett av de tydligaste exemplen på förenkling. Genom detta projekt har redan 11 förenklingsförslag lagts fram. För att göra detta initiativ effektivare har kommissionen påbörjat en utvärdering i samarbete med medlemsstaterna och kommer att utfärda rekommendationer i denna fråga. Som föreslås i kommissionens meddelande om strategin för den inre marknaden i Europa31 kan man exempelvis tänka sig att parallellt tillämpa SLIM-metoden både på ett EU-direktiv och på i motsvarande nationella genomförandebestämmelser genom samordnad medlemsstaterna. verksamhet • Kommissionen har också åtagit sig att modernisera konkurrensreglerna. I en vitbok som offentliggjordes i år32, förespråkar kommissionen att den inte längre skall ha monopol på att bevilja undantag enligt att de nationella konkurrensmyndigheterna och domstolarna helt och fullt skall delta i genomförandet av artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget. artikel 81 i EG-fördraget och föreslår 26 27 28 29 30 31 32 Rapport om förenkling av jordbrukslagstiftningen, KOM (1999) 156 slutlig Förordning (EG9 nr 1608/1999 (EGT L 190, 23. 7. 1999). Förordning(EG) nr 982/1999 (EGT L 120, 8. 5. 1999). Beslut nr 182/1999/EG av den 22 december 1998 om femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002) och rådets beslut av den 22 december 1998 om Europeiska atomenergigemenskapens(Euratom) femte ramprogram för forsknings- och utbildningsverksamheter (1998-2002), EGT L 26, 1. 2. 1999. Meddelande från kommissionen "Förenklad lagstiftning på den inre marknaden (SLIM): ett pilotprojekt", KOM(96) 204 slutlig. KOM (1999) 464 slutlig. Vitbok om modernisering av reglerna om tillämpning av artikel 85 (nuvarande 81) och artikel 86 (nuvarande 82) i EG- fördraget, KOM(1999) 101 slutlig. 7 Kodifiering, omarbetning och konsolidering Kommissionen har i år antagit 8 förslag om kodifiering som innebär att ungefär 130 rättsakter kommer att upphävas. I många fall försenas emellertid antagandet av förslagen av själva det faktum att de rättsakter som skall kodifieras själva ständigt ändras, vilket i sin tur medför att förslagen måste ändras också. tillämpningsföreskrifter Under 1999 har kommissionen föreslagit omarbetning av ett stort antal grundläggande rättsakter och gemensamma jordbrukspolitiken. En del av dessa förslag har antagits av rådet som en del av Agenda 2000. Dessutom har Europaparlamentets, rådets och kommissionens juridiska avdelningar fortsatt sitt arbete för att kunna sluta ett interinstitutionellt avtal om ett mer strukturerat sätt att genomföra omarbetning. reformeringen som berörs den av av Det omfattande arbetet med den informativa konsolideringen, som inletts för att möta behoven hos dem som använder gemenskapsrätten, fortsätter. I år har nästan 500 konsoliderade rättsakter, i samtliga språkversioner, ställts till allmänhetens förfogande på webbplatserna Eur-Lex33 och Celex34. Eur-Lex och Celex kommer längre fram att slås samman till en enda webbplats så att man får en integrerad tillgång till gemenskapens juridiska texter. 1400 1200 1000 800 600 400 200 0 KODIFIERING SEDAN DECEMBER 1992 50 45 40 35 30 25 20 15 10 5 0 Förslag till Europaparlamentet och rådet Antagna kodifieringsakter Tillgång till information KONSOLIDERINGSARBETE 1995 1996 genomförda konsolideringar 1997 /1998 1999 antal behandlade rättsakter: grundläggande rättsakter och ändringar Om EU skall stå i medborgarnas tjänst, måste deras behov med nödvändighet sättas i första rummet, framförallt beträffande tillgång till information om gemenskapslagstiftningen. Även om det redan finns ett flertal informationsbroschyrer och handledningar, huvudsakligen hos informationskontor och informationsnätverk, erbjuder nu den senaste tekniken kraftfulla hjälpmedel för att få information. Kommissionen är fast besluten att använda dessa hjälpmedel helt och fullt. Ett exempel på detta är den växande framgången för Europaservern35. 33 34 35 http://www. europateam. cc. cec/eur-op/ojol/index. html http://www. cc. cec/clxint/index. htm http://europa. eu. int/ 8 ANTAL REGISTRERADE UPPKOPPLINGAR TILL EUROPASERVERN 90000000 80000000 70000000 60000000 50000000 40000000 30000000 20000000 10000000 0 7 9 - n a J 7 9 - r a M 7 9 - j a M 7 9 - l u J 7 9 - p e S 7 9 - v o N 8 9 - n a J 8 9 - r a M 8 9 - j a M 8 9 - l u J 8 9 - p e S 8 9 - v o N 9 9 - n a J 9 9 - r a M 9 9 - j a M 9 9 - l u J 9 9 - p e S De olika webbplatserna på Europaservern görs regelbundet mer användarvänliga och lättillgängligare. Till exempel öppnades i januari 1999 Internetsidan "Dialog med näringslivet"36 för att göra det möjligt för företag att bättre utnyttja den inre marknadens möjligheter. Kommissionen förbättrar också just nu Internetsidan "Dialog med medborgarna" 37, som ger upplysningar om medborgarnas rättigheter. Med denna dialog öppnas nu möjligheten att fastställa de brister som finns på det nationella planet och som lägger hinder i vägen för att dessa rättigheter kan utövas. Lösningar som består i att till exempel förenkla de administrativa förfarandena kan därigenom föreslås. CORDIS-servern38 ger tillgång till ramprogrammet om forskning och genomförandet av detta program. lagstiftning och tilläggsinformation om det femte Kommissionen håller också på att bygga upp en ny svarstjänst, som kallas Europa direkt. Genom denna tjänst kan medborgarna snabbt få information om EU:s verksamhet genom att ringa ett gratisnummer eller via e-post, fax eller vanligt brev. 36 37 38 http://europa. eu. int/business/ http://europa. eu. int/citizens http://www. cordis. lu 9


