title: 2000/425/EY: Komission päätös, tehty 16 päivänä marraskuuta 1999, Ranskan myöntämästä tuesta Gooding Consumer Electronics Ltd:lle Creutzwaldissa sijaitsevan Grundigin entisen tuotantoyksikön ostoa varten (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 4230) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
France
State aid
aid for restructuring
control of State aid
electronics industry
infringement of EU law

text: 6. 7. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 165/25 KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 16 päivänä marraskuuta 1999, Ranskan myöntämästä tuesta Gooding Consumer Electronics Ltd:lle Creutzwaldissa sijaitsevan Grundigin entisen tuotantoyksikön ostoa varten (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 4230) (Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/425/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) I MENETTELY lehtiartikkelien vuoksi huomiota Komissio kiinnitti tukiin, joita Ranskan viranomaiset halusivat myöntää Creutzwaldissa sijaitsevalle entiselle Grundigin tehtaalle, jonka Gooding Consumer Electronics Ltd (jäljempänä ’GCE’) oli ostanut. Ranskan viranomaisten 16 päivän kesäkuuta 1994 ja 29 päivän maaliskuuta 1995 välisenä aikana päivätyillä kirjeillä komission pyynnöstä toimittamien tietojen sekä 5 päivänä tammikuuta 1995 päivättyyn kirjeeseen liitet- tyjen asiakirjojen perusteella komissio pystyi toteamaan, että osa tuesta oli jo myönnetty. Tukia on yhteensä joista toinen myönnettiin tutkimus- ja kehitys- kaksi, työhön ja toinen rakenneuudistukseen (jota on kutsuttu myös lisätueksi): a) Tutkimus- ja kehitystuen suuruus oli 10 miljoonaa Ranskan frangia (1,52 miljoonaa ecua), ja tuki myön- nettiin komission hyväksymän elektroniikka-alan tukijärjestelmän (Filière électronique) perusteella ja järjestelmää noudattaen (1). b) Rakenneuudistustuen suuruus oli 36 miljoonaa Ranskan frangia (5,5 miljoonaa ecua). Ranskan valtion osuus tuesta oli 24 miljoonaa ja alueviran- omaisten osuus 12 miljoonaa Ranskan frangia. Molemmat ovat tapauskohtaista tukea. (3) GCE osti Grundigin entisen tuotantolaitoksen haltuunot- tosuunnitelman mukaan, jonka toteuttaminen aloitettiin 30 päivänä maaliskuuta 1994. Suunnitelma oli kaksi- osainen; tavoitteena oli Gooding Electronique SA:ksi (jäljempänä ’GESA’) nimetyn yrityksen rakenneuudistus ja sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen. toimintasäännöt kes- Uuden omistajan ehdottamat (1) Komission päätös annettiin tiedoksi Ranskan viranomaisille 1 päivänä joulukuuta 1986 päivätyllä kirjeellä. (4) (5) (6) (7) (8) kittyivät seuraaviin toimenpiteisiin: i) tuotantotoiminnan uudelleensuuntaaminen (laadukkaat monotelevisiot ja satelliittivastaanottoon liittyvän tekniikan käyttöönotto, jonka markkinoilla kasvu on nopeaa), ii) tuotantotoi- minnan osittainen turvaaminen aikaisemman osakkaan Grundigin takaamilla tilauksilla, iii) tuotannon ja henki- löstön supistaminen, iv) erittäin suositun tuotemerkin jonka avulla voidaan varmistaa omien hankkiminen, tuotteiden hyvä menekki ”Original Equipment Manufacturing” (jäljempänä ’OEM’) valmistus- ja jakelu- verkoston perustaminen. ja v) Vuonna 1994 GESA:n palveluksessa oli 350 työntekijää, mikä merkitsee 38 prosentin supistusta verrattuna entisen Grundigin tehtaan 562 työntekijään. Rakenneuudistuksen jälkeen ja investointien järkeistämi- seksi GESA vähensi tuotantoaan noin 300 000 televi- sioon verrattuna Grundigin vuosina 1990—1991 valmistamaan 578 000 vastaanottimeen. GCE/GESA toimivat