title: 1999 m. lapkričio 26 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 168/1999, iš dalies keičiantis Susitarimo IV priedą (Energija)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
electrical energy
electricity supply
energy production
energy transport
single market

text: 11/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 339 21999D0168 2001 3 1 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 61/23 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 168/1999 1999 m. lapkričio 26 d. iš dalies keičiantis Susitarimo IV priedą (Energija) EEE JUNGTINIS KOMITETAS, atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą, patikslintą Protokolu, patikslinančiu Europos eko- nominės erdvės susitarimą, toliau — Susitarimas, ypač į jo 98 straipsnį, kadangi: (1) (2) (3) Susitarimo IV priedas buvo iš dalies pakeistas 1999 m. kovo 26 d. EEE jungtinio komiteto spren- dimu Nr. 29/1999 (1), 1996 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/92/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (2) turi būti įtraukta į Susitarimą, Nacionalinė rinkos dalis, minima Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 96/92/EB 19 straipsnio 1 dalyje, Susitarimo tikslais apskaičiuojama remiantis Bendrijos atveriamos elektros rinkos dalies vidurkiu, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Susitarimo IV priede po 13 punkto (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/57/EB) įterpiamas toks punktas: „14. 396 L 0092: 1996 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/92/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (OL L 27, 1997 1 30, p. 20). Šios direktyvos nuostatos šio Susitarimo tikslais adaptuojamos taip: a) 3 straipsnio 2 dalies žodžiai „Sutarties atitinkamos nuostatos, ypač jos 90 straipsnis“ reiškia „atitinkamos EEE susitarimo nuostatos, ypač jo 59 straipsnis“. b) 3 straipsnio 3 dalies žodžiai „Sutarties 90 straipsnis“ reiškia „EEE susitarimo 59 straipsnis“. c) 3 straipsnio 3 dalies žodžiai „Bendrijos interesai“ reiškia „Susitariančiųjų Šalių interesai“. d) 7 straipsnio 2 dalies pabaigoje įrašoma: „kuris minimas EEE susitarime ir yra pritaikytas jo tikslams. “; e) 14 straipsnio 2 dalies pirmasis sakinys papildomas taip: „kuri minima EEE susitarime ir yra pritaikyta jo tikslams. “; (1) OL L 266, 2000 10 19, p. 5. (2) OL L 27, 1997 1 30, p. 20. 340 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/5 t. f) 14 straipsnio 5 dalies frazė „1983 m. birželio 13 d. Septintosios Tarybos direktyvos 83/349/ EEB, pagrįstos Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl konsoliduotos finansinės atskai- tomybės“ reiškia „1983 m. birželio 13 d. Septintosios Tarybos direktyvos 83/349/EEB, pagrįstos EEE susitarime minimu ir jam pritaikytu Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl konsoliduotos finansinės atskaitomybės“; g) 19 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytas valstybių narių įpareigojimas informuoti apie elektros energijos dalį, kurią sunaudoja galutiniai vartotojai, kad būtų galima apskaičiuoti Bendrijos dalies vidurkį nurodant atveriamos rinkos dalį, nėra taikomas ELPA valstybėms. h) 22 straipsnio 2 dalies žodžiai „Sutarties atitinkamos nuostatos, ypač jos 86 straipsnis“ reiš- kia „atitinkamos EEE susitarimo nuostatos, ypač jo 54 straipsnis“. i) ELPA valstybės, kuriose eksploatavimo įsipareigojimai ir garantijos, suteikti prieš įsigaliojant 1999 m. lapkričio 26 d. EEE jungtinio komiteto sprendimui Nr. 168/1999, negali būti vyk- domi remiantis to sprendimo nuostatomis, gali kreiptis dėl pereinamojo režimo pagal 24 straipsnio 1 ir 2 dalis. Apie paraiškas dėl pereinamojo laikotarpio turi būti pranešta ELPA priežiūros institucijai ne vėliau kaip po šešių mėnesių nuo 1999 m. lapkričio 26 d. EEE jungtinio komiteto sprendimo Nr. 168/1999 įsigaliojimo. j) 24 straipsnio 3 dalies paskutinis sakinys papildomas taip: „Islandija ir Lichtenšteinas“; k) 27 straipsnio 2 dalies pabaigoje įrašoma: „Dėl specifinių šių šalių elektros sistemos techninių charakteristikų Islandijai ir Lichtenšteinui gali būti suteiktas papildomas 2 metų laikotarpis po 1999 m. lapkričio 26 d. EEE jungtinio komiteto sprendimo Nr. 168/1999 įsigaliojimo taikyti įsipareigojimus, kylančius iš tos direktyvos. ““ Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/92/EB tekstai islandų ir norvegų kalbomis, kurie pridedami prie šio sprendimo teksto atitinkamomis kalbomis, yra autentiški. 2 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja 1999 m. lapkričio 27 d. , jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi praneši- mai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį. 3 straipsnis Šis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede. 4 straipsnis Priimta Briuselyje, 1999 m. lapkričio 26 d. EEE jungtinio komiteto vardu Pirmininkas N. v. LIECHTENSTEIN


title: EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 170/1999 (1999. gada 26. novembris), ar kuru groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
commercial vehicle
diesel fuel
motor vehicle
roadworthiness tests
transport regulations

formats: html pdf print

text: 11/5. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 345 21999D0170 1. 3. 2001. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 61/29 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 170/1999 (1999. gada 26. novembris), ar kuru groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar kuru pielāgo Eiropas Ekonomi- kas zonas līgumu, še turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu, (1) (2) tā kā Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 1997. gada 29. maija Lēmumu Nr. 33/97 (1); tā kā Komisijas 1999. gada 26. maija Direktīva 1999/52/EK, ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Pado- mes Direktīvu 96/96/EK par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (2), ir jāiekļauj Līgumā, IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU. Līguma XIII pielikuma 16. a punktā (Padomes Direktīva 96/96/EK) iekļauj šo: “, kurā grozījumi izdarīti ar 1. pants — 399 L 0052: Komisijas 1999. gada 26. maija Direktīvu 1999/52/EK (OV L 142, 5. 6. 1999. , 26. lpp. ). ” 2. pants Komisijas Direktīvas 1999/52/EK teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas pievienoti šā lēmuma attiecīgo valodu versijām, ir autentiski. Šis lēmums stājas spēkā 1999. gada 27. novembrī ar nosacījumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu. 3. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ papildinājumā. 4. pants Briselē, 1999. gada 26. novembrī EEZ Apvienotās komitejas vārdā — Priekšsēdētājs N. v. LIECHTENSTEIN (1) OV L 270, 2. 10. 1997. , 19. lpp. (2) OV L 142, 5. 6. 1999. , 26. lpp


title: Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - EU:n infrastruktuurit ja vuoteen 2000 liittyvä tietokoneongelma - Komission raportti - Q2 1999 - 30. elokuuta 1999

eurovoc_concepts:
computer system
economic infrastructure
impact of information technology
software
technological change