title: Reglamento (CE) n° 2345/1999 de la Comisión, de 3 de noviembre de 1999, relativo a la fijación de los precios de venta mínimos para la carne de vacuno puesta en venta con arreglo a la licitación a que se refiere el Reglamento (CE) n° 2207/1999

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
fixing of prices
minimum price
sale

text: 4. 11. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 281/57 REGLAMENTO (CE) No 2345/1999 DE LA COMISIÓN de 3 de noviembre de 1999 relativo a la fijación de los precios de venta mínimos para la carne de vacuno puesta en venta con arreglo a la licitación a que se refiere el Reglamento (CE) no 2207/1999 LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 805/68 del Consejo, de 27 de junio de 1968, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de la carne de bovino (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1633/98 (2), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 7, Considerando lo siguiente: (1) (2) Determinadas cantidades de carnes de vacuno fijadas por el Reglamento (CE) no 2207/1999 de la Comisión (3) han sido puestas a la venta mediante licitación. Con arreglo a lo dispuesto en el artículo 9 del Regla- mento (CEE) no 2173/79 de la Comisión (4), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2417/ 95 (5), los precios de venta mínimos para la carne puesta a la venta mediante licitación se deberán fijar teniendo en cuenta las ofertas que se hayan recibido. (3) Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de la carne de bovino, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los precios de venta mínimos de la carne de vacuno para la licitación prevista por el Reglamento (CE) no 2207/1999, cuyo plazo de presentación de ofertas expiró el 25 de octubre de 1999, se fijan en el anexo del presente Reglamento. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 4 de noviembre de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 3 de noviembre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 148 de 28. 6. 1968, p. 24. (2) DO L 210 de 28. 7. 1998, p. 17. (3) DO L 269 de 19. 10. 1999, p. 5. (4) DO L 251 de 5. 10. 1979, p. 12. (5) DO L 248 de 14. 10. 1995, p. 39. L 281/58 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 4. 11. 1999 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BĲLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Προϊόντα (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produtos (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Precio mínimo expresado en euros por tonelada Mindstepriser i EUR/ton Mindestpreise ausgedrückt in EUR/Tonne Ελάχιστες πωλήσεις εκφραζόµενες σε Ευρώ ανά τόνο Minimum prices expressed in EUR per tonne Prix minimaux exprimés en euros par tonne Prezzi minimi espressi in euro per tonnellata Minimumprijzen uitgedrukt in euro per ton Preço mínimo expresso em euros por tonelada Vähimmäishinnat euroina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i euro per ton a) Carne con hueso — Kød, ikke udbenet — Fleisch mit Knochen — Κρέατα µε κόκαλα — Bone-in beef — Viande avec os — Carni non disossate — Vlees met been — Carne com osso — Luullinen naudanliha — Kött med ben DEUTSCHLAND — Hinterviertel ESPAÑA FRANCE — Cuartos delanteros — Quartiers arrière 1 552 819 1 523 b) Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Κρέατα χωρίς κόκαλα — Boneless beef — Viande désossée — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt kött UNITED KINGDOM — Intervention fillet (INT 15) — Intervention rump (INT 16) — Intervention flank (INT 18) — Intervention forerib (INT 19) — Intervention shoulder (INT 22) — Intervention brisket (INT 23) — Intervention forequarter (INT 24) IRELAND — Intervention flank (INT 18) — Intervention brisket (INT 23) — Intervention topside (INT 13) — Intervention silverside (INT 14) 14 001 3 575 — 3 371 1 492 1 231 1 608 1 061 1 056 3 900 — 4. 11. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 281/59 (1) Véanse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 de la Comisión (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2812/98 (DO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Se bilag V og VII til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2812/98 (EFT L 349 af 24. 