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 26. 11. 1999 KOM(1999) 639 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE EU:n infrastruktuurit ja vuoteen 2000 liittyvä tietokoneongelma Komission raportti Q2 1999 30. elokuuta 1999 ¤ ¤ ¤ ¤ Sisällysluettelo 1 2 3 TIIVISTELMÄ. 4 JOHDANTO. 5 ENERGIA. 5 3. 1 Kansainvälinen toiminta energia-alalla. 5 3. 2 Komission toiminta energia-alalla. 5 3. 3 Sähkö. 6 3. 4 Öljyn ja kaasun tuotanto ja toimitus. 7 4 YDINTURVALLISUUS. 8 4. 1 Yleiskatsaus. 8 4. 2 Kansainvälinen toiminta ydinturvallisuuden alalla. 8 4. 3 Ydinturvallisuus EU:ssa. 8 4. 4 Ydinturvallisuus Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE-maissa) ja uusissa itsenäisissä valtioissa. 9 5 LIIKENNE. 10 5. 1 Lentoliikenne. 10 5. 1. 1 5. 1. 2 Kansainvälinen toiminta lentoliikennealalla. 10 Lentoliikenne EU:ssa. 11 5. 2 Meriliikenne. 11 5. 3 Rautatieliikenne. 13 5. 4 Maantieliikenne. 13 6 7 TELEVIESTINTÄ. 13 RAHOITUSALA. 14 7. 1 Yleiskatsaus. 14 7. 2 Kansainvälinen toiminta rahoitusalalla. 14 7. 3 Rahoituspalvelut EU:ssa. 15 7. 3. 1 7. 3. 2 7. 3. 3 7. 3. 4 Pankkitoiminta: euron käyttöönotosta saadut opetukset. 15 Maksujärjestelmät: tavalliseen tapaan vuosituhannen vaihteessa. 17 Tukkumaksujärjestelmät ja infrastruktuurin tarjoajat. 17 Arvopaperiala: joustava lähestymistapa tietojenvaihtoon. 18 2 7. 3. 5 Vakuutusala: laajempi vuosi 2000 -riskien arviointi. 18 7. 4 Komission toiminta rahoituspalveluiden alalla. 19 VESI. 20 KOMISSION TOIMINTA. 20 9. 1 Sisäinen tilanne. 20 9. 2 Ulkoinen toiminta. 21 PÄÄTELMÄT. 24 LIITE. 26 8 9 10 11 3 1 TIIVISTELMÄ Komissio jatkaa neljännesvuosittaista raportointiaan vuoteen 2000 liittyvästä tietokoneongelmasta päivittämällä vuoden puolivälissä EU:n tärkeimpien infrastruktuurialojen valmiustiedot. Aiempien raporttien tavoin myös tähän raporttiin sisältyvät tiedot ovat peräisin kansallisilta ja sääntelyviranomaisilta sekä eurooppalaisilta ja kansainvälisiltä järjestöiltä. Kuten näin nopeasti muuttuvalla alalla voidaan odottaakin, tapahtunut nopeaa kehitystä vuonna 1999. • Useat suuret yritykset ilmoittavat nyt saaneensa päätökseen vuosi 2000 ja valtaosa arvelee saavansa ne päätökseen syys- tai tilanteessa on -valmistelunsa, lokakuussa ja osa vieläkin myöhemmin. • Yksityiskohtaisia ja varasuunnitelmien laatimista on koordinoitu kansainvälisellä tasolla kaikkein näkyvimmin sähkö-, lentoliikenne- ja rahoitusalalla. varasuunnitelmia saatavilla, laajalti on • raportoivat viivästymisistä, Jotkin yritykset joiden syynä on niiden riippuvuus ulkoisista toimittajista ja näiden toimittamista ohjelmisto- tai laitteistopäivityksistä, ja on myös raportoitu, että toimittajien väitteet eivät ole testattaessa pitäneet paikkaansa. • Pk-yritysten hitaus huolestuttaa yhä enemmän, ja kaikki maat raportoivat, että pk-yritykset ovat edelleen muista jäljessä valmisteluissaan. On kuitenkin varottava tekemästä yleistyksiä vuosi 2000 -valmiudesta alakohtaisella ja eurooppalaisella tasolla, sillä kunkin maan yritykset, tekninen tilanne ja kulttuuri ovat erilaisia. Varasuunnitelmien laatimista on täsmennetty paljon: • Parhaillaan laaditaan erityisiä suunnitelmia itse vuosituhannen vaihdetta varten, ja monet organisaatiot arvelevat, että suurin paine kohdistuu vuoden 2000 ensimmäiseen työpäivään eikä tammikuun 1. päivään vuonna 2000. • Ennakkovaroitusjärjestelmiä ollaan luomassa alakohtaisesti, kansallisesti ja hallitusten välillä. • Organisaatiot “kriisiryhmiä” varmistaakseen, että ne kykenevät reagoimaan nopeasti odottamattomiin ongelmiin. “komentokeskuksia” perustavat tai valmiuden Organisaatioiden ohella loppuvuoden keskeisenä kysymyksenä on epäilemättä viestintä. Vaikka tiedottaminen kansalaisten tiedottamista pitäisi parantaa kaikilla aloilla. varasuunnitelmien huolenaihe, laatimisen erityinen joillakin aloilla on ja kansalaisten välttämätöntä ongelman On säilyttää ratkaisemisessa onkin edistytty, niin elleivät ja organisaatiot tiedota asiakkailleen valmiudestaan ja suunnitelmistaan riittävän hyvin syksyn aikana, voidaan hyvinkin olettaa, että tilanne on kielteinen. Tällä oletuksella saattaisi mahdollisesti olla vakava vaikutus yksittäisiin yrityksiin, ja se saattaisi vaarantaa koko sektorin uskottavuuden. asianomaiset yritykset luottamus. Vaikka 4 Vuoden 1999 puolivälissä päivitetyt tiedot EU:n vuosi 2000 -valmisteluista. Useat järjestöt ja organisaatiot jakavat tietoa vuosi 2000 -ongelmasta energia- alalla 2 JOHDANTO Euroopan komissio edistää tässä raportissa edelleen vuoteen 2000 liittyvää tietokoneongelmaa koskevaa tietojenvaihtoa EU:ssa päivittämällä vuoden 1999 puolivälissä valmiustilannetta koskevat tiedot. Aiempien raporttien tavoin myös tähän raporttiin sisältyvät tiedot ovat peräisin jäsenvaltioiden hallinto-, sääntely- ja valvontaviranomaisilta sekä eurooppalaisilta ja kansainvälisiltä järjestöiltä. Tämän raportin laatimiseen osallistuivat Alankomaat, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Ruotsi, Saksa, Suomi, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta. liikennealaa koskevia yksityiskohtaisia Useimmat EU:n jäsenvaltiot ja raportteja 17. kesäkuuta pidettyä liikenneneuvoston kokousta varten, tuloksista on tehty myös tiivistelmä. Raportoinnin aikaraja oli toukokuun puolivälistä heinäkuun puoliväliin 1999. laativat Raportoinnin piiriin kuuluvat alat valittiin sen perusteella, miten merkittäviä ne ovat kansainvälisesti. Kuten äskettäisessä Kölnin Eurooppa-neuvostossa todettiin, komissio painottaa erityisesti ylikansallisia ja useita sektoreita koskettavia kysymyksiä sekä varasuunnitelmien koordinointia maiden välillä. Komissio ei pysty riippumattomasti vahvistamaan tässä raportissa esitettyjä tietoja. EU:n tilanteesta laaditaan lopullinen raportti syksyllä. 3 ENERGIA 3. 1 Kansainvälinen toiminta energia-alalla jota sähkönjakeluala, Euroopan järjestää neljännesvuosittain kokouksia, joissa asiantuntijat keskustelevat edistymisestä ja koordinoivat varasuunnitelmia. He keskustelevat myös mahdollisen jäsenten välisen ennakkovaroitusjärjestelmän käyttöönotosta seuraavassa vuosi 2000 -kokouksessa syyskuussa. edustaa Unipede/Eurelectric, NEA käytetään OECD-maiden ydinenergiajärjestö on Internetiä, jossa raportointiin kehittämässä Myös erityisesti ennakkovaroitusjärjestelmää, vaihteessa. ydinvoimaloiden tilanteen ja Kansainvälinen ydinvoimaloita Sofiassa, Bulgariassa. Myös Kansainvälinen energiajärjestö IEA toimii aktiivisesti vuosi 2000 -ongelman parissa ja järjestää eri puolilla maailmaa useita seminaareja lisätäkseen tietoisuutta ongelmasta erityisesti öljyalalla, kuten Moskovassa äskettäin pidetyn foorumin alan venäläisten toimijoiden kanssa. atomienergiajärjestö käsittelevän IAEA järjestää vuosituhannen sähköverkkoja tapahtuman syyskuuta 13. –15. 3. 2 Komission toiminta energia-alalla Euroopan sähköverkkopalveluiden tarjoajat tapasivat heinäkuussa Euroopan pääasiallisten sähköverkkojen edustajat, mukaan luettuina Keski- ja Itä-Euroopan maat sekä uudet ja alan kansainvälisten järjestöjen edustajat tapasivat komission aloitteesta 22. heinäkuuta Brysselissä keskustellakseen vuosi 2000 -ongelmasta sähköverkkojen kannalta. itsenäiset valtiot, laajan ja hyödyllisen näkemysten ja kokemusten Tapahtuma mahdollisti vaihdon, ja tärkeimmät tulokset on tiivistetty seuraavassa. Komissio ilmoitti olevansa pyydettäessä valmis auttamaan asianmukaisissa seurantatoimissa. Komissio työskentelee edelleen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa yhteisön tasolla asiaan liittyvien kysymysten parissa, esimerkiksi koordinoimalla Euroopan tasolla varasuunnitelmien laatimista ja ennakkovaroitusjärjestelmiä. 5 Sähköala tiedostaa hyvin merkityksensä. Sähkönjakelu- järjestelmät eivät yleensä ole päivämääräsidonnaisia. Useita varatoimenpiteitä suunnitellaan… …ja toimijat arvelevat selviytyvänsä ennustetusta kuormituksesta. 3. 3 Sähkö Sähköverkkojen toiminnan jatkuminen on tärkeää, koska ne ovat sähkönjakelun kannalta välttämättömiä ja ensi vuosituhannelle siirrytään keskellä talvea. Sähkönjakeluyhtiöt kaikkialla Euroopassa tiedostavat tämän täysin, ja ne ovat erittäin paljon työtä valmistautuessaan vuosi 2000 -ongelman tehneet haasteeseen. Sähköverkoissa ja niiden toiminnassa ilmeneviä odottamattomia ja mahdollisesti ulkoisia häiriöitä ei kuitenkaan voida sulkea pois laskuista. Tällaisia ovat merkittävien asiakkaiden kuormitusputoamat tai muissa palveluissa, kuten televiestinnässä tai oheisjärjestelmissä, ilmenevät viat. Koska verkon häiriöt voivat mahdollisesti aiheuttaa ketjureaktion, työtä on jatkettava erityisesti varatoimenpiteiden ja -suunnitelmien osalta. eivät jotka laitteita, sähkömekaanisia Sähkönjakelujärjestelmät sähkön tuotannosta ja siirrosta aina jakeluun asti sisältävät yleensä itsessään ole päivämääräsidonnaisia. Sen sijaan valvonta-, ohjaus- ja muut oheisjärjestelmät voivat olla päivämääräsidonnaisia, ja nämä järjestelmät on pyritty huolellisesti yksilöimään ja tarpeen mukaan oikaisemaan. On syytä todeta, etteivät nämä järjestelmät yleensä ole kriittisiä ja että sähkönjakelulaitteita voidaan käyttää manuaalisesti. Televiestintäyhteydet ovat ja valtaosa sähköyhtiöistä pyrkii varmistamaan, että nämä välttämättömiä, ja luomaan varmuusjärjestelmiä, kuten radio- tai yhteydet ovat satelliittiyhteyksiä. tärkeimpien luotettavia, laitosten välillä Koska 1. tammikuuta 2000 on lauantai ja osuu lomakaudelle, sähkön kysynnän odotetaan olevan tuntuvasti alle sydäntalven huippukulutuksen, vaikka sääolot luonnollisesti vaikuttavatkin kysyntään. Tämä tarkoittaa, että varakapasiteetin ennustetaan olevan huomattava, ja monet sähköyhtiöt raportoivat varaavansa sen lisätäkseen tuntuvasti varastojaan vuosituhannen vaihteessa, välittömät varastot mukaan lukien. Myös sähköntuotannon jakelu- ja polttoainekanavat suunnitellaan joustaviksi ja hajautetaan maantieteellisesti osittain verkon ylikuormittumisen välttämiseksi. Suunniteltuja huoltokeskeytyksiä vältetään, mutta huoltoa tehostetaan ennen vuosituhannen vaihdetta. Tärkeimpien laitosten henkilöstön ja siirrettävien ryhmien määrää lisätään vuosituhannen vaihteessa. Erityistä huomiota kiinnitetään myös sähkön kysynnän kiihtymiseen ensi vuosituhannen ensimmäisellä viikolla, minkä johdosta otetaan käyttöön uusia laitteita, sekä muihin tärkeisiin päivämääriin, kuten helmikuun 29. päivään 20001, vaikka näiden ei katsotakaan olevan yhtä merkittäviä. Hankaluuksia saattaa aiheutua merkittävistä kuormitusputoamista, jotka voivat mahdollisesti heikentää verkon vakautta, varsinkin jos verkon virrat ovat suhteellisen alhaisia. Sähkönjakelualan edustajat ovat kuitenkin todenneet, että merkittäväkin kuluttaja on yleensä suhteellisen pieni jakeluverkkoon verrattuna ja että sähköntuotantoa voidaan joka tapauksessa supistaa nopeasti tasapainon palauttamiseksi. Lisäksi sähkönjakeluyhtiöt käyvät keskustelua suurimpien asiakkaidensa kanssa, jotka pyrkivät itsekin välttämään vuosi 2000 -ongelman aiheuttamat häiriöt, ennakoidakseen paremmin kysyntää kriittisenä aikana. Joissakin tapauksissa suurkuluttajia varoitetaan siirtymästä varageneraattoreihin juuri vuosituhannen vaihteessa, sillä sekin voi heikentää vakautta. Kansalaisille suunnattu tiedottamistoiminta on yleensäkin tärkeää, sillä luottamuksen puute voi, kuten muillakin aloilla, pahentaa ongelmia. 1 Jotkin ohjelmistot eivät kykene tunnistamaan vuotta 2000 karkausvuodeksi, jolloin helmikuun 29. päivää 2000 ei yksinkertaisesti olisi olemassa. Tämän vuoksi helmikuun 28. päivän 2000 jälkeisiä päivämääriä sisältävät laskelmat olisivat virheellisiä. 6 Varasuunnitelmia laaditaan yhteistyössä EU:ssa. Verkkojen luotettavuus on keskeinen kysymys ydinvoimaloiden toiminnan kannalta. Suuret toimijat ovat hyvin valmistautuneita… …alalla, jolla on paljon kokemusta varasuunnitelmien laatimisesta. Käytännön toimia suunnitellaan riskin pienentämiseksi. Tärkeimpiin verkkojärjestelmiin kuuluvien maiden ja sähkönjakeluyhtiöiden välillä tehdään yhteistyötä, ja yhteisymmärryksen ja yhteisten suuntaviivojen tarvetta korostetaan. UCTE2- ja Nordel3-verkot ovat päättäneet pitää näihin verkkojärjestelmiin kuuluvien maiden välisten yhteyksien kautta kulkevan virran minimitasolla vuosituhannen vaihteessa, mutta yhteydet pidetään kytkettyinä, joten sähkön jakelu on tarvittaessa mahdollista. Lyhyen aikavälin sähkön siirto taloudelliseen optimointiin liittyvistä syistä tullaan yleisemmällä tasolla keskeyttämään tilapäisesti. Verkkojen toiminnan jatkuvuuden merkitystä ydinvoimaloiden kannalta on pidetty keskeisenä kysymyksenä. Ellei verkko toimi, voimala yleensä suljetaan, vaikka reaktorin jäähdytykseen tarvitaankin vielä sähköä. Tähän yleisesti tunnustettuun riskiin varaudutaan käyttämällä varageneraattoreita ja -akkuja. Käyttövalmiit varageneraattorit ja -akut ovat yksi monista keinoista varmistaa ydinvoimaloiden turvallinen toiminta. 3. 4 Öljyn ja kaasun tuotanto ja toimitus joilla on perusteellisia ja Öljy- ja kaasualalla on yleensä suuria toimijoita, täsmällisiä vuosi 2000 -hankkeita ja joista moni on jo ilmoittanut saaneensa päätökseen sisäiset valmistelunsa. Ketjun alkupään yritykset ovat yksilöineet kaikki tavalliset ulkoiset riippuvuudet, kuten riippuvuudet ulkoisista energian, veden ja televiestinnän toimittajista. Avomerellä sijaitsevilla toimijoilla on lisäksi joitakin erityisiä riippuvuuksia, esimerkiksi riippuvuudet helikoptereista, lennonjohdosta, rannikkovartiostosta ja tukialuksista. Kuten muillakin energia-aloilla, tällä alalla on pitkä ja monipuolinen kokemus varasuunnitelmien laatimisesta. Näin ollen alalla tunnustetaan, että vaikka tarkastus olisikin toteutettu erittäin perusteellisesti, on järkevää olettaa, että jotakin on voinut ja varautua siihen. Yhdistyneen kuningaskunnan öljyalan toimijoiden yhdistys (UK Oil Operators Association) jossa perustettiin etuyhteisöjä, niin että järjesti alan suuren seminaarin, edunhaltijoiden erityisedellytyksiä -resursseja yhdistämällä voitaisiin tai kehittää yhteensopivia varasuunnitelmia ja yksilöidä avunantomahdollisuuksia. jäädä huomaamatta, Useat toimijat ovat edenneet hyvin vuosituhannen vaihteen suunnitelmien kehittämisessä, ja monia yhteisiä teemoja on nousemassa esille. Tavoitteena on minimoida ilmenevien häiriöiden muodostama riski ja niiden vaikutus, joten huoltoa ja muita ei-aikakriittisiä toimintoja, kuten lastausta ja lastin purkua, sekä alusten siirtämistä satamiin tai satamista vähennetään tilapäisesti. Tilanne on samantapainen ketjun loppupäässä. Ei-kriittisiä toimintoja vältetään, putkien kasvattavat jakeluketjujensa varastoja varautuakseen mahdollisiin muutoksiin asiakkaiden ostokäyttäytymisessä. vähennetään, ajoneuvojen käyttöä yhtiöt ja ja Joissakin tapauksissa työ on vielä kesken. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa jotkin toimijat aikovat minimoida asiakkaille aiheutuvat häiriöt ja niistä aiheutuvan myynnin laskun asentamalla uusia testattuja tai varmennettuja vuosi 2000 -yhteensopivia tietotekniikkalaitteita samalla, kun ne 2 UCTE: sähkönsiirron koordinoimiseksi toimiva liitto (Union for the Coordination of Transmission of Electricity), (NL), Belgia (BE), Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (MK), Espanja (ES), Italia (IT), Itävalta (AT), Jugoslavian liittotasavalta (YU), Kreikka (GR), Kroatia (HR), Luxemburg (LU), Portugali (PT), Ranska (FR), Saksa (DE), Slovenia (SI) ja Sveitsi (CH). 3 NORDEL: Islannin (IC), Norjan (NO), Ruotsin (SE), Suomen (FI) ja Tanskan (DK) johon kuuluvat Alankomaat muodostama pohjoismainen sähköyhteistyöjärjestö. 7 muuntavat neljän tähden lyijypitoisen bensiinin annostelulaitteet tai vaihtavat ne lyijytöntä bensiiniä käyttäviin laitteisiin. Ajankohdan sanelee suurelta osin lokakuun lopussa voimaan tuleva verotuksen muutos. Idässä sijaitsevat tytäryhtiöt voivat antaa hyödyllistä tietoa. Hallintoviranomaiset voivat myös hyödyntää alan kansainvälisyyttä ja käyttää apunaan useista Kaukoidässä sijaitsevista tytäryhtiöistä saatavia tuloksia ja muodostaa näin ennakkokäsityksen mahdollisista ongelmista. 4 YDINTURVALLISUUS 4. 1 Yleiskatsaus Vuosi 2000 -ongelma voi vaikuttaa ydinturvallisuuteen. Näistä liittyvät ensimmäisiä ohjelmistoihin, -ongelmaan. jotka käytettyihin Ydinvoimaloissa on joitakin mahdollisia turvallisuusongelmia, jotka liittyvät välittömät vuosi 2000 turvallisuuskysymykset, ja turvajärjestelmissä ohjelmistoihin. Myös voimaloiden ja sähköverkon tai muiden sähköntuotantolaitosten välinen suhde voi aiheuttaa ongelmia. Mikäli verkossa ilmenee ongelmia, on tärkeää, että varamekanismit, turvaavat jäähdytysjärjestelmien sähkönsaannin. On myös otettava huomioon, että useat samanaikaiset häiriöt, jotka eivät sinänsä ole vaarallisia, voivat tarpeettomasti ylikuormittaa ydinvoimaloiden operaattoreita. dieselgeneraattorit, sulautettuihin laitteistoihin kuten akut ovat ja 4. 2 Kansainvälinen toiminta ydinturvallisuuden alalla pyritään WANO, maailman ydinvoimaloiden operaattorien liitto, on vuodesta 1998 alkaen tehnyt aloitteita lisätäkseen tietoisuutta ja vaihtaakseen tietoja jäsentensä käynnistänyt atomienergiajärjestö välillä. Kansainvälinen jolla erityishankkeen, -ongelmaan varautumaan ja (etenkin KIE-maissa, uusissa ydinvoimaloissa Kiinassa). Se on tehnyt tutustumiskäyntejä joihinkin ydinvoimaloihin. Tuolloin on tullut ilmi joitakin vuosi 2000 -kysymyksiä, jotka eivät kuitenkaan yleensä liity turvallisuuden kannalta kriittisiin järjestelmiin. Ne saattavat silti vaarantaa toiminnan jatkuvuuden ja aiheuttaa myös operaattorin ylikuormittumisen. IAEA aikoo jatkaa tutustumiskäyntejä, mutta länsimaisten asiantuntijoiden vähyys vaikeuttaa sen työtä. Sen oli määrä järjestää heinäkuussa asiantuntijakokous, keskustellakseen tähänastisista tuloksista ja analysoidakseen niitä. IAEA on vuosi itsenäisissä valtioissa 2000 Kaikkialla EU:ssa on meneillään perusteellisia ohjelmia, joita sääntelyelimet seuraavat läheltä. 4. 3 Ydinturvallisuus EU:ssa Kaikilla jäsenvaltioilla, joissa on toimivia ydinvoimaloita, on vuosi 2000 -ohjelma. Vaikka ohjelmien yksityiskohdat ovatkin erilaisia, kussakin järjestelmät, ohjelmassa luvan haltija velvoitetaan yksilöimään riskialttiit asettamaan ne ydinturvallisuuden kannalta tärkeysjärjestykseen, testaamaan ne ja muuttamaan niitä tai uusimaan ne, täytä vaatimuksia. Sääntelyviranomaiset tutkivat ohjelmien sisältöä ja seuraavat niiden toteutusta. Joidenkin jäsenvaltioiden reaktorien käyttäjät ilmoittivat saavuttavansa vuosi 2000 -valmiuden vuoden 1999 kesäkuun loppuun mennessä. Osa aikoo tehdä mukautuksia ja testejä kesän seisokkiaikoina ja saattaa työt päätökseen syyskuun tai yhdessä tapauksessa lokakuun loppuun mennessä. Kaikkien jäsenvaltioiden reaktorien käyttäjät laativat nyt riskin pienentämistä koskevia suunnitelmia ja varasuunnitelmia. Jotkin tutkimusreaktorit suljetaan kriittisiksi päiviksi. Useat sääntelyviranomaiset aikovat tehdä syksyn aikana tarkastuksia, joihin kuuluu myös varasuunnitelmien tarkistaminen. jos ne eivät Komissio pitää säännöllisesti yhteyttä alan toimialajärjestöihin (FORATOM, WANO, EURELECTRIC, UNIPEDE) saadakseen tietoa niiden toiminnasta. 8 Mahdollisia huolenaiheita KIE- maissa ja uusissa itsenäisissä valtioissa. esille vuosi 2000 jäsenvaltioiden Komissio on ottanut sääntelyelinten kanssa asiaan liittyvissä työryhmissä ja edistänyt parhaiden sääntelykäytäntöjen levittämistä. Komission toimia ei ole tarpeen lisätä jäsenvaltioiden ydinvoimaloiden vuosi 2000 -yhteensopivuuden osalta, sillä ne ilmoittavat jo puuttuneensa kysymykseen riittävässä määrin. -kysymyksen 4. 4 Ydinturvallisuus Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE-maissa) ja uusissa itsenäisissä valtioissa ja uudet (KIE-maat) ja Itä-Euroopan maat itsenäiset valtiot ovat Keski- ilmoittaneet ryhtyneensä toimenpiteisiin, mutta näyttää siltä, että tietoisuuden ja toimenpiteiden taso ei ole kaikkialla yhtenevä. Koska on syytä epäillä, että sähköalan tekemät valmistelut eivät näissä maissa ole yhtä pitkällä kuin EU:ssa, verkko-ongelmien todennäköisyys saattaa olla suurempi, mikä lisää myös reaktorin riittävän seisokin (jäähdytysvaiheen) varmistamiseen liittyvien ongelmien tai operaattorien ylikuormittumisen mahdollisuutta. Komission heinäkuussa järjestämässä verkkokonferenssissa keskusteltiin (ks. sähköä koskeva kohta 3. 3. ) vuosi 2000 -ongelman vaikutuksesta EU:n, KIE-maiden ja uusien kansainvälisistä yhteistyömahdollisuuksista. verkkoihin itsenäisten valtioiden sekä On joitakin ohjelmia ydinvoimaloiden tukemiseksi. Koska aikataulu on tiukka eikä Euroopan unionilla ole valtuuksia tehdä aloitteita, komissio keskittyy tukemaan IAEA:n4, WANO:n5 ja ISTC:n6 työtä. Kysymystä käsiteltiin komission pyynnöstä paikan päällä annettavaa apua (”on- site assistance”) koskevaan Tacis-ohjelmaan liittyvissä kokouksissa, jotka WANO järjesti marraskuussa 1998 ja toukokuussa 1999. 1998 komissio kehotti Tacis-ohjelman Joulukuussa kuuluvia urakoitsijoita varmistamaan EU:n ohjelmissa toimitettujen laitteiden vuosi 2000 -yhteensopivuuden. Komissio aloitti vuoden 1999 alussa uuden tutkimuksen kaikkien ”on-site” apua koskevassa ohjelmassa mukana olevien EU:n laitosten kanssa koskeviin sopimuksiin sisältyy vuosi 2000 -kysymyksen käsittely kyseisissä kohteissa. Eräs urakoitsija Leningradin ydinvoimalassa on jo ottanut tämän kysymyksen esille ”on-site” apua koskevassa EU:n Tacis-ohjelmassa. lisäämiseksi. Uusimpiin ”on-site” tietoisuuden piiriin apua Tiiviiden neuvotteluiden jälkeen komissio, IAEA ja WANO ovat sopineet raportointikaudella ohjeista erityistä Tacis-tukihanketta varten. Komissio on sillä välin allekirjoittanut asiaa koskevan sopimuksen WANO:n kanssa. Hankkeen tavoitteena on toteuttaa riippumaton tarkastus tiettyjen Venäjällä ja Ukrainassa -tilanteesta. Tätä sijaitsevien koordinoidaan yhdessä IAEA:n kanssa. ydinvoimaloiden vuosi 2000 ISTC on perustamassa erityistä rahastoa (koossa toistaiseksi 1,35 miljoonaa dollaria) auttamaan Venäjän ja uusien itsenäisten valtioiden elimiä ratkaisemaan vuosi 2000 -kysymyksiä entisissä asetutkimuslaitoksissa työskennelleiden ISTC:n varoilla tuetaan asianmukaisen henkilöiden ja ryhmien avulla. metodologian määrittelyn koordinointia, avustetaan Minatomia ja muita laitoksia vuosi 2000 -ratkaisujen käytännön toteutukseen tähtäävissä hankkeissa sekä autetaan kansainvälisen asiantuntija-avun saamisessa. Äskettäin on hyväksytty joitakin hanke-ehdotuksia. 4 IAEA: Kansainvälinen atomienergiajärjestö. 5 WANO: Maailman ydinvoimaloiden operaattorien liitto. 6 ISTC: Kansainvälinen tiede- ja teknologiakeskus, Moskova, Venäjä. 9 Komissio edistää myös tietojen vaihtoa ydinenergia-alan sääntelyelinten välillä. Komission CONCERT-ryhmä (joka koostuu 25:n EU-maan, KIE-maan ja uuden itsenäisen valtion ydinvoimaloiden ylimmistä sääntelyviranomaisista) on keskustellut asiasta kolmesti vuoden 1998 kesäkuun jälkeen lisätäkseen tietoisuutta. Kaikilla KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden ydinenergia- joista moni kehitettiin alan sääntelyviranomaisilla on toimintasuunnitelmat, ensimmäisen tapaamisen jälkeen. Näiden suunnitelmien sisällössä ja niiden edistymisessä on eroja. Jotkin maat ovat ilmoittaneet olevansa yhtä hyvin valmistautuneita kuin EU-maat, kun taas toiset ovat edistyneet selvästi vähemmän. ja antaa niille välitöntä apua. Komissio on saanut erityistä apua koskevia pyyntöjä ja tukee nyt Bulgarian ja Slovakian ydinenergia-alan sääntelyviranomaisia. Venäjän viranomaisilta tullutta pyyntöä käsitellään parhaillaan. G24-maiden ydinturvallisuuteen annettavan tuen koordinointiyksikön (NUSAC) sihteeristö otti komission johdolla esille vuosi 2000 -ongelman maaliskuussa 1999 pitämässään kokouksessa. Kokouksessa olivat mukana KIE-maat ja uudet rahoittajat. itsenäiset Kokouksessa käsiteltiin rahoittajamaiden roolia näiden toimittamien laitteiden vuosi 2000 -yhteensopivuuden arvioinnissa. ydinturvallisuuteen annettavan valtiot sekä tuen EU-maat toimivat myös kahdenvälisesti. Lentoliikennealan kansainväliset järjestöt ovat hyvin aktiivisia… ja kuningaskunnan teollisuusministeriö Yhdistyneen rahoitti kauppa- tutkimuksen7, jonka tulokset levitettiin paikan päällä annettavaa ”on-site” apua koskevaan Tacis-ohjelmaan osallistuville laitoksille. Suomi on antanut apua Pietarin lähellä sijaitsevalle Leningradin ydinvoimalalle ja Kuolan niemimaalla sijaitsevalle ovat tarkkailleet vuosi 2000 -valmisteluita Suomessa Loviisan ydinvoimalassa, jossa on venäläisvalmisteisia reaktoreita. Saksa antaa tukea Ukrainan sääntelyelimelle ja ydinvoimaloille. Jäsenvaltioilta on pyydetty lisätietoja kahdenvälisistä toimista. ydinvoimalalle. Venäjän ydinvoimaloiden edustajat Kaikkien komission rahoittamien ”on-site” toimenpiteiden valmistumisen määräaika on lokakuussa 1999, sillä viime hetken muutokset ydinvoimaloissa tai menettelyissä voivat aiheuttaa enemmän ongelmia kuin ne ratkaisevat. 5 LIIKENNE 5. 1 Lentoliikenne 5. 1. 1 Kansainvälinen toiminta lentoliikennealalla Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö ICAO on kehittänyt vuosi 2000 -ongelmaa koskevia arviointikriteereitä, jotka kattavat kolme aluetta: lentoliikennepalvelut, lentoasemat ja lentokoneoperaattorit. Sen jäsenvaltioita kehotettiin laatimaan näiden kriteerien perusteella kriittinen vuosi 2000 -yhteensopivuuden arviointi lennonvarmistuspalveluista ja tiettyjen kansainvälisten ja lentopalveluista, varalentoasemien palveluista sekä antamaan asianmukaisia tietoja näiden vuosi 2000 -yhteensopivuudesta heinäkuun 1. päivään 1999 mennessä. Ensimmäinen tähän on valmisteilla ja lienee saatavilla syyskuun puoliväliin mennessä. yleisarviointiraportti perustuva valmiutta kyselyyn koskeva strategiset Jotta varasuunnitelmissa keskitytään varaenergia- ja televiestintäpalveluihin sekä perustetaan kahdeksan lentoliikennereitit pysyisivät auki, 7 The Millennium Problem. Raising the awareness of nuclear power station operators and regulatory authorities in Central and Eastern Europe, syyskuu 1998 10 tietoa ja alueellista varasuunnitelmien koordinointikeskusta, levittävät sitä piiriinsä kuuluville maille. Myös kokonaiskoordinointikeskus perustetaan. IATA on luonut tietokannan, jossa on tietoja sen jäsenten vuosi 2000 -valmiudesta. jotka keräävät Euroopan siviili-ilmailukonferenssissa ECAC:ssa tarkasteltiin mahdollisten vuosi 2000 -valmiutta koskevien menettelytapojen oikeudellisia näkökohtia sekä toiminnan rajoittamista, mikäli vuosi 2000 -yhteensopivuudesta ei ole saatu tietoja ja/tai mikäli yhteensopivuutta on syytä epäillä. Tarkoituksena on varten. valmistella Pääjohtajien on määrä kokoontua 18. lokakuuta 1999. toimintaehdotuksia siviili-ilmailualan pääjohtajia Komissio on tiedottanut liikennettä käsittelevälle neuvostolle säännöllisesti asiassa tapahtuneesta kehityksestä ja osallistunut ECAC:n työhön. Se harkitsee asianmukaisten tekemien tilannearviointien perusteella. kansainvälisten järjestöjen toimien tarvetta 5. 1. 2 Lentoliikenne EU:ssa …ja myös EU:n lentoliikennealan järjestöt toimivat vastuullisesti. Kaikkialla EU:ssa yksittäiset lentoasemat, lentoyhtiöt ja lennonjohtojärjestelmät valmistautuvat ensi vuosituhanteen hankkein, jotka saataneen päätökseen vuoden 1999 toisella ja kolmannella neljänneksellä. Hankkeet käsittävät yleensä lentoasemien viestintäjärjestelmiin ja peruspalveluiden kriittiset yhteydet (energian, televiestinnän) toimittajiin. Monet lennonjohtoalan toimijat testaavat yhteentoimivuutta sekä sisäisesti että ulkoisten kumppanien, kuten lentoasemien ja Eurocontrolin, kanssa. Joiltakin tavarantoimittajilta on vaikea saada tietoja. Lentoliikennepalveluita testataan kansainvälisesti. saada vaikeuksista Joissakin tapauksissa joiltakin tyydyttäviä raportoi Sektori toimitusketju on osoittautunut tavarantoimittajilta. ja pitemmäksi. Sektori on myös hyvin ennakoitua monimutkaisemmaksi riippuvainen (energiasta, televiestinnästä ja vedestä). Se pyrkii varmistamaan, että saatavilla on vaihtoehtoisia tai varaenergianlähteitä, mutta mahdolliset televiestintäverkkojen häiriöt aiheuttavat edelleen huolta. infrastruktuureista kansallisista tärkeistä takuita on otettava varasuunnitelmia huomioon Naapurimaat kansainvälisellä tasolla, sillä lennonjohtopalvelut ovat hyvin riippuvaisia muista tärkeitä tahoista. Siviililentoasemaviranomaiset laativat lentoasemajärjestelmiä varten. Useat maat ovat testanneensa yhteyksiään naapurimaiden lentoliikennepalveluiden tarjoajiin. varasuunnitelmia ilmoittaneet laadittaessa Yhdistyneen kuningaskunnan ministerit ovat ilmoittaneet, että hallitus antaa julkilausuman (ulkomaisten toimijoiden, lentoasemien ja lennonjohtojärjestelmien vuosi 2000 -valmiudesta) lokakuun 1. päivään mennessä. turvallisuusnäkökohdista kansainvälisistä 5. 2 Meriliikenne Alusten sulautetut ohjelmistot aiheuttavat ongelmia. Varsinkin uusissa aluksissa saatetaan käyttää useita elektronisia laitteita ja järjestelmiä. Niissä on paljon sulautettuja järjestelmiä, joista voi olla hyvin vaikeaa saada tietoja toimittajilta. Kukin alus on yleensä myös ainutlaatuinen, joten jopa saman telakan samaan tuotantoerään kuuluvat alukset täytyy tarkistaa yksitellen ja niissä toimituksen jälkeen tehdyt korjaukset ja päivitykset täytyy ottaa huomioon. Navigointijärjestelmien pääongelmat on helppo ratkaista. Pääasiallinen aluksiin kohdistuva riski liittyy siihen, pystyvätkö ne navigoimaan turvallisesti. Meriliikenteen alalla on yleisellä tasolla arvioitu vuosi 2000 ja varaohjelma havaittujen -yhteensopivuutta ja kehitetty jälleenhankinta- mahdollisten ongelmien selvittämiseksi. Kaikissa aluksissa on kuitenkin 11 Monissa EU-satamissa aluksilta vaaditaan yhdenmukaisuus- sertifikaatti. Satamien toimintaan liittyviä riskejä yritetään ratkaista. Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehdään riippumattomia arviointeja satamien valmiudesta. Saksassa testataan huolellisesti navigointijärjestelmiä… …ja kansalliset viranomaiset tarkastavat satamien varasuunnitelmat. sisäänrakennettu varokeino elektronisten navigointilaitteiden häiriöitä varten: käsiohjauksen käyttöönotto. Kaikille alankomaalaisille aluksille myönnetään luvat vakuutusyhtiöiden ja alan järjestöjen yhteisessä järjestelmässä. Alankomaiden satamiin saapuville ulkomaisille aluksille ehdotetaan vastaavanlaista järjestelmää. Myös Kreikassa kiinnitetään paljon huomiota meriliikennealaan. Kreikan satamiin saapuvilta aluksilta vaaditaan todisteita siitä, että ongelmaa yritetään ratkaista. Niitä vaaditaan myös esittämään kirjalliset vuosi 2000 -varasuunnitelmat. Satamat ovat kaupankäynnin keskuksia, ja tämä näkyy niiden toiminnassa ja pääriippuvuussuhteissa, ja passintarkastus- sekä hinauspalveluihin. Pääasiallisia satamien toimintaan liittyviä riskejä ovat sähkökatkot, yhteyskatkokset, sellaisiin aluksiin liittyvät vaarat, jotka eivät ole vuosi 2000 -yhteensopivia, sekä häiriöt kansallisessa liikenneinfrastruktuurissa. sähkön saannista jotka ulottuvat tulli- aina Kaikilla satamien toiminnan eri osa-alueilla laaditaan ja toteutetaan jo varasuunnitelmia. Satamat yksilöivät mahdollisia vuosi 2000 -ongelmia ja pyrkivät minimoimaan tai poistamaan satamien toimintaan liittyvän riskin. Jotkin satamat saatetaan sulkea joksikin aikaa kriittisenä aikana tai ne voivat soveltaa lisäturvatoimia saapuviin aluksiin. Merenkulkijoille tiedotetaan näistä rajoituksista tavalliseen tapaan. Yhdistyneessä kuningaskunnassa 50:ttä suurinta satamaa on pyydetty antamaan tietoja valmiudestaan yksityiskohtaisessa kyselylomakkeessa. Kyselyssä oli kaksi osaa: satamien yleisen vuosi 2000 -ohjelman arviointi sekä satamien toiminnan eri osa-alueisiin liittyvän riskin arviointi. Tehtävään nimitetyt konsultit tekevät riippumattoman validoinnin arvioinneista, joita ovat laatineet noin puolet Yhdistyneen kuningaskunnan 50:stä suurimmasta satamasta, ja tulokset on määrä mukaan lukien 10 rahtimääriltään suurinta satamaa, julkistaa heinäkuussa. osalta kansallisia sisävesiliikenteen ja Saksan joka valvontajärjestelmiä tutkitaan Koblenzin navigointitestauslaitoksessa, vastaa meriliikenteen valvontajärjestelmien keskushallinnosta. Näissä vuonna 1997 ja suuntimistietokonejärjestelmät, paikalliset kytkentä-, kauko-ohjaus-, tiedotus- ja sisävesiliikenteen tallennusjärjestelmät, raportointi- ja tiedotusjärjestelmä. satelliittinavigointilaitteet aloitetuissa navigointi- liikenteen testataan kokeissa hallinta- tutka-, sekä ja laivausviranomaiset Saksan merenkulkuun ja merisatamiin liittyvistä vuosi 2000 -ongelmista keskusteltiin myös satamakapteenien kokouksessa, johon BMVBW, maan ja BSH osallistuivat pohjois- ja luoteisosien vesi- tammikuussa 1999 Bremenissä. Saksan merenkulun ja merisatamien osalta niiden toimivaltaan kuuluvat vesiväylät, laativat vuoden puoliväliin mennessä varasuunnitelmia, joista keskustellaan kaikkien satamaviranomaisten ja kansallisten viranomaisten yhteisessä kokouksessa. asianomaiset virastot, kuten jokipoliisin, Suunnitelmat kattavat kaikki palolaitoksen, Saksan pelastusveneyhdistyksen ja muita vapaaehtoisjärjestöjä. laivaustoimistot merenkulkijat, ja satamat omistajat, hinaajien luotsit, Alankomaissa on sertifiointijärjestelmä aluksia varten. Alankomaissa satamaviranomaisten ja yksittäisten laivayhtiöiden katsotaan edistyvän hyvin, vaikka tämä koskee enemmän suuria kuin pieniä yrityksiä. Aluksille on kehitetty sertifiointijärjestelmä ja sitä ollaan panemassa täytäntöön; tällöin alukset tarvitsevat sertifikaatin päästäkseen tärkeimpiin satamiin. Monet hallintoviranomaiset mainitsivat, että he haluaisivat lisää tietoja sektorin edistyksestä ja että koordinointia täytyisi lisätä kansainvälisellä tasolla. 