12. 1998, s. 47). (1) Vgl. Anhänge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 der Kommission (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2812/98 (ABl. L 349 vom 24. 12. 1998, S. 47). (1) Βλέπε παραρτήµατα V και VII του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2456/93 της Επιτροπής (ΕΕ L 225 της 4. 9. 1993, σ. 4), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2812/98 (ΕΕ L 349 της 24. 12. 1998, σ. 47). (1) See Annexes V and VII to Commission Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2812/98 (OJ L 349, 24. 12. 1998, p. 47). (1) Voir annexes V et VII du règlement (CEE) no 2456/93 de la Commission (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2812/98 (JO L 349 du 24. 12. 1998, p. 47). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 della Commissione (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2812/98 (GU L 349 del 24. 12. 1998, pag. 47). (1) Zie de bĳlagen V en VII bĳ Verordening (EEG) nr. 2456/93 van de Commissie (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2812/98 (PB L 349 van 24. 12. 1998, blz. 47). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) n. o 2456/93 da Comissão (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2812/98 (JO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Katso komission asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2812/98 (EYVL L 349, 24. 12. 1998, s. 47) liitteet V ja VII. (1) Se bilagorna V och VII i kommissionens förordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2812/98 (EGT L 349, 24. 12. 1998, s. 47)


title: WRITTEN QUESTION E-2049/99 by Jeffrey Titford (EDD) to the Commission. Current position of Mr van Buitenen.

eurovoc_concepts:
European Commission
European official
abuse of power
administrative sanction
corruption
fraud against the EU

text: 18. 7. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 203 E/123 (2000/C 203 E/156) WRITTEN QUESTION E-2049/99 by Jeffrey Titford (EDD) to the Commission (3 November 1999) Subject: Current position of Mr van Buitenen Can the Commission state when Mr van Buitenen, who correctly reported on huge levels of corruption, fraud and nepotism within the European Union, will be fully reinstated in his post? If he has not yet been fully reinstated, can the Commission explain why? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (2 December 1999) Mr Paul van Buitenen was fully reinstated at his continued grade and salary, on 16 April 1999, in a post corresponding to his qualifications and training. Since then, he has worked in the Personnel and Administration Directorate General. He was also subsequently informed, in keeping with the Regulation, that he would be entitled to apply for any post for which he is qualified in the Commission or any of the other European Institutions if he wished to at any time in the future. (2000/C 203 E/157) WRITTEN QUESTION E-2052/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (3 November 1999) Subject: Fraud by undertakings in Greece Auditing and judicial authorities in Greece have found that limited companies which received substantial aid under Greek development law 1892/90 have committed a series of offences (document forgeries, invoicing of reduced amounts for material and equipment, etc. ) and illegally received subsidies worth many billions of drachmas. These companies are as follows: Sofem Ltd. , Farmer Ltd. , Endysi Ltd. , Biotep Ltd. , Plexi Ltd. , Astria Ltd. , AthlitikÆ Organa Thrakis Ltd. , DiavitikÆ Edesmata Ltd. , IatrikÆ Eidi Boriou Elladas Ltd. , Klimatistik(cid:224) Boriou Elladas Ltd. , and probably others. Will the Commission say: 1. Have these undertakings received EU aid through the development law or other programmes? 2. If so, can it give a detailed breakdown of the type and amount of the illegal subsidies received per undertaking and say what measures it intends to take to clear the matter up completely? Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (21 December 1999) According to information provided by the Greek authorities, none of the companies mentioned by the Honourable Member or any other companies that have allegedly received unlawful public funding have been co-funded by the Community structural funds


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2048/99 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle. Nettomaksuosuus/nettotuki EU:lle/EU:lta.

text: C 219 E/78 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (13. joulukuuta 1999) Joulukuun 17. p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, EHTY, Euratom) N:o 2778/98, s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n komission puheenjohtajan ja j(cid:228)senten sek(cid:228) yhteis(cid:246)n tuomioistuimen presidentin, tuomarien, julkisasiamiesten ja kirjaajan sek(cid:228) yhteis(cid:246)n ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin, j(cid:228)senten ja kirjaajan palkkaj(cid:228)rjestelyist(cid:228) annetun asetuksen N:o 422/67/ETY, N:o 5/67/Euratom muuttamisesta (1). Kyseisten s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sten mukaisesti komission j(cid:228)senill(cid:228), komission puheenjohtajalla ja varapuheenjohtajilla on peruspalkan lis(cid:228)ksi oikeus perhelisiin ja korvauksiin. Mik(cid:228)li komission j(cid:228)sen saa muista l(cid:228)hteist(cid:228) perhelisien luontoisia etuuksia, niiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n perhelisist(cid:228). Kunkin komission j(cid:228)senen saamien etuuksien kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) riippuu selv(cid:228)sti niist(cid:228) korvauksista, joihin h(cid:228)n on oikeutettu. Perhelis(cid:228)t, joihin komission j(cid:228)senill(cid:228), puheenjohtajalla ja varapuheenjohtajilla on kuukausittain oikeus, koostuvat kotitalouslis(cid:228)st(cid:228), joka on viisi prosenttia peruspalkasta (jos puoliso ei ole ansioty(cid:246)ss(cid:228)), huolletta- vana olevaa lasta koskevasta lis(cid:228)st(cid:228), joka on 213,62 euroa kuukaudessa lapselta, ja koulutuslis(cid:228)st(cid:228), jonka suuruus vaihtelee lapsen i(cid:228)n ja koulutusasteen mukaan (peruskoulussa 36 prosenttia, keskiasteella 50 pro- senttia ja korkeakoulussa 100 prosenttia 190,90 eurosta). Komission j(cid:228)senet saavat asuntokorvauksen, joka on 15 prosenttia peruspalkasta. Komission j(cid:228)senet saavat kuukausittaisen edustuskorvauksen, joka on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) komission j(cid:228)senill(cid:228) 607,71 euroa, varapuheenjohtajilla 911 euroa ja puheenjohtajalla 1 418 euroa. Edustuskulut korvataan kuittia vastaan. Korvauksen enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) vuosittain on useimmilla komission j(cid:228)senill(cid:228) 11 347 euroa. Varapuheenjohtajilla ja ulkosuhteista vastaavilla j(cid:228)senill(cid:228) enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 17 023 euroa ja puheen- johtajalla 22 694 euroa. Teht(cid:228)viens(cid:228) alkaessa komission j(cid:228)senell(cid:228) (paitsi Belgian kansalaisilla) on oikeus kahden kuukauden bruttoperuspalkan suuruiseen korvaukseen asettautumisesta aiheutuneista kuluista (eli t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) 31 209 euroa komission j(cid:228)sent(cid:228) kohti), korvaukseen henkil(cid:246)kohtaisista ja huollettavien matkakuluista ja korvaukseen henkil(cid:246)kohtaisen omaisuuden muuttamisesta aiheutuneista kuluista (vakuutuskulut mukaan luettuina). (1) EYVL L 347, 23. 12. 1998. (2000/C 219 E/093) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2048/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Nettomaksuosuus/nettotuki EU:lle/EU:lta Voiko komissio laatia luettelon kunkin j(cid:228)senvaltion EU:lle maksamista nettomaksuosuuksista ja EU:n joilta t(cid:228)ydelliset kullekin j(cid:228)senvaltioille maksamasta nettotuesta niiden kolmen viimeisen vuoden ajalta, tiedot ovat saatavissa? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1999) Arvoisan kysyj(cid:228)n pyyt(cid:228)m(cid:228)t tiedot vuosilta 1992(cid:129)1998 l(cid:246)ytyv(cid:228)t kes(cid:228)kuussa 1999 julkaistusta asiakirjasta (cid:148)Allocation of 1998 EU operating expenditure by Member State(cid:148). Joka on englanninkielisen(cid:228) Internet-osoitteessa (http://europa. eu. int/comm/dg19/pdf/agenda2000/statde- penses98. pdf)