12 Rautatieliikenteen toimijoiden mukaan toimittajien väitteet eivät aina pidä paikkaansa. Maantieliikenteen järjestelmiä tarkastetaan. EU:n televiestintäalalla edistytään hyvin… …eikä kansainvälisten ongelmien odoteta aiheuttavan häiriöitä. Varasuunnitelmissa käytetään entisiä poikkeusjärjestelyjä. 5. 3 Rautatieliikenne Rautatieliikenteen vuosi 2000 -hankkeissa päähuomio kohdistuu keskitettyihin ja etäyritys- sulautettuihin järjestelmiin sekä tavarantoimittaja- ja asiakassuhteisiin. ja teknisiin järjestelmiin, rautatieliikenteen toimijat ovat Monet riippuvaisia ulkoisista toimittajista. Esimerkiksi Saksassa vuonna 1997 tehdyssä tavarantoimittajien kyselyssä ei tullut jotka liittyvät Deutsche Bahn AG -verkon käyttämiin prosessitietokoneisiin. Kuitenkin DB:n tekemien testien perusteella joidenkin tavarantoimittajien väitteitä on syytä epäillä. ilmi erityisiä ongelmia, 5. 4 Maantieliikenne Useimmissa tapauksissa maantiejärjestelmät ovat paikallisten viranomaisten vastuulla, joten harvat EU-maat toimivat tällä sektorilla kansallisella tasolla. Maat raportoivat, että paikalliset viranomaiset tarkistavat ohjauslaitteita sekä tietokoneohjelmien valvomia liikenne- ja sähkölaitteita. Näihin kuuluvat (joita valvovissa ohjelmissa käytetään kalenteria), liikennevalojärjestelmät tiedonkeruuyksiköt, kuten pysyvät laskentapisteet ja mittaussilmukat, joissa on aika ajoin pysähdyksiä, moottori- ja valtateiden liikennemääriin vaikuttavat laitteet, kuten tunnelijärjestelmät, viestintälaitteet ja valaistusjärjestelmät. liikenteen tietokonekeskukset ohjauslaitteet, sekä muut Saksan liittovaltioiden tienrakennusviranomaiset laativat nyt varasuunnitelmia, ja niiden poliisipalvelut koordinoivat vuodenvaihteen toimintasuunnitelmiaan maantieliikenteestä vastaavien elinten kanssa. Yksityisellä sektorilla huomio keskittyy liikenteen logistiikkaketjuihin niiden kaupallisen ja taloudellisen merkityksen takia. Maantiesektoria pidetään vähäriskisenä, sillä havaitut ongelmat vaikuttavat lähinnä vähemmän kriittisiin järjestelmiin. 6 TELEVIESTINTÄ ja riippuvaisia, joista kaikki muut Televiestintä on yksi keskeisistä infrastruktuurialoista, sektorit ovat se varautuu huolellisesti vuosituhannen vaihteeseen. Useat EU-maat raportoivat, että niiden pääoperaattorien tarjoamat ja useimmat yleiset puhelinverkkopalvelut ovat arvelevat olevansa valmiita syyskuuhun 1999 mennessä. Välittömien kiinteiden ja matkaviestinverkkopalveluiden tarjoajille aiheutuvaa riskiä pidetään yleisesti ottaen alhaisena. jo vaatimusten mukaisia, Vaikka jotkut maat ovat paremmin valmistautuneita kuin toiset, kansainvälisissä puheluissa joihinkin kehitysmaihin saattaa ilmetä häiriöitä, sillä näiden maiden verkot eivät ehkä ole asianmukaisesti valmistautuneita. Kansainvälisten televiestintähäiriöiden ei odoteta vaikuttavan kotimaan palveluihin. EU:n operaattorit pyrkivät omalta osaltaan takaamaan kansainvälisten yhteyksiensä vuosi 2000 -yhteensopivuuden. Alan varasuunnitelmissa keskitytään toiminnan jatkuvuuteen. Joissakin maissa verkko-operaattorien varajärjestelyiltä vaaditaan riippumaton varmennus. Kaikki maat raportoivat, että niiden tärkeimmät operaattorit ovat arvioineet toimintaan. Alan operaattoreilla on entisiä riskit käyttö, kuuluvat poikkeussuunnitelmia, varageneraattorit, matkaviestinnän satelliittijärjestelmien aktivointi, käsiohjaus sekä lisähenkilöresurssien mobilisointi. ja niiden vaikutukset joihin liikkuvien keskusten 13 Yritys- ja yksityisasiakkaille suunnataan tiedotuskampanjoita. Operaattoreilla on sovittuja menettelyjä hätäsoittojen priorisoimiseksi. ei aiheudukaan haittaa useimmille Yritysten ja yksityishenkilöiden käyttämiin laitteisiin liittyy ongelmia, vaikka niistä asiakkaille. Operaattorien ja hallintoviranomaisten kampanjoissa pyritään lisäämään asiakkaiden tietoisuutta vuosi 2000 -ongelman mahdollisista vaikutuksista laitteisiin. Kotikäyttäjille ja myös yrityksille laaditaan tiedotuslehtisiä, joissa yksilöidään kaikki ne kodin laitteet, myös puhelinlaitteet, joihin vuosi 2000 -ongelma saattaa vaikuttaa. Joillakin teleoperaattoreilla on laitteistaan tietopaketteja sekä yritys- että yksityisasiakkaita varten. Suuret operaattorit perustavat varta vasten vuosi 2000 -neuvontalinjoja, ja pienet operaattorit tarjoavat tietoja ja neuvoja tavallisten asiakaspalvelulinjojensa kautta. Näin tekevät myös tietyt sääntelyviranomaiset, kuten OFTEL Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Useimmat kulutustavarat, kuten puhelimet ja faksilaitteet, toimivat edelleen normaalisti. Henkilöillä, jotka käyttävät verkkoja sellaisten mikrotietokoneiden välityksellä, jotka eivät ole vaatimusten mukaisia, saattaa olla ongelmia, kuten myös pienyrityksillä, joiden vaihteissa on päivämääristä riippuvia toimintoja. ja hätätilanteissa hätäsuunnitelmista Suurilla kansallisilla operaattoreilla on sisäisiä menettelyjä puhelinsoittojen priorisoimiseksi osaava henkilöstö. Hätäpuhelinnumeropalveluita varten kehitetään yksityiskohtaisia jotta hätäsoittojen määrän ennustettuun kasvuun voidaan suunnitelmia, varautuu varautua. Esimerkiksi BT Yhdistyneessä käsittelemään jopa viisi kertaa normaalia enemmän lauantaiyön 999-puheluita – selvästi Alankomaissa hallintoviranomaisten käytössä on kansallisella tasolla hätäteleviestintäpalvelu, jota testataan huolellisesti. Tilapäisen hätämatkapuhelinpalvelun käyttöönottoa harkitaan hätäpalveluiden nykykapasiteetin täydennykseksi. uudenvuodenaattona. kuningaskunnassa enemmän vastaava viime kuin Joissakin maissa on tunnustettu televiestintäasiakkaiden “käyttäytymisen hallinnan” tarve, jotta voidaan vähentää mahdollista normaaleista loppuvuoden toiminnoista aiheutuvaa puheluruuhkaa. Niinpä Alankomaissa peruutettiin alun perin uudenvuodenaatoksi aiottu televisio-ohjelma, jonne katsojat voivat soittaa. 7 RAHOITUSALA 7. 1 Yleiskatsaus Rahoitusalan katsotaan olevan kaikkein pisimmällä. Rahoitusala vaikuttaa olevan kaikkein pisimmällä valmisteluissaan, vaikka onkin selvää, että rahoituspalvelut ovat muiden alojen tavoin riippuvaisia muista infrastruktuureista, kuten sähköstä ja televiestinnästä. 7. 2 Kansainvälinen toiminta rahoitusalalla Kansainvälistä koordinointia. tasolla Kansainvälisellä ja valvontaviranomaisten Joint Year 2000 Council, ovat toteuttaneet erityisiä vuosi 2000 -toimia sekä kehittäneet mekanismin maailmanlaajuista tietojenvaihtoa varten loppuvuoden 1999 ja vuodenvaihteen viikonlopun aikana. järjestöä, Global -ryhmä kaksi 2000 2000, (pankkitoiminta, rahoituspalvelualan Global vakuutustoiminta, sijoitusyhtiöt ja maksujärjestelmien toimijat) perustama kansainvälinen järjestö, päivittää maailmanlaajuista maakohtaista valmiustaulukkoa kolmen viikon välein. Taulukossa esitetään arviot maiden valmiudesta useilla kriittisillä aloilla: rahoituksen, televiestinnän, liikenteen, energian, veden ja hallintoviranomaisten aloilla. Global 2000 aikoo lopettaa arvioinnit syyskuussa ja keskittyä loppuvuonna tapahtumien hallintaan ja riskin pienentämiseen. Joint Y2K Council on laatinut välineitä helpottamaan valvontaelinten ja keskuspankkien välistä tietojenvaihtoa vuosituhannen vaihteessa: 14 • tilanneraporttikaavio, jonka kukin laitos täyttää ja lähettää valvontaelimelle ja jolla informoidaan muita asianosaisia; • maaraporttikaavio, jolla kukin kansallinen valvontaviranomainen informoi muita kansallisia valvontaelimiä maan valmiudesta; • puhelinneuvottelut osapuolten välillä, vaihteessa. kansallisten eräiden muiden jotta viestintää voidaan järkeistää vuosituhannen valvontaelinten ja Maaraporteissa ja puhelinneuvotteluissa välitetään hyvin yleisluonteista tietoa. Luottamuksellisten ja arkaluontoisten tietojen vaihto jää valvontaelinten perinteisen tärkeimmät yhteydenpidon ja kansalliset valvontaelimet osallistuvat Joint Year 2000 rahoituslaitokset Council’in työhön vuosituhannen vaihteessa, ja mahdollisesti myös Euroopan komissio ja Euroopan keskuspankki ovat siinä mukana. kahdenvälisen varaan. EU:n 7. 3 Rahoituspalvelut EU:ssa Rahoituspalvelualalla EU:ssa, kuten muissakin maissa, etusijalle on asetettu varasuunnitelmien laatiminen ja riskien pienentäminen. Suurin osa järjestelmien sisäisestä mukautustyöstä on nyt saatettu päätökseen, ja testauksessa on edistytty pitkälle. Kansainvälinen maksujärjestelmien testi toteutettiin onnistuneesti viikonloppuna 12. –13. kesäkuuta. Testiin osallistuneet (19 maata, joista 5 EU-maata – Belgia, Ranska, Saksa, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta – sekä EBA, TARGET ja SWIFT) loivat 34 järjestelmän ympäristön testatakseen tapahtumavirtoja “päästä päähän”. Testissä oli mukana “vuosi suojattuja tapahtumasarjoja asiakkaiden ja kirjeenvaihtajien kanssa, tutkinta-, korjaus-, kassanhallinta- sekä luotto- ja riskijärjestelmiä. järjestelmiä -valmiita” käytettiin 2000 siinä ja Maailmanlaajuinen maksujärjestelmien testi onnistui. Muilla rahoitusalan osa-alueilla on tehty monenvälisesti sekä pakollisia että vapaaehtoisia testejä. Testausvaihe saataneen päätökseen valtaosassa yrityksiä syyskuun loppuun mennessä. Varasuunnitelmia laaditaan kumppanien välisten teknisten ja kaupallisten yhteyksien mukaan joko yksityisesti tai yhteisesti. Joka tapauksessa kun järjestelmiä testataan, niihin tehdään jatkuvasti uusia muutoksia, joten työtä tehdään samanaikaisesti varasuunnitelmien parissa. Monet alan toimijat EU:ssa arvioivat kilpailijoidensa ja asiakkaidensa vuosi 2000 -valmiutta. Näin ne pystyvät ennaltaehkäisevästi rajaamaan heikommin valmistautuneiden toimijoiden vaikutusta ja painostamaan kumppaneita ja asiakkaita ratkaisemaan ongelman. Valtaosa alan yrityksistä EU:ssa antaa säännöllisesti omasta vuosi 2000 -valmiudestaan yleisiä ja teknisiä tietoja. EU:n ammattijärjestöt kertovat alan valmiudesta maakohtaisesti. toimintaansa Rahoituspalvelualan toimijat arvioivat huolellisesti ulkoisia uhkia. Rahoituspalvelualan riskianalyyseissä on yleensä keskitytty vuosituhannen vaihteeseen. Alan toimijat ovat tietoisia vuosi 2000 -ongelman mahdollisista makrotaloudellisista riskeistä, mutta EU:ssa on edelleenkin taipumus aliarvioida liikkeenjohdon ja liiketoiminnan riskejä, liity tietojärjestelmien häiriöihin (yritysten väliset riskit, koko järjestelmää koskevat häiriöt, asiakkaiden vuosi 2000 -riskien korvaaminen ja kanteet). suoranaisesti jotka eivät 7. 3. 1 Pankkitoiminta: euron käyttöönotosta saadut opetukset Euron käyttöönotosta on yleensä ollut hyötyä rahoitusalalle. Pankkien päähuomio vuonna 1998 oli eurossa, ja ne ovat pystyneet hyötymään euron käyttöönotosta ja soveltamaan niitä vuosi 2000 -ongelmaan. Vaikka euron käyttöönottoa ei saaduista kokemuksista asiantuntemuksesta ja 15 voidakaan täysin verrata vuosituhannen vaihteeseen, niissä on silti joitakin teknisiä ja projektinhallintaan liittyviä yhtäläisyyksiä. EU:n pankkiala ja Global 2000 -ryhmä ovatkin käyttäneet euron käyttöönottoa, erityisesti tammikuun 1. päivän 1999 viikonloppua (sekä viittä tammikuun 1. päivän jälkeistä päivää), mallina vuosituhannen vaihdetta varten. Global 2000 on antanut useita pankkialalle tarkoitettuja suosituksia8. Global 2000:n asiakirjan mukaan ”…yritysten ja keskuspankkien piti varhaisessa vaiheessa tehdä rahoitus- ja luottopäätöksiä puutteellisten tietojen pohjalta”, ja siinä suositellaan, että vastaisuudessa näistä asioista huolehtisi jokin vastuullinen elin. Keskuspankkien ja yritysten maksukyvyn hallintaan liittyvässä työssä on noussut esille useita kysymyksiä: yritykset haluavat varmistaa, että liiketoiminta jatkuu tavalliseen tapaan, mutta luottolaitoksilla on houkutus (tai niiden on pakko) supistaa luotonantokapasiteettiaan. Myös vakuudet voivat aiheuttaa ongelman, jos kukin rahoituslaitos vaatii kaikkien tapahtumien ja positioiden takaamista. Global 2000 toteaa, että yksityisen sektorin toiminnalla on rajansa, ja se on pyytänyt myös viranomaisia valvomaan vuosi 2000 -ongelman vaikutuksia rahoitusmarkkinoihin. Ongelman ytimenä on se paikka, jossa vakuus hyväksytään. Euroopassa ongelma johtuu siitä, että vakuustoimintaa säätelevissä kansallisissa laeissa on huomattavia eroja. EU:n maksujärjestelmät perustuvat kuitenkin useisiin infrastruktuureihin (Euro 1, EBA, Target), mikä vähentää koko järjestelmää koskevien ongelmien riskiä maksujärjestelmissä. Global 2000:n asiakirjassa ”…yritysten ja alan järjestelmien välistä tiedonpuutetta pidettiin merkittävänä ongelmana etenkin rajatylittävissä kysymyksissä ensimmäisellä euron käyttöönoton jälkeisellä viikolla”. Sen mukaan ”…etukäteen perustettuja virallisia tietojenvaihtoverkkoja ei käytetty odotetulla tavalla, koska yritykset eivät yleensä olleet halukkaita paljastamaan tai vaihtamaan huonoja uutisia ennen viime hetkeä”. Ilmeisesti ”…tietoja vaihdettiin ja ongelmia ratkaistiin tehokkaimmin puhelimitse kahdenvälisesti”. Euron käyttöönotosta on ollut muutakin hyötyä, sillä monet vuosi 2000 -ongelmaa koskevat varasuunnitelmat perustuvat niihin varotoimenpiteisiin, joihin ryhdyttiin euron käyttöönoton takia. EU:n pankkialalla keskitytään nyt vuosituhannen vaihteen hallintaan ja osallistutaan näkyvästi kansalliseen ja kansainväliseen työhön, jolla pyritään turvaamaan rahoitusalan vakaus vuosituhannen vaihteen viikonloppuna. Maksukyvyn ja luoton tarjoajien täytyy kompensoida maksujen ja rahoituksen siirtyminen… …ja yhteistä tietojenvaihto- järjestelmää täytyy parantaa. Etusijalla ovat tapahtumien hallinta, riskien pienentäminen ja varasuunnitelmien laatiminen. varmistaa johdonmukaiset maakohtaiset Kansallisella tasolla EU:n pankit ovat jatkuvasti yhteydessä valvontaelimiin ja kansalliseen keskuspankkiin. Kansainvälisellä tasolla Global 2000:n valvoma mekanismi turvaa televiestintäpalveluiden tarjoajat yhteisiä tiedonjakelukanavat ja Internet). Global 2000 luo teleneuvotteluita varten, SWIFT, Reuters protokollia löytääkseen kunkin laitoksen kahden- tai monenväliseen viestintään soveltuvat yhteyspisteet. Nämä yritysten väliset rajatylittävät viestintäkanavat ovat alalla aivan uusia ja ainutlaatuisia. (luotettavat tiedot ja Lisätestejä voidaan tehdä vuosituhannen vaihteessa. Pankkialalla tunnustetaan, että jotkin vuoteen 2000 liittyvän tietokoneongelman aiheuttamat häiriöt ovat väistämättömiä, erityisesti sellaiset ongelmat, joita ei ole ehkä havaittu testeissä, vaikka ne olisivatkin olleet perusteellisia. Monet 8 Lessons Learned from the Euro, Global 2000 Co-ordinating Group, 4. 2. 1999 16 pankit harkitsevatkin mahdollisuutta järjestää “oikeita testejä” tammikuun ensimmäisenä viikonloppuna (maksujärjestelmäalalla ei ole tätä vaihtoehtoa). Ylimääräisiä vapaapäiviä. Euroopan keskuspankkijärjestelmä on päättänyt, että 31. joulukuuta 1999 julistetaan vapaapäiväksi, jotta keskus- ja liikepankeilla olisi kolme kokonaista päivää toteuttaa viimeiset vuosi 2000 -valmistelunsa. EKP on myös päättänyt sulkea TARGET-järjestelmän tuona päivänä. Maksujärjestelmien täytyy olla valmiina ajoissa… …vaikka monimutkainen riippuvuusketju vaikuttaakin yleiseen valmiuteen. 7. 3. 2 Maksujärjestelmät: tavalliseen tapaan vuosituhannen vaihteessa Toisin kuin muiden rahoituspalveluiden, maksujärjestelmien täytyy olla käytössä heti ensi vuosituhannen alusta alkaen. Maksujärjestelmillä ei ole samaa “armonaikaa” kuin muilla aloilla, joten ne eivät voi sulkea tai vähentää toimintojaan eivätkä testata järjestelmiään ensi vuosituhannen ympäristössä kolmena vapaapäivänä 31. 12. 1999, 1. 1. 2000 ja 2. 1. 2000. Maksujärjestelmien osalta onkin tehty arviointeja, testejä ja varasuunnitelmia jo jonkin aikaa. Toukokuussa 1999 tehty VISA-tutkimus osoitti, että yli 90 % dollareilla tapahtuvasta VISA-maksuliikenteestä jää vuosituhannen vaihteen vaikutusten ulkopuolelle. Vain 10 % jäsenlaitoksista sijaitsee maissa, joiden katsotaan olevan heikommin valmistautuneita. Maksujärjestelmien yleinen vuosi 2000 -valmius ei silti ole riippuvainen vain alan toimijoiden valmiudesta (niiden sisäiset järjestelmät ovat yleensä vuosi 2000 -yhteensopivia). Se on riippuvainen myös rahoitusinfrastruktuurin (vuosi 2000 -yhteensopiva), pankkien (pankkijärjestelmien toimijoiden välittömät asiakkaat) ja kauppiaiden valmiudesta (ja maksupäätteiden toimittajista, sillä kauppiaat sekä televiestinnän ja sähkön toimittajista. Maksujärjestelmien toimijoiden, kuten sekä näin VISA:n henkilökohtaisen valmiuden että maan yleisen valmiuden perusteella. vähittäismaksujärjestelmien ja Europay:n, asiakkaita) jäsenensä pankkien arvioida täytyy ollen ovat toimijat tärkeimmät Luottokorttialan sopimuksia tarkkailijaverkon luomisesta tietojen vaihtoa ja seurantaa varten (30 henkeä kautta Euroopan). Useimmiten EU:n korttioperaattorien varasuunnitelmien perustana on mahdollinen 5 päivää kestävä sähkö- ja televiestintäkatko, joka vaikuttaisi 5–10 %:iin Euroopan rahoitustapahtumista (1 %:iin Yhdysvalloissa), vaikka tilanne saattaakin vaihdella huomattavasti eri maissa. tehneet lisäksi ovat Korttioperaattorit arvioivat jäsentensä valmiutta. Korttioperaattorit saavat vuosi 2000 -tietoja useista lähteistä ja myös jäsenille lähetetyistä arviointikyselyistä. Valtaosa arvelee saavansa valmiusarviointinsa päätökseen syyskuuhun mennessä, jolloin varotoimenpiteisiin, kuten sakkoihin tai lupien epäämiseen, voitaisiin ryhtyä syksyllä. Operaattorit ovat viimeistelleet omat järjestelmänsä ja varasuunnitelmansa. Ne keskittyvät nyt “tapahtumien hallintaan” tai “vuosituhannen vaihteeseen” – 5 päivän hallintaan joulukuun 31. päivän 1999 jälkeen. 