title: Règlement (CE) n° 2344/1999 de la Commission, du 3 novembre 1999, relatif à la fixation de prix de vente minimaux pour la viande bovine mise en vente dans le cadre de la troisième adjudication visée au règlement (CE) n° 2009/1999

eurovoc_concepts:
France
Germany
award of contract
beef
fixing of prices
minimum price

text: 4. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 281/55 RÈGLEMENT (CE) No 2344/1999 DE LA COMMISSION du 3 novembre 1999 relatif à la fixation de prix de vente minimaux pour la viande bovine mise en vente dans le cadre de la troisième adjudication visée au règlement (CE) no 2009/1999 LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (3) vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 805/68 du Conseil du 27 juin 1968 portant organisation commune des marchés dans le secteur de la viande bovine (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1633/98 (2), et notamment son article 7, paragraphe 3, Les mesures prévues sont conformes à l'avis du comité de gestion de la viande bovine, au présent règlement A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: considérant ce qui suit: Article premier (1) (2) Certaines quantités de viande bovine fixées par le règle- ment (CE) no 2009/1999 de la Commission (3) ont été mises en adjudication; En vertu de l'article 9 du règlement (CEE) no 2173/79 de la Commission (4), modifié en dernier lieu par le règle- ment (CE) no 2417/95 (5), les prix minimaux de vente pour la viande mise en adjudication doivent être fixés compte tenu des offres reçues; Les prix de vente minimaux de la viande bovine pour l'adjudi- cation prévue par le règlement (CE) no 2009/1999, dont le délai de présentation des offres a expiré le 25 octobre 1999, sont fixés à l'annexe du présent règlement. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 4 novembre 1999. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 3 novembre 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 148 du 28. 6. 1968, p. 24. (2) JO L 210 du 28. 7. 1998, p. 17. (3) JO L 248 du 21. 9. 1999, p. 15. (4) JO L 251 du 5. 10. 1979, p. 12. (5) JO L 248 du 14. 10. 1995, p. 39. L 281/56 FR Journal officiel des Communautés européennes 4. 11. 1999 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BĲLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Προϊόντα (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produtos (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Precio mínimo expresado en euros por tonelada Mindstepriser i EUR/ton Mindestpreise ausgedrückt in EUR/Tonne Ελάχιστες πωλήσεις εκφραζόµενες σε Ευρώ ανά τόνο Minimum prices expressed in EUR per tonne Prix minimaux exprimés en euros par tonne Prezzi minimi espressi in euro per tonnellata Minimumprijzen uitgedrukt in euro per ton Preço mínimo expresso em euros por tonelada Vähimmäishinnat euroina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i euro per ton Carne con hueso — Kød, ikke udbenet — Fleisch mit Knochen — Κρέατα µε κόκαλα — Bone-in beef — Viande avec os — Carni non disossate — Vlees met been — Carne com osso — Luullinen naudanliha — Kött med ben DEUTSCHLAND Vorder- und Hinterviertel, „compensés“ Vorderviertel Hinterviertel FRANCE Quartiers compensés Quartiers avant Quartiers arrière 434 405 455 — — — (1) Véanse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 de la Comisión (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2812/98 (DO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Se bilag V og VII til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2812/98 (EFT L 349 af 24. 12. 1998, s. 47). (1) Vgl. Anhänge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 der Kommission (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2812/98 (ABl. L 349 vom 24. 12. 1998, S. 47). (1) Βλέπε παραρτήµατα V και VII του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2456/93 της Επιτροπής (ΕΕ L 225 της 4. 9. 1993, σ. 4), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2812/98 (ΕΕ L 349 της 24. 12. 1998, σ. 47). (1) See Annexes V and VII to Commission Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2812/98 (OJ L 349, 24. 12. 1998, p. 47). (1) Voir annexes V et VII du règlement (CEE) no 2456/93 de la Commission (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2812/98 (JO L 349 du 24. 12. 1998, p. 47). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 della Commissione (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2812/98 (GU L 349 del 24. 12. 1998, pag. 47). (1) Zie de bĳlagen V en VII bĳ Verordening (EEG) nr. 2456/93 van de Commissie (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2812/98 (PB L 349 van 24. 12. 1998, blz. 47). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) n. o 2456/93 da Comissão (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2812/98 (JO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Katso komission asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2812/98 (EYVL L 349, 24. 12. 1998, s. 47) liitteet V ja VII. (1) Se bilagorna V och VII i kommissionens förordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2812/98 (EGT L 349, 24. 12. 1998, s. 47)


title: Regolamento (CE) n. 2345/1999 della Commissione, del 3 novembre 1999, che fissa i prezzi minimi di vendita delle carni bovine messe in vendita nel quadro della gara di cui al regolamento (CE) n. 2207/1999

text: 4. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 281/57 REGOLAMENTO (CE) N. 2345/1999 DELLA COMMISSIONE del 3 novembre 1999 che fissa i prezzi minimi di vendita delle carni bovine messe in vendita nel quadro della gara di cui al regolamento (CE) n. 2207/1999 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 805/68 del Consiglio, del 27 giugno 1968, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore delle carni bovine (1), modificato da ultimo dal in particolare l'articolo 7, regolamento (CE) n. 1633/98 (2), paragrafo 3, considerando quanto segue: (1) (2) sono stati messi in vendita mediante gara determinati quantitativi di carni bovine, fissati dal regolamento (CE) n. 2207/1999 della Commissione (3); a norma dell'articolo 9 del regolamento (CEE) n. 2173/ 79 della Commissione (4), modificato da ultimo dal rego- lamento (CE) n. 2417/95 (5), i prezzi minimi di vendita per le carni oggetto di gara devono essere fissati tenuto conto delle offerte pervenute; (3) le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per le carni bovine, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I prezzi minimi di vendita da applicare per le carni bovine per la gara prevista dal regolamento (CE) n. 2207/1999 per la quale il termine di presentazione delle offerte è scaduto il 25 ottobre 1999 sono stati fissati nell'allegato del presente regola- mento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 4 novembre 1999. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 3 novembre 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 148 del 28. 6. 1968, pag. 24. (2) GU L 210 del 28. 7. 1998, pag. 17. (3) GU L 269 del 19. 10. 1999, pag. 5. (4) GU L 251 del 5. 10. 1979, pag. 12. (5) GU L 248 del 14. 10. 1995, pag. 39. L 281/58 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 4. 11. 1999 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BĲLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Προϊόντα (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produtos (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Precio mínimo expresado en euros por tonelada Mindstepriser i EUR/ton Mindestpreise ausgedrückt in EUR/Tonne Ελάχιστες πωλήσεις εκφραζόµενες σε Ευρώ ανά τόνο Minimum prices expressed in EUR per tonne Prix minimaux exprimés en euros par tonne Prezzi minimi espressi in euro per tonnellata Minimumprijzen uitgedrukt in euro per ton Preço mínimo expresso em euros por tonelada Vähimmäishinnat euroina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i euro per ton a) Carne con hueso — Kød, ikke udbenet — Fleisch mit Knochen — Κρέατα µε κόκαλα — Bone-in beef — Viande avec os — Carni non disossate — Vlees met been — Carne com osso — Luullinen naudanliha — Kött med ben DEUTSCHLAND — Hinterviertel ESPAÑA FRANCE — Cuartos delanteros — Quartiers arrière 1 552 819 1 523 b) Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Κρέατα χωρίς κόκαλα — Boneless beef — Viande désossée — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt kött UNITED KINGDOM — Intervention fillet (INT 15) — Intervention rump (INT 16) — Intervention flank (INT 18) — Intervention forerib (INT 19) — Intervention shoulder (INT 22) — Intervention brisket (INT 23) — Intervention forequarter (INT 24) IRELAND — Intervention flank (INT 18) — Intervention brisket (INT 23) — Intervention topside (INT 13) — Intervention silverside (INT 14) 14 001 3 575 — 3 371 1 492 1 231 1 608 1 061 1 056 3 900 — 4. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 281/59 (1) Véanse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 de la Comisión (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2812/98 (DO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Se bilag V og VII til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2812/98 (EFT L 349 af 24. 12. 1998, s. 47). (1) Vgl. Anhänge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 der Kommission (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2812/98 (ABl. L 349 vom 24. 12. 1998, S. 47). (1) Βλέπε παραρτήµατα V και VII του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2456/93 της Επιτροπής (ΕΕ L 225 της 4. 9. 1993, σ. 4), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2812/98 (ΕΕ L 349 της 24. 12. 1998, σ. 47). (1) See Annexes V and VII to Commission Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2812/98 (OJ L 349, 24. 12. 1998, p. 47). (1) Voir annexes V et VII du règlement (CEE) no 2456/93 de la Commission (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2812/98 (JO L 349 du 24. 12. 1998, p. 47). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 della Commissione (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2812/98 (GU L 349 del 24. 12. 1998, pag. 47). (1) Zie de bĳlagen V en VII bĳ Verordening (EEG) nr. 2456/93 van de Commissie (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2812/98 (PB L 349 van 24. 12. 1998, blz. 47). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) n. o 2456/93 da Comissão (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2812/98 (JO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Katso komission asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2812/98 (EYVL L 349, 24. 12. 1998, s. 47) liitteet V ja VII. (1) Se bilagorna V och VII i kommissionens förordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2812/98 (EGT L 349, 24. 12. 1998, s. 47)