7. 3. 3 Tukkumaksujärjestelmät ja infrastruktuurin tarjoajat Valtaosa SWIFTin käyttäjistä on tehnyt testejä. SWIFT-asiakkaiden pääperiaatteena ovat pakolliset testit. Pakolliset testit eivät ole aivan kattavia: 5 100 asiakasta on liittänyt järjestelmänsä pakollisiin testeihin, mikä on vain 70 % koko asiakaskunnasta mutta noin 94 % SWIFT- maksuliikenteestä. Muiden rahoituslaitosten ei ole pakko osallistua tukkumaksujärjestelmien testaukseen. SWIFT on kuitenkin varta vasten luonut infrastruktuurin auttamaan niitä, jotka haluavat tehdä vapaaehtoisia testejä. Vapaaehtoisissa testeissä on ollut huomattava määrä osallistujia, vaikkakin vähemmän kuin pakollisissa testeissä, joten niiltä, jotka eivät ole vielä osallistuneet kahden- ja monenvälisiin 17 Arvopaperiyhtiöt toteuttavat käytännön toimia riskien vähentämiseksi. testeihin, odotetaan toimia. Testit pitäisi mennessä. saada päätökseen syyskuuhun 7. 3. 4 Arvopaperiala: joustava lähestymistapa tietojenvaihtoon toimijoiden Arvopaperikaupan käytäntöjen osalta Global 2000 odottaa muuttavan tiettyjä kaupassa käytettäviä vakioasiakirjoja. Se esittää, että alan toiminta rajoitettaisiin vuosituhannen vaihteen viikonloppuna välttämättömiin ja selvitystoimintoihin siltä osin kuin se on mahdollista ja käsittely- tavallisia käytännöllistä, markkinatoimintoja tai vaikuta markkinoiden maksukykyyn. vähentäminen toiminnan haittaa ettei niin 7. 3. 5 Vakuutusala: laajempi vuosi 2000 -riskien arviointi Vakuutusalalla tarkastellaan vuosi 2000 -ongelman mahdollista vaikutusta… Vakuutusalalla on analysoitu erittäin tarkasti vuosituhannen vaihteen vaikutus asiakkaisiin, erityisesti yrityksiin, ja korvausvaatimusten määrän lisääntymisestä aiheutuvat lisäkustannukset. Vuosituhannen vaihteella odotetaan olevan makrotaloudellisia seurauksia, jotka johtuvat liiketoiminnan häiriöistä tai siitä, että häiriöt aiheuttavat rahallisia tappioita, joita yritykset yrittävät saada takaisin nostamalla kanteita kumppaneitaan ja palveluiden tarjoajia vastaan. …ja varaudutaan korvausvaatimusten määrän tuntuvaan kasvuun. EU:ssa ei ole yhdenmukaista lähestymistapaa: Vaikutus on todennäköisesti kolmivaiheinen, ja ensimmäinen vaihe on vuonna 2000. Aluksi yritykset turvautuvat vahinkovakuutussopimuksiin ja toissijaisesti johtavat korvausvaatimusten vahingonkorvauskanteisiin. Omaisuusvahingot määrän lisääntymiseen, kun niiden uhrit haluavat vakuutusyhtiöiden korvaavan vahingot tavallisten vahinkovakuutussopimustensa puitteissa. Pelkästään Ranskan vakuutusyhtiöt odottavat korvausvaatimusten määrän lisääntyvän jopa 70 000:lla. Ne ovat tehneet asiakkailleen selväksi, että näiden täytyy todistaa ryhtyneensä kaikkiin tarvittaviin toimiin suojautuakseen vuosi 2000 -riskeiltä (niin sanottu “due diligence” -periaate). Ranskan vakuutusyhtiöt jossa vahinkovakuutusyhtiöille ovat perustaneet yhteisen teknisen foorumin, annetaan tarvittavat tiettyjen vuosi 2000 -ongelmaan liittyvien korvausvaatimusten yksilöimiseksi ja tekninen selitys siihen, miksi vuosi 2000 -ongelma oli täysin tai osittain syynä johonkin vahinkoon, sekä tiedot vakuutetun yhtiön vuosi 2000 -hankkeen laadun analysoimiseksi. tiedot Lisäksi vahingonkorvauskanteiden ensimmäinen vaihe alkaa vuoden 2000 kuluessa. Vuosi 2000 -ongelmaan liittyvien oikeusseuraamusten toinen ja kolmas vaihe on vuosina 2001 ja 2002, jolloin kanteet johtavat valituksiin ja vastavalituksiin. Sarjakorvausvaatimukset todennäköisesti myös erityisiin oikeudenkäynteihin vuosina 2001 ja 2002. johtavat niin pelätään ongelman vakuutusalalla kuningaskunnan Yhdistyneen ikään korvausvaatimuksia vuosi 2000 -ongelman aiheuttamien häiriöiden takia, vaikka se onkin tiedottanut asiakkailleen, ettei se korvaa näin ennustettavissa olevan kuningaskunnan aiheuttamia vakuutusala teetti alan järjestössä ABI:ssä raportin, jonka tuloksena syntyi joukko sopimuksiin sisällytettäviä mallivaraumia, joiden avulla vakuutusyhtiöt voivat tapauksessa korvausvaatimusten ratkaisu saattaa lopulta olla erilainen kuin mitä yhtiöt nykyisin neuvovat asiakkailleen. vahinkoja. Yhdistyneen suhtautumistaan ongelmaan. selventää Joka …jotkin maat korvaavat vuosi 2000 -ongelman aiheuttamat vahingot, toiset eivät. Alankomaissa vuosituhannen vaihteen riskit useimmista uudistussopimuksista. Erityisiä riskejä varten on perustettu 500 miljoonan euron hätärahasto niitä vakuutuksenottajia varten, jotka voivat todistaa noudattaneensa italialaiset “due diligence” -periaatetta ongelman ratkaisemisessa. Myös vakuutusyhtiöt ottavat käyttöön uusia sopimuksia, joissa on erityisiä varaumia vuosi 2000 -riskien rajaamiseksi pois erityisesti yleisen siviilioikeudellisen rajataan pois 18 Oikeustapausten määrän lisääntyminen vuosi 2000 -ongelman takia on vakava huolenaihe EU:ssa. korvausvastuun (ammatinharjoitus ja tuotepolitiikka), muiden tavaravahinkojen, liikenteen ja tulipalon osalta. ja muualla liittyy jonkin ympäristöön EU:ssa Oikeudelliseen verran epävarmuutta, eikä vuosi 2000 -ongelman mahdollista vaikutusta voida tarkasti vuosituhannen arvioida. Oikeustapausten määrän lisääntyminen EU:ssa vaihteen takia on näin ollen vakava huolenaihe monelle vakuutusyhtiölle. Häiriöistä johtuvia korvausvaatimuksia jätetään todennäköisesti sekä tavallisten vakuutussopimusten puitteissa että niiden ulkopuolella. Kun yritykset pystyvät tietyissä tapauksissa osoittamaan, että ne ovat kaikin mahdollisin tavoin pyrkineet suojautumaan sisäisesti vuosi 2000 -ongelman aiheuttamilta häiriöiltä tai virhetoiminnoilta, vakuutusyhtiö korvaa häiriöistä ja virhetoiminnoista aiheutuvat vakavat vahingot. Joka tapauksessa paremmin valmistautuneet yritykset ja niiden vakuutusyhtiöt pyrkivät hakemaan korvauksia ulkopuolisilta tahoilta. Tämän vastuuketjun kustannukset on arvioitu maailmanlaajuisesti sadoiksi miljardeiksi dollareiksi. Mikäli rajallinen määrä toimijoita (erityisesti sirujen, ohjelmistojen ja laitteistojen toimittajia) todetaan vastuuketjun alkupääksi, se voi johtaa tilanteeseen, jossa tämä vähäinen määrä yrityksiä joutuu kattamaan ja niiden vakuutussopimukset kattavat vain osan niiden kokonaistappiot ja se korvausvastuusta. Tällaista tilannetta ei selvästikään voida hyväksyä, saattaisi tilapäisesti heikentää talouksia. 7. 4 Komission toiminta rahoituspalveluiden alalla EU:n valvontaelimet tapaavat säännöllisesti Euroopan komission järjestämissä komiteoissa keskustellakseen vuosi 2000 -kysymyksistä. Pankkialan neuvoa- antavan komitean valvontaelimet valvovat edelleen EU:n valmisteluita… Pankkitoiminnan osalta alan neuvoa-antava komitea kokoontui useita kertoja vuonna 1999 ja kokoontuu jälleen syyskuussa. Vaikka pankkialan neuvoa- antava komitea totesi maaliskuussa 1998, että vuosi 2000 -kysymys kuuluu pääasiassa kansallisten valvontaviranomaisten toimivaltaan, se päätti edistää tietoisuuden lisäämistä asiasta ja helpottaa kansallisten valvontaelinten välistä yhteistyötä. EU:n valvontaelimet tarkastelevat pankkialan neuvoa-antavan komitean kokouksissa sen vuosi 2000 -valmiutta. ”Groupe de Contact” on asiaa käsittelevä valvontaelinten elin. Pankkialan neuvoa-antava komitea saa siltä tietoja asiasta säännöllisesti. Esimerkiksi maaliskuussa pankkialan neuvoa- antava komitea keskusteli jossa käsiteltiin vuosituhannen vaihteeseen liittyviä käytännön toimia ja kysymyksiä valvontaelimissä. ”Groupe in tehtävänä on myös laatia vuosi 2000 -asiantuntijoiden de Contact”: yhteistyön yhteystietoluettelo lujittamiseksi hätätilanteissa. tilanneraportista, valvontaelinten auttamiseksi niiden ja EU:n valvontaelimet ovat yleisesti ottaen tyytyväisiä pankkien valmiustasoon. Niiden päähuolenaiheina ovat kollegoiden, kuten julkisen sektorin ja laitosten, valmius ja varasuunnitelmat. EU:n toimivaltaisten viranomaisten välisen koordinoinnin tasoa pidetään tyydyttävänä. Myös vakuutusalalla on pidetty komiteakokouksia, ja seuraava kokous on syyskuussa. Huhtikuussa vakuutuskomitean keskusteluissa korostettiin maiden erilaisia lähestymistapoja. 19 …ja vakuutusalan valvontaelimet ovat tietoisia jäsenvaltioiden erilaisista lähestymistavoista. Myös vesialalla kehitetään varasuunnitelmia… ovat vahinkovakuutusyhtiöt 2000”. Vakuutusyhtiöt perustaneet jakavat nimeltä järjestön Ranskassa “Coordination An yritysasiakkailleen yleisluonteista tietoa kiinnittääkseen näiden huomion riskeihin, jotka liittyvät sekä sisäisiin järjestelmiin että oikeudenkäyntikustannusten mahdolliseen lisääntymiseen. Viimeaikaiset tapaukset Ranskassa ovat viitanneet siihen, että oikeuskäytäntö suosii nyt enemmän kuluttajia kuin vakuutusyhtiöitä. Ranskan hallitus tarjoajat tiedottamaan johtokunnalle pitkin vuotta 1999 vuosi 2000 -valmiudestaan. Samalla budjettilaki on suosinut Ranskan vakuutusyhtiöitä sallimalla näiden varautua korvausvaatimusten mahdolliseen lisääntymiseen tulevaisuudessa. rahoituspalveluiden asetuksen, velvoittaa antoi joka Kaikki Saksan vakuutusalan yritykset ovat vastanneet vuonna 1998 tehtyyn kyselyyn. Kysely on innostanut vakuutusyhtiöitä varautumaan yhä paremmin vuosi 2000 -ongelmaan liittyviin riskeihin. Saksan vakuutusyhtiöt eivät ole sisällyttäneet sopimuksiinsa varaumia vuosi 2000 -ongelman varalta. Ruotsin vakuutusalan valvontaviranomainen antaa hallitukselle puolivuosittain yksityiskohtaisen raportin alan vuosi 2000 -valmiudesta. Valvontaviranomaiset ovat myös vastuussa tutustumiskäynneistä ja ovat tutustuneet lähes puoleen Ruotsin vakuutusyhtiöistä. Itävallan kansalliset viranomaiset ovat huolissaan etenkin liittyvissä sairaalaonnettomuuksissa. Italiassa vakuutusala on etusijalla kansallisessa vuosi 2000 -komiteassa, jossa tilapäinen alakomitea kokoontuu kuukausittain analysoidakseen alan kehitystä. korvausvastuusta -ongelmaan vuosi 2000 8 VESI Veden tuotanto ja jakelu voidaan yleensä hoitaa manuaalisesti ilman tietotekniikkapohjaisia ohjausjärjestelmiä. Vesialalla laaditaan varasuunnitelmia samoin kuin muilla infrastruktuurialoilla. Varastot ovat täysiä. Henkilöstöä lisätään ja sille annetaan lisäkoulutusta manuaalisten toimintojen varalta. Varavoimaa käytetään, mikäli energian saannissa ilmenee häiriöitä. Kreikassa erilaisia suunnitellaan, televiestintälaitteita, jotka ovat vesihuoltoverkon kriittisissä solmukohdissa ja joiden avulla voidaan toimia nopeasti ja tehokkaasti. henkilöstön annettaisiin käyttöön että …mutta tietoja on edelleenkin vaikea saada. Useat maat raportoivat, että vesihuolto ja jäteveden käsittely olivat yksi niistä aloista, joista oli kaikkein vaikeinta saada tietoja, vaikka niiden mukaan tähän alaan liittyikin joitakin riskejä. Tietoja on vaikea saada lähinnä siksi, että näitä palveluita tarjoaa suuri määrä pieniä paikallisia yrityksiä: yleensä tuhansia maata kohti. 9 KOMISSION TOIMINTA 9. 1 Sisäinen tilanne Komission aloitteet jatkuvat,. Komissio toteuttaa edelleenkin aktiivisesti ilmoittamiaan aloitteita. tiedonannossaan KOM(98)102. etusijalla ovat sisäiset järjestelmät. Tärkeysjärjestyksessä etusijalla on sen omien järjestelmien ja tuotteiden saattaminen vuosi 2000 -yhteensopiviksi. Edistystä tässä työssä seurataan ja säännöllisesti pääjohtajia. johtotehtävien koordinointiryhmä. joissa on mukana pääsihteeri ja järjestettävissä kokouksissa, Seurannasta organisointi- vastaa 20. ja työssä on edistytty hyvin. Päästä-päähän-testit on toteutettu. ja muita kuin tietotekniikkaan liittyviä asioita tarkastellaan. Rajatylittäviä ja monialaisia kysymyksiä käsiteltiin EU:n tärkeillä infrastruktuurialoilla. on vuodesta komission pääosastoja pyydetty Kaikkia sisällyttämään vuotuiseen tietopalvelusuunnitelmaansa erityinen suunnitelma tietojärjestelmien saattamiseksi vuoden 2000 tasalle, ja nämä suunnitelmat on budjettivaroja jaettaessa asetettu etusijalle. Noin 67 % komission strategisesti tärkeistä tietojärjestelmistä on jo vuosi 2000 -yhteensopivia tai niitä korvataan yhteensopivilla järjestelmillä, 32 % on paraikaa muutostöiden kohteena ja loppujen 1 %:n osalta asiaa selvitetään. lähtien 1996 (laitteistojen, infrastruktuurin Erityisen tärkeänä pidetään, että meneillään oleva työ sellaisten toiminnan kannalta ratkaisevien järjestelmien mukauttamiseksi, jotka eivät vielä ole vuosi 2000 -yhteensopivia, saadaan päätökseen ajoissa. Järjestelmien perustana olevan käyttöjärjestelmäohjelmistojen, ulkopuolisten ohjelmistojen) tarkistamisessa on edetty pitkälle, ja se saadaan ajoissa yhteensopivaksi. Pääosastoilla on toteutettu useita yksittäisiä testejä sekä komission laajuinen koko järjestelmän kattava testi. Koko järjestelmän testauksessa on varmennettu, tilastoihin, asiakirjoihin ja toimistoihin liittyvä tietovirta on vaatimusten mukaista. Testissä ilmi merkittäviä, vielä ratkaisematta olevia ongelmia. Lisätestejä ei suunnitellaan kansallisten hallintoviranomaisten välisille tulli- ja maatalousalan tietojärjestelmille. että hallintoon, rahoitukseen, tullut jota johtaa pääsihteeri Komissiossa meneillään olevia vuosi 2000 -toimia valvoo komission yksiköiden ja jossa on edustajia kaikista välinen ryhmä, pääosastoista. Sen tehtäviin kuuluvat lähinnä muut kuin tietotekniikkaan liittyvät asiat, kuten varasuunnitelmien koordinointi keskeisten palveluiden turvaamiseksi, velvoitteiden jatkuvuuden rakennukset, oikeudellinen tarkastus, turvajärjestelmät, hissit ja komission ja kaikki näihin liittyvät henkilöstölle ja yleisölle suunnatut tiedotuskampanjat. ja (kuten laitteet) infrastruktuuriasiat sopimusten tuotteiden, yleiset Muiden EU:n toimielinten osalta voidaan mainita, että toimielinten välinen tietotekniikkakomitea (CII) koordinoi vuosi 2000 -ongelmaan liittyviä toimia varmistaakseen, EU:n tietojärjestelmien saattamisesta vuosi 2000 -yhteensopiviksi on keskusteltu komission järjestämässä jäsenvaltioiden symposiumissa sekä komission ja Portugalin hallituksen yhteisessä konferenssissa. Vastaavanlaisia toimia on suunnitteilla muiden jäsenvaltioiden kanssa sekä pk-yrityksiä silmällä pitäen. lähestymistapa yhtenäinen. Lisäksi että on 9. 2 Ulkoinen toiminta järjesti 19. –20. Komissio tärkeiden huhtikuuta infrastruktuurialojen kokouksen, jossa painotettiin monikansallisia ja -alaisia vuosi 2000 -kysymyksiä. Kokoukseen osallistuneet yli 150 kansallista vuosi 2000 -koordinointielintä, sääntelyelintä ja sekä kansainvälisten järjestöjen että alan edustajaa vaihtoi tietoja edistymisestään ja lentoliikenne-, meriliikenne-, sähkö-, kaasu-, televiestintä- ja ydinvoima-alaan liittyvistä huolenaiheista. Brysselissä EU:n Kaikki osallistujat osoittivat halunsa varmistaa liiketoiminnan jatkumisen tavalliseen tapaan vuosituhannen vaihteessa. Toimialajärjestöt: • • • antavat jäsenilleen suuntaviivoja ja yhteisiä tietokantoja, tarjoavat foorumeita jäsenten väliselle tietojenvaihdolle, kehittävät strategioita alakohtaisia varasuunnitelmia varten ja toteuttavat niitä. infrastruktuurialojen välillä Tarvetta edistää parempaa yhteydenpitoa eri paikallisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla pidettiin keskeisenä asiana. 21 Sektorien välisessä koordinoinnissa täytyy ottaa huomioon mm. seuraavat seikat: • • • asiakkaiden käyttäytymisen ja alakohtaisen kysynnän ennustaminen, edistymistä ja suunnitelmia koskevien kokonaistietojen antaminen yleisön käyttöön, painopistealueista ja varatoimenpiteistä sopiminen tärkeimmissä palveluissa ilmenevien odottamattomien häiriöiden varalta. On olemassa tarve lisätä viestintää ja tietojenvaihtoa. Sääntelyviranomaisten ja muiden järjestöjen täytyy pian tehdä erittäin vaikeita päätöksiä yksittäisten yritysten toiminnan jatkumisen sallimisesta. On siis toimia yhteisten strategioiden ja olemassa myös tarve lisätä yhteistyötä, joiden perusteella tällaisia päätöksiä kriteerien pohjalta sekä jakaa tietoja, voidaan tehdä. jatkuvuudesta. Useat sektorit ovat riippuvaisia unionin ulkopuolisten maiden palveluiden tai keskityttiin toimitusten mahdollisiin turvallisuusongelmiin Keski- ja Itä-Euroopan maissa sekä uusissa itsenäisissä valtioissa. Yhteyksien tiivistämiseen ja, mikäli mahdollista, avunantoon on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota. Ydinturvallisuuskokouksessa Seurantakokousta suunnitellaan syksyksi. jossa tarkastellaan edellä käsiteltyjen Syyskuussa pidetään seurantakokous, EU:n tärkeimpien infrastruktuurialojen vuosi 2000 -valmisteluiden edistymistä. Siellä tutkitaan myös lähemmin muita tärkeitä aloja: rautatieliikennettä, rahoitusalaa ja jakeluketjuja (erityisesti elintarvikkeita ja lääkkeitä, rahtausta ja jotka myös tullikysymyksiä). Lopuksi siellä analysoidaan kahta kysymystä, vaativat lisähuomiota vuodenvaihteen lähestyessä: yleisön tiedottamista ja varasuunnitelmien laatimista. Myös jäsenvaltioiden väestönsuojelu- viranomaiset vaihtavat suunnitelmia. Mahdollisia ongelma- alueita on yksilöity. ulkopuoliset Kuten aiemmin, keskusteluissa keskitytään rajatylittäviin kysymyksiin, joihin kuuluvat EU:n ulottuviin naapurimaat, riippuvuuksiin. Työryhmä pohtii, miten voidaan parhaiten koordinoida toimintaa näillä alueilla, tehdä tehokasta yhteistyötä riskien pienentämiseksi ja alojen välillä vuosituhannen parantaa yhteydenpitoa kansainvälisesti vaihteessa. aloille sekä eri ja Kesäkuun alussa pidettiin vuosi 2000 -työryhmän kokous, jossa olivat mukana jäsenvaltioiden väestönsuojeluviranomaiset. Vuosituhannen vaihdetta vietetään runsaslukuisammin ja laajemmin kuin vuoden 1999 lopussa oletettavasti joten palo- ja pelastusviranomaisten ja hätäpalveluiden odotetaan yleensä, jopa ylikuormitettuja. Tämä onkin otettava olevan paljon työllistetympiä, huomioon valmisteluissa. Esimerkiksi joissakin kaupungeissa palokunnat tulipalojen määrän tuntuvaan kasvuun, mahdollisesti aikovat varautua kaksinkertaiseen määrään normaaliin vuodenvaihteeseen verrattuna. Kaikki viranomaistahot kunnista keskushallintoon asti pyrkivät varmistamaan talouden jatkuvan ja luotettavan toiminnan. Järjestelmä perustuu useisiin jo olemassa ja näitä oleviin varasuunnitelmiin, suunnitelmia tarkistetaan vuosi 2000 -ongelman aiheuttamien mahdollisten lisähankaluuksien varalta. jotka on kehitetty eri vaaratilanteisiin, Keskeisenä huolenaiheena on saapuvia ja lähteviä hälytyksiä käsittelevien tietotekniikkajärjestelmien vuosi 2000 -yhteensopivuus. Useimpien teknisten järjestelmien arvellaan joka tapauksessa toimivan, mutta joissakin järjestelmien välisissä yhteyksissä voi olla häiriöitä. Lisäksi monien rajapintojen toiminta on epävarmaa, eikä sitä voida testata. Mahdollinen lämmitysjärjestelmien häiriö saatavuuteen. voisi ja luodaankin Televiestintä pelastushenkilöstön ongelma-alue, parhaillaan vaikuttaa väestöön toinen eniten on ja 22 Kriisiskenaarioihin ei uskota, mutta vuosi 2000 -ongelma voi vaikeuttaa normaaleja lomapäivien hätätilanteita. EU:ssa perustetaan vuosi 2000 -kysymyksiä käsittelevä korkean tason työryhmä. tehdään lisätestejä ja hankitaan lisähenkilöstöä. Lisäksi rinnakkaisverkkoja, mainittiin kemiantehtaiden ja ydinvoimaloiden mahdolliset ongelmat sekä väärät hälytykset. Varasuunnitelmien laatijoita varoitetaan yleensä uskomasta “tuomiopäivän skenaarioon”, mutta suunnitelmia täytyy testata, mukauttaa ja viimeistellä odottamattomien häiriöiden varalta, sillä ne voivat aiheuttaa ketjureaktion. Alankomaissa on hallintoviranomaisten tasolla perustettu erityinen toimikunta koordinoimaan hätäpalveluiden työtä paikallisella ja kansallisella tasolla. Jotta eri viranomaisten suunnitelmat olisivat yhdenmukaisempia, hätäpalveluita ja paikallisviranomaisia varten on julkistettu viiteskenaario. Sen perustana on pahin mahdollinen tilanne, jossa sähkönsaanti keskeytyy enintään 8 tunniksi uudenvuodenaattona paikalliset varasuunnitelmat, ja toiminta laajenee asteittain. Tältä osin yhtenä vaikeutena on varmistaa se, että eri ministeriöiden välinen viestintä on tehokasta. alkaen. Ensin aktivoidaan keskiyöstä Kansalaisia pyritään informoimaan kaikilla tasoilla. Tiedotusvälineitä käytetään apuna hätätilanteessa. joka voi Kesäkuussa Kölnissä pidetyssä Eurooppa-neuvostossa komissiota pyydettiin “…kutsumaan koolle korkean tason työryhmä, tehdä ehdotuksia Euroopan unionissa mahdollisesti tarvittaviksi strategisiksi päätöksiksi, joilla varmistetaan keskeisten infrastruktuurialojen kitkaton toiminta vuosituhannen vaihtumisen yhteydessä syntyvistä mahdollisista tietotekniikkaongelmista huolimatta”. EU:n vuosi 2000 -kysymyksiä käsittelevän korkean tason työryhmän ensimmäinen kokous pidettiin heinäkuussa. Työryhmä koostuu ja se seuraa lähinnä EU:n kansallisista vuosi 2000 -koordinointielimistä, tilannetta tiiviisti kokoontumalla ainakin kerran kuukaudessa loppuvuonna 1999. 23 10 PÄÄTELMÄT Vuoden 1999 edetessä vuosi 2000 -ongelmaa koskevassa tilanteessa ja siihen liittyvissä näkökohdissa tapahtuu edelleen nopeaa kehitystä. Jotkin organisaatiot ovat nyt raportoineet saaneensa päätökseen vuosi 2000 -valmistelunsa, vaikka kyseessä ovatkin yleensä suuret yritykset. Joka tapauksessa valtaosa yrityksistä arvelee saavansa valmistelunsa päätökseen vasta syys- tai lokakuussa ja osa vieläkin myöhemmin. Varasuunnitelmien yksityiskohdat on nyt ja niiden koordinointi on tehostunut kaikkialla EU:ssa kaikkein kriittisimmillä aloilla. Edelleenkin on tuotu esille tai riippuvuus laitteistopäivityksiä ajoissa. Monet yritykset raportoivat, että niiden oletus vuosi 2000 -valmiudesta perustuu yksinomaan toimittajien antamiin takuisiin, vaikka useiden maiden raporteissa on nimenomaan mainittu, että toimittajien väitteet eivät ole testattaessa pitäneet paikkaansa etenkään liikennealalla. lyöty lukkoon, ohjelmisto- toimittavat toimittajat ulkoiset siitä, että Pk-yritysten tilanne huolestuttaa yhä enemmän, ja kaikki maat raportoivat, että pk-yrityksillä on taipumus olla jäljessä, mikä kertoo huolestuttavasta “katsotaan tarjota tapauksissa nyt” infrastruktuuripalveluita, vaikkakin yleensä hyvin rajallisesti ja paikallisesti. pk-yritykset -asenteesta. Joissakin saattavat italialaisessa On kuitenkin tärkeää välttää yleistyksiä sekä alakohtaisella että eurooppalaisella tasolla. Eräässä että matkailualan yrityksistä 90 % oli tietoisia ongelmasta ja matkanjärjestäjistä 100 % yrityksen alan kansainvälisyydestä. Italiassa vain 30 %:ssa pk-yrityksistä on tietokoneita, kun taas Suomessa vain 10 %:ssa pk-yrityksistä ei käytetä tietokoneita. riippumatta, minkä tutkimuksessa äskettäin, havaittiin katsottiin johtuvan koosta Vuoden 1999 ensimmäisellä yleensä varasuunnitelmien laatimiseen, mutta nyt laaditaan erityisiä suunnitelmia itse vuosituhannen vaihdetta varten, tammikuuta myös uuden vuoden ensimmäiset työpäivät. Itse asiassa monet organisaatiot arvelevat, että suurin paine kohdistuu vuoden 2000 ensimmäiseen työpäivään. johon kuuluvat paitsi 1. huomio kiinnittyi neljänneksellä Jotkin toimijat ovat valmiita, ja yksityiskohtaisia suunnitelmia on nyt saatavilla. Pk-yrityksillä on enää vain vähän aikaa toimia. Huomio kiinnittyy vuosituhannen vaihteen suunnitelmiin. Ennakkovaroitus- järjestelmiä koordinoidaan. Monia ennakkovaroitusjärjestelmiä ollaan luomassa alakohtaisesti, kansallisesti ja hallitusten välillä. Koska rahoitusalalla on kokemusta euron käyttöönotosta, jolloin virallisia tietojenvaihtoverkkoja ei käytetty niin kuin oli odotettu, on tärkeää tehdä testausajoja etukäteen. Tällaisista järjestelmistä on selviä etuja, mutta ne täytyy suunnitella huolellisesti, jotta oikeat tiedot saavuttavat oikeat henkilöt ajoissa. perustavat organisaatiot Monet “kriisiryhmiä”. Lisähenkilöstöä mobilisoidaan, ja näyttäisi siltä, että harvat tietotekniikka-alan työntekijät voivat viettää vuodenvaihdetta kotonaan. Kun organisaatiot ja sektorit viimeistelevät nyt omia valmisteluitaan, saatavilla on yhä enemmän asiantuntemusta niitä varten, jotka ovat jääneet jälkeen. “komentokeskuksia” tai Tiedottaminen on todennäköisesti loppuvuoden päähuolenaiheena. Tiedottamisen kannalta heikoimmat sektorit ovat edelleen vesi- ja meriliikenne. Tähän voi olla syynä se, että näillä aloilla on suuri määrä pieniä toimijoita, monella sääntelyelimellä on toimivaltaa alan eri osa-alueilla eikä ylikansallisilla elimillä ole vuosi 2000 -ongelmaan liittyvää voimakasta koordinointitehtävää. Kansalaisten tiedottamista pitäisi joka tapauksessa parantaa kaikilla aloilla. tiedonpuutteen vaikutuksen Monet yritykset aliarvioivat edelleenkin paitsi yleisöön myös joilla sen kokonaisvaikutuksen talouksiin niillä kansalaisten luottamus on erittäin tärkeää. Ellei viestintään kiinnitetä huomiota, aloilla, 24 se voi vaarantaa yritysten ja alojen aseman huolimatta siitä, että ongelman ratkaisemisessa on edistytty. Tiedottaminen tulee olemaan yhä tärkeämpää syksyllä. Ellei tietoja saada, tietotyhjiö täytetään harhaanjohtavilla, virheellisillä huhuilla ja oletuksilla, mistä on haittaa kaikille. 25 11 LIITE Seuraavassa on luettelo Internet-sivuista, jotka tarjoavat lisätietoja. Nämä Internet-sivut eivät kuulu Euroopan komission yksiköiden hallintaan, eikä komissio ole vastuussa niiden sisältämästä aineistosta. Valtioiden ja hallitusten tiedot: Alankomaat http://www. mp2000. nl/ (kansallinen sivu) http://www. pmo. nl/pmo/home. nsf (sisäministeriö: pk-yritysten sivu) Belgia Espanja Irlanti Islanti Italia Itävalta Kreikka http://y2000. fgov. be/ (kansallinen sivu) http://www. map. es/csi/2000. htm http://www. irlgov. ie/ (hallitus) http://www. irlgov. ie/finance/y2k2. htm (rahoitusala) http://www. 2000aware. ie/ (teollisuus) http://2000. stjr. is/ensk/index. html (kansallinen sivu) http://www. comitatoanno2000. it/ (puheenjohtaja) http://www. wifi. at/tub/2000/ (WIFI / Beratungsdienste) http://www. year2000. gr Luxemburg http://www. crpht. lu/an2000 Norja http://www. aksjon2000. org/ (kansallinen sivu) http://odin. dep. no/aad/publ/aar2000/index. html (Arbeids –og administrasjons-departemented – AAD) Portugali http://www. missao-si. mct. pt/P2000/index1. html (kansallinen sivu) http://www. iapmei. pt/idex/informacao/ano2000. html (pk- yritykset) http://www. inst-informatica. pt/ANO2MIL/2mil001. htm http://www. min-plan. pt/menu/tforce/index. html http://www. 2000-delegationen. gov. se/arbete/direktiv. htm Ranska http://www. premier. ministre. gouv. fr (pääministeri) http://www. an2000. gouv. fr (hallitus) http://www. industrie. gouv. fr/site/industrie/home/navi/page/indu strie (teollisuus) http://www. justice. gouv. fr/publicat/an2000. htm (oikeuslaitos) http://www. defense. gouv. fr/sdsic/a2000/index. html (puolustus) 26 http://www. equipement. gouv. fr/an2000/1000. htm (liikenne/logistiikka) http://www. education. gouv. fr/actu/an2000/plan. htm (koulutus) http://www. diplomatie. fr/actual/dossier/an2000. html (ulkoasiat) http://www. interieur. gouv. fr/an2000 (sisäasiat) http://www. agriculture. gouv. fr/index. html (maatalous) http://www. jeunesse- sports. gouv. fr/francais/misan2000/index. htm (nuoriso/urheilu) http://www. santé. gouv. fr/htm/pointsur/an2000/index. htm (terveys) Ruotsi http://www. statskontoret. se/2000/sfs. htm http://www. 2000-delegationen. gov. se/aktuellt/index_1. html (kansallinen sivu) Saksa http://www. iid. de/jahr2000/ http://www. kbst. bund. de/j2k/ (Koordinierungs- und Beratungsstelle der Bundesregierung für Informationstechnik in der Bundesverwaltung - KBSt) http://bmwi. gmd. de/y2k/ (vuosi 2000 -ongelma tietotekniikassa – liittohallituksen tilanneraportti) Suomi: http://www. vn. fi/vm/kehittaminen/tietohallinto/hko33. htm (rahoitusala) Sveitsi http://www. millennium. ch (kansallinen sivu) http://www. efd. admin. ch/aktuell/2000/index. htm (julkishallinto) Tanska http://www. fsk. dk/fsk/div/aar-2000/year2000. html (tutkimus ja tietotekniikka) Yhdistynyt kuningaskunta http://www. open. gov. uk/year2000 (suunnitelmat/valmius) http://www. bug2000. co. uk (infrastruktuurit – kaikkien arviointien tulokset löytyvät näiltä Internet-sivuilta) http://www. citu. gov. uk/y2000. htm (Year 2000 Team & Year 2000 Media Co-ordination unit) Energia-ala: Alankomaat http://www. energie2000. nl http://www. emp. nl Espanja http://www. endesa. es/2000/index. htm http://www. repsol. es/webrepsol/esp/inversor/efecto2000. htm http://www. miner. es 27 Italia http://www. enel. it Kreikka http://www. dei. gr/dei-en. htm http://www. depa. gr/eng. index. html http://www. dep. gr Luxemburg http://www. cegedel. lu Norja http://www. enfo. no/index. cfm http://www. statnett. no/y2k/index. html http://www. npd. no/y2k/ Ranska http://www. edf. fr (sähkö) http://www. gdf. fr (kaasu) Ruotsi http://el2000. com/index. html http://www. stem. se/om_myndigheten/y2k. html Suomi http://www. energia. fi http://www. fingrid. com http://www. neste. fi/konserni/2000/index. html http://www. gasum. fi/frindex_eng. htm Sveitsi http:// www. strom. ch (sähkö) http://www. erdgas. ch (kaasu) Liikenneala yleensä: Espanja http://www. mfom. es Lentoliikenne: Kansainvälinen http://www. icao. int/y2k/ (Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö ICAO) Belgia Kreikka Ruotsi Suomi Sveitsi http://www. sabena. com/public/about/y2k. asp http://www. olympic-airways. gr http://www. lfv. se/sakerhet/y2k/y2krs03. pdf http://www. ilmailulaitos. com/english/ http://www. atraxis. com Meriliikenne: Kansainvälinen http://www. ship2000. com (International Chamber of Shippingin (ICS), United Kingdom P&I Clubin ja Lloyd’s Registerin yhteinen Internet-sivu) 28 Kreikka http://www. yen. gr Norja Ruotsi http://www. rederi. no/no/bibliotek/y2k/ http://www. sjofartsverket. se/frameset. htm Rautatieliikenne: Kreikka Ranska Ruotsi Suomi http://www. ose. gr http:// www. sncf. fr http://www. ratp. fr http://www. banverket. se/framtiden/ar2000. htm http://www. rhk. fi/defeng. htm (Ratahallintokeskus) http://www. vr. fi (Valtionrautatiet) Sveitsi http://www. sbb. ch Maantieliikenne: Kreikka Ranska http://www. oasa. gr (Ateenan joukkoliikenneyhdistys) http://www. equipement. gouv. fr/an2000/1000. htm Televiestintäala: Kansainvälinen http://www. itu/y2k (yhteenvedot yksittäisten yritysten vastauksista kyselyihin löytyvät näiltä ITU:n Internet-sivuilta) Belgia http://www. belgacom. be/uk/about/operations/y2k/default. htm (teleoperaattori) Espanja Kreikka http://www. mobistar. be/fr/new/Y2K. html (matkapuhelinoperaattori) http://www. sgc. mfom. es/efecto/efecto. htm http://www. ote. gr (Kreikan televiestintäjärjestö) http://www. cosmote. gr/e_mainpage1. htm http://www. panafon. gr/en Luxemburg http://www. y2k. lu Norja Ranska Ruotsi Suomi http://www. telenor. no/bedrift/ar2000 http://www. france. telecom. fr http://www. pts. se/aktuellt/2000-rap. pdf http://www. sonera. fi/sijoittajatieto/year2000. html (Sonera Oyj) http://www. hpy. fi/yritys/vuosi2000 (Finnet Group) Sveitsi http://www. swisscom. com/2000ok Yhdistynyt kuningaskunta http://www. oftel. gov. uk/bug2000. htm 29 Ydinenergia-ala: Kansainvälinen http://www. iaea. org/worldatom/program/y2k/ (Kansainvälinen Ranska Ruotsi Suomi Sveitsi atomienergiajärjestö) http://www. edf. fr/html/fr/an_2000/index. html http://www. ski. se/ http://www. stuk. fi http:// www. hsk. psi. ch/aktuel. html Yhdistynyt kuningaskunta http://www. snl. co. uk/be98/frame. pl5?loc=media/mn_factfiles_ millenium. html (British Energy) Rahoitusala: Kansainvälinen http://www. bis. org/ongoing/index. htm (Kansainvälinen järjestelypankki) http://www. worldbank. org/y2k/ Alankomaat http://www. dnb. nl Belgia http://www. nbb. be/sg/e/geninfo/p25e. htm (kansallinen pankki) http://www. gbank. com/y2k. htm http://www. kbc. be/kbc2000/en/index_en. html Espanja http://www. cnmv. es/A2000/efecto2000. htm http://www. ipyme. org/inipyme/prog4. htm Italia http://www. bancaditalia. it http://www. cipa. it http://techinfo. sia. it http://www. consob. it http://www. borsaitalia. it http://www. cedborsa. it http://www. isvap. it http://www. hba. gr http://www. finans. dep. no Kreikka Norja Portugali http://interbolsa. pt/index. htm Ranska http://www. afb. fr/pascfonb. htm Ruotsi Saksa http://www. paribas. com http://www. fi. se/fffs/1998/fs9818. htm http://www. bakred. de (Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen) http://www. bundesbank. de (Deutsche Bundesbank) 30 http://www. bav-bund. de (Bundesaufsichtsamt für das Versicherungswesen) http://www. bawe. de (Bundesaufsichtsamt für den Wertpapierhandel) Suomi http://www. bof. fi (Suomen Pankki) http://www. rata. bof. fi/suomi/Faq/Faq. html (Rahoitustarkastus) http://www. hex. fi/y2k/index. html (Helsingin pörssi) Sveitsi http://www. swissbanking. org/e/Pages/swissbanking. htm Yhdistynyt kuningaskunta http://www. bba. org. uk (BBA:n tiedot Yhdistyneen kuningaskunnan rahoitusalan valmisteluista) http://www. bankofengland. co. uk (sisältää Bank of Englandin “Blue Bookin”) Vesiala: Espanja Norja Ranska Ruotsi Suomi Tanska http://www. mma. es/2000. htm http://www. norvar. no http://www. generale-des-eaux. com http://www. suez-lyonnaise-eaux. fr http:// www. bouygues. fr http://www. slv. se/vatten/index. htm http://www. vvy. fi http://www. dkvand. dk/index1. htm http://www. kl. dk/siab. asp?o_id=1869 ________________________ 31