title: Regolamento (CE) n. 2339/1999 della Commissione, del 3 novembre 1999, relativo alla sospensione della pesca della rana pescatrice da parte delle navi battenti bandiera della Francia

eurovoc_concepts:
France
authorised catch
catch quota
fishing area
sea fish
ship's flag

text: 4. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 281/27 REGOLAMENTO (CE) N. 2339/1999 DELLA COMMISSIONE del 3 novembre 1999 relativo alla sospensione della pesca della rana pescatrice da parte delle navi battenti bandiera della Francia LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 2847/93 del Consiglio, del 12 ottobre 1993, che istituisce un regime di controllo applicabile nell'ambito della politica comune della pesca (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2846/98 (2), in particolare l'arti- colo 21, paragrafo 3, considerando quanto segue: (1) (2) (3) Il regolamento (CE) n. 48/1999 del Consiglio, del 18 dicembre 1998, che stabilisce, per alcuni stock o gruppi di stock ittici, il totale ammissibile di catture (TAC) per il 1999 e talune condizioni cui è soggetta la pesca di detto totale (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1619/1999 (4), prevede dei contingenti di rana pescatrice per il 1999. Ai fini dell'osservanza delle disposizioni relative ai limiti quantitativi delle catture di una riserva soggetta a contin- gentamento, la Commissione deve fissare la data alla quale si considera che le catture eseguite dai pescherecci battenti bandiera di uno Stato membro abbiano esaurito il contingente ad esso assegnato. Secondo le informazioni trasmesse alla Commissione, le catture di rana pescatrice nelle acque delle divisioni CIEM VIII c, IX, X; COPACE 34. 1. 1 (zona CE) da parte di navi battenti bandiera della Francia o registrate in Francia hanno esaurito il contingente assegnato per il 1999; la Francia ha proibito la pesca di questo stock a partire dal 22 luglio 1999; è quindi necessario riferirsi a tale data, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Si ritiene che le catture di rana pescatrice nelle acque delle divisioni CIEM VIII c, IX, X; COPACE 34. 1. 1 (zona CE) eseguite da parte di navi battenti bandiera della Francia o registrate in Francia abbiano esaurito il contingente assegnato alla Francia per il 1999. La pesca della rana pescatrice nelle acque delle divisioni CIEM VIII c, IX, X; COPACE 34. 1. 1 (zona CE) eseguita da parte di navi battenti bandiera della Francia o registrate in Francia è proibita, come lo sono la conservazione a bordo, il trasbordo e lo sbarco di questo stock catturato da tali navi dopo la data di decorrenza dell'applicazione del presente regolamento. Articolo 2 II presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Esso è applicabile a decorrere dal 22 luglio 1999. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 3 novembre 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 261 del 20. 10. 1993, pag. 1. (2) GU L 358 del 31. 12. 1998, pag. 5. (3) GU L 13 del 18. 1. 1999, pag. 1. (4) GU L 192 del 24. 7. 1999, pag. 14