title: Απόφαση της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ αριθ. 158/1999, της 26ης Νοεμβρίου 1999, για την τροποποίηση του παραρτήματος II (Τεχνικοί κανόνες, πρότυπα, δοκιμές και πιστοποίηση) της συμφωνίας για τον ΕΟΧ

eurovoc_concepts:
agricultural product
foodstuff
labelling
marketing
organic farming
preparation for market

text: L 61/8 EL Ep(cid:223)rglg Eugleq(cid:223)da sxm Etqxpaœj(cid:254)m Joimos(cid:222)sxm 1. 3. 2001 APOUARG SGR LEIJSGR EPISQOPGR SOT EOV aqih. 158/1999 sgy 26gy Moelbq(cid:223)ot 1999 cia sgm sqopopo(cid:223)grg sot paqaqs(cid:222)lasoy II (Sevmijo(cid:223) jam(cid:252)mey, pq(cid:252)stpa, dojil(cid:221)y jai pirsopo(cid:223)grg) sgy rtluxm(cid:223)ay cia som EOV G LEIJSG EPISQOPG SOT EOV, ‚vomsay tp(cid:252)wg sg rtluxm(cid:223)a cia som Etqxpaœj(cid:252) Oijomolij(cid:252) V(cid:254)qo, (cid:252)pxy sqopopoi(cid:222)hgje ap(cid:252) so pqxs(cid:252)jokko pqoraqloc(cid:222)y sgy rtluxm(cid:223)ay cia som Etqxpaœj(cid:252) Oijomolij(cid:252) V(cid:254)qo, euen(cid:222)y «g rtluxm(cid:223)a», jai id(cid:223)xy so (cid:220)qhqo 98, Ejsil(cid:254)msay sa aj(cid:252)kotha: (1) (2) So paq(cid:220)qsgla II sgy rtluxm(cid:223)ay sqopopoi(cid:222)hgje le sgm ap(cid:252)uarg aqih. 104/1999 sgy Leijs(cid:222)y Episqop(cid:222)y sot EOV, sgy 24gy Repselbq(cid:223)ot 1999 (1). Pq(cid:221)pei ma emrxlasxhe(cid:223) rsg rtluxm(cid:223)a o jamomirl(cid:252)y (EJ) aqih. 330/1999 sgy Episqop(cid:222)y, sgy 12gy Uebqotaq(cid:223)ot 1999, cia sqopopo(cid:223)grg sot sl(cid:222)lasoy C sot paqaqs(cid:222)lasoy VI sot jamomirlo(cid:253) (EOJ) aqih. 2092/91 sot Rtlbotk(cid:223)ot peq(cid:223) sot biokocijo(cid:253) sq(cid:252)pot paqacxc(cid:222)y cexqcij(cid:254)m pqoœ(cid:252)msxm jai sxm rve- sij(cid:254)m emde(cid:223)nexm rsa cexqcij(cid:220) pqoœ(cid:252)msa jai rsa e(cid:223)dg diasqou(cid:222)y (2), APOUARIFEI: ¢qhqo 1 Rso rgle(cid:223)o 18 (odgc(cid:223)a 79/112/EOJ sot Rtlbotk(cid:223)ot) sot jeuaka(cid:223)ot XII sot paqaqs(cid:222)lasoy II sgy rtluxm(cid:223)ay pqors(cid:223)hesai g aj(cid:252)kothg peq(cid:223)psxrg: «(cid:151) 399 R 0330: Jamomirl(cid:252)y (EJ) aqih. 330/1999 sgy Episqop(cid:222)y, sgy 12gy Uebqotaq(cid:223)ot 1999 (EE L 40 sgy 13. 2. 1999, r. 23). » ¢qhqo 2 Sa je(cid:223)lema sot jamomirlo(cid:253) (EJ) aqih. 330/1999 rsgm irkamdij(cid:222) jai moqbgcij(cid:222) ck(cid:254)rra, sa opo(cid:223)a peqikalb(cid:220)mo- msai rso paq(cid:220)qsgla sxm ams(cid:223)rsoivxm ckxrrij(cid:254)m ejd(cid:252)rexm sgy paqo(cid:253)ray ap(cid:252)uargy, e(cid:223)mai athemsij(cid:220). G paqo(cid:253)ra ap(cid:252)uarg aqv(cid:223)fei ma irv(cid:253)ei rsiy 27 Moelbq(cid:223)ot 1999, tp(cid:252) sgm pqoßp(cid:252)herg (cid:252)si (cid:221)votm pqaclasopoi- ghe(cid:223) pqoy sg Leijs(cid:222) Episqop(cid:222) sot EOV (cid:252)key oi joimopoi(cid:222)reiy pot pqobk(cid:221)pomsai rso (cid:220)qhqo 103 paq(cid:220)cqauoy 1 sgy rtluxm(cid:223)ay. ¢qhqo 3 G paqo(cid:253)ra ap(cid:252)uarg dglorie(cid:253)esai rso sl(cid:222)la EOV jai rso rtlpk(cid:222)qxla EOV sgy Ep(cid:223)rglgy Eugleq(cid:223)day sxm Etqxpaœj(cid:254)m Joimos(cid:222)sxm. ¢qhqo 4 Bqtn(cid:221)kkey, 26 Moelbq(cid:223)ot 1999. Cia sg Leijs(cid:222) Episqop(cid:222) sot EOV O Pq(cid:252)edqoy N. v. LIECHTENSTEIN (1) EE L 325 sgy 21. 12. 2000, r. 8. (2) EE L 40 sgy 13. 2. 1999, r. 23


title: ETA:n sekakomitean päätös N:o 161/1999, tehty 26 päivänä marraskuuta 1999, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta

eurovoc_concepts:
animal product
food inspection
veterinary drug
veterinary legislation
waste

text: L 61/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 1. 3. 2001 ETA:N SEKAKOMITEAN P˜˜T(cid:214)S N:o 161/1999, tehty 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1999, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta ETA:N SEKAKOMITEA, joka ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on mukautettuna mainitun sopimuksen mukauttamisesta tehdyll(cid:228) p(cid:246)yt(cid:228)kirjalla, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)sopimus(cid:146), ja erityisesti sen 98 artiklan, sek(cid:228) katsoo seuraavaa: (1) (2) Sopimuksen liite II muutettiin 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1999 tehdyll(cid:228) ETA:n sekakomitean p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) N:o 105/1999 (1). Maaliskuun 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 1999 annettu komission asetus (EY) N:o 508/1999, jolla muutetaan yhteis(cid:246)n menettelyst(cid:228) el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kej(cid:228)(cid:228)mien enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)rien vahvistamiseksi el(cid:228)inper(cid:228)isiss(cid:228) elintarvikkeissa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 (2) liitteit(cid:228) I(cid:151)IV, olisi otettava osaksi sopimusta, ON P˜˜TT˜NYT SEURAAVAA: 1 artikla Lis(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n sopimuksen liitteess(cid:228) II olevan XIII luvun 14 kohtaan (neuvoston asetus (ETY) N:o 2377/90) lue- telmakohta seuraavasti: (cid:148)(cid:151) 399 R 0508: Komission asetus (EY) N:o 508/1999, annettu 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999 (EYVL L 60, 9. 3. 1999, s. 16). (cid:148) 2 artikla Asetuksen (EY) N:o 508/1999 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka on liitetty t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen kieli- toisintoihin, ovat todistusvoimaisia. 3 artikla T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s tulee voimaan 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1999, jos sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukai- set ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle. T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s julkaistaan Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-t(cid:228)ydennysosassa. 4 artikla Tehty Brysseliss(cid:228) 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1999. ETA:n sekakomitean puolesta N. v. LIECHTENSTEIN Puheenjohtaja (1) EYVL L 325, 21. 12. 2000, s. 9. (2) EYVL L 60, 9. 3. 1999, s. 16


title: Décision du Comité mixte de l'EEE n° 158/1999 du 26 novembre 1999 modifiant l'annexe II (Réglementations techniques, normes, essais et certification) de l'accord EEE

text: L 61/8 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 1. 3. 2001 D(cid:201)CISION DU COMIT(cid:201) MIXTE DE L’EEE No 158/1999 du 26 novembre 1999 modifiant l’annexe II (RØglementations techniques, normes, essais et certification) de l’accord EEE LE COMIT(cid:201) MIXTE DE L’EEE, vu l’accord sur l’Espace Øconomique europØen, modifiØ par le protocole portant adaptation de cet accord, ci-aprŁs dØnommØ «l’accord», et notamment son article 98, considØrant ce qui suit: (1) (2) L’annexe II de l’accord a ØtØ modifiØe par la dØcision no 104/1999 du ComitØ mixte de l’EEE du 24 septembre 1999 (1). Le rŁglement (CE) no 330/1999 de la Commission du 12 fØvrier 1999 modifiant la partie C de l’an- nexe VI du rŁglement (CEE) no 2092/91 du Conseil concernant le mode de production biologique de produits agricoles et sa prØsentation sur les produits agricoles et les denrØes alimentaires (2) doit Œtre intØgrØ (cid:224) l’accord, D(cid:201)CIDE: Article premier Le tiret suivant est ajoutØ au point 18 (directive 79/112/CEE du Conseil) du chapitre XII de l’annexe II de l’accord: «(cid:151) 399 R 0330: rŁglement (CE) no 330/1999 de la Commission du 12 fØvrier 1999 (JO L 40 du 13. 2. 1999, p. 23). » Les textes du rŁglement (CE) no 330/1999 en langues islandaise et norvØgienne, annexØs aux versions lin- guistiques respectives de la prØsente dØcision, font foi. Article 2 Article 3 La prØsente dØcision entre en vigueur le 27 novembre 1999, pour autant que toutes les notifications prØ- vues (cid:224) l’article 103, paragraphe 1, de l’accord aient ØtØ faites au ComitØ mixte de l’EEE. La prØsente dØcision est publiØe dans la section EEE et au supplØment EEE du Journal officiel des Communau- tØs europØennes. Article 4 Fait (cid:224) Bruxelles, le 26 novembre 1999. Par le ComitØ mixte de l’EEE Le prØsident N. v. LIECHTENSTEIN (1) JO L 325 du 21. 12. 2000, p. 8. (2) JO L 40 du 13. 2. 1999, p. 23