Euroopan markkinoilla, joilla Ranskan viran- omaisten toimittaman markkinatutkimuksen mukaan arvioitiin tuotettavan 16,7 miljoonaa väritelevisiota vuonna 1993. Yrityksen markkinaosuus oli tuolloin noin 1,74 prosenttia. Vuonna 1993 televisioiden kysyntä Euroopassa oli 21,5 miljoonaa vastaanotinta. Ranskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 3 ja 25 päivänä heinäkuuta 1995, jättänyt konkurssihakemuksen 22 päivänä kesäkuuta 1995. sekä Komissio sai konkurssiin ja toiminnan lopettamiseen liittyvistä menet- telyistä viimeksi 20 päivänä lokakuuta 1997. yrityksen tilanteesta että GESA oli lisätietoja Asian käsittelyn aikana Ranskan viranomaiset ovat komissio ottaisi pyytäneet useaan otteeseen, huomioon konkurssimenettelyssä tapahtuneen kehi- tyksen ennen kuin se päättää aloittaa perustamissopi- muksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn. Viranomaisten mukaan menettelyn aloittaminen voisi vaikeuttaa yrityksen mahdollista myyntiä. että ensimmäisen tuomioistuin myönsi asteen Metzin GESA:lle yritysten konkurssi- ja selvitystilamenettelyistä 25 päivänä tammikuuta 1985 annetun Ranskan lain 85/98 mukaisesti kuuden kuukauden seuranta-ajan, jota voidaan jatkaa useita kertoja. Ranska ilmoitti komissiolle 16 päivänä huhtikuuta 1997, että tuomioistuin oli L 165/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 6. 7. 2000 määrännyt 21 päivänä helmikuuta 1997 GESA:n lope- tettavaksi. Tämän päätöksen täytäntöönpanoa päätettiin lykätä, koska Cofidur-konserni esitti ostotarjouksen. Sen jälkeen Metzin tuomioistuin antoi luvan GESA:n omai- suuserien siirtämiseen Cofidurille. Cofidur perusti uuden joka Ranskan viran- yrityksen, Continental Edisonin, omaisten mukaan on aikaisemmasta toiminnasta täysin erillinen yritys. Ranskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 25 päivänä kesäkuuta 1997 aikomuksestaan myöntää uusia tukia GESA:n omaisuuden haltuunsa ottaneelle Cofidurille. Tutkittuaan näitä tukia komissio päätti 25 päivänä helmikuuta 1998 aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn (1). Samana päivänä komissio päätti aloittaa saman menet- telyn edellä mainituista toimenpiteistä GESA:n hyväksi. Ranskalle ilmoitettiin tästä päätöksestä 22 päivänä huhtikuuta 1998 (2) päivätyllä kirjeellä, joka julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 11 päivänä kesä- kuuta 1998 (3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta. Komissio ei ole menettelyn kuluessa saanut yhtään huomautusta jäsen- valtioilta eikä kolmansilta osapuolilta. (9) (10) II PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAISEN MENETTELYN YHTEYDESSÄ ESITETYT HUOMAUTUKSET tarkoitus loppuun mennessä. kaksinkertaistaa rakenneuudistuksen koskevia ongelmia c) Rakenneuudistussuunnitelmaa ei pystytty toteutta- maan kokonaisuudessaan, koska GESA:lla oli sekä komponenttitoimituksia että muita vaikeuksia. Vastoin Ranskan viranomaisten käsitystä komission mielestä kyseiset ongelmat ovat sisäsyntyisiä eli se katsoo niiden johtuvan yrityksen omasta toiminnasta. Lisäksi komissio epäili edelleen osakkaan todellista halua laatimansa, toiminnan uudelleen aloittamista koskeva suunni- telma. Tätä epäilystä on vahvistanut se, että elektro- 10 niikka-alan miljoonan Ranskan frangin tukea ei voitu maksaa, koska toimivaltaisille viranomaisille ei esitetty tarvit- tavia asiakirjoja, vaikka tutkimustyöt olikin toteu- tettu. tukijärjestelmästä myönnettyä toteuttaa d) Vaikuttaa siltä, että Ranskan viranomaiset eivät tutki- neet yksityiskohtaisesti GESA:n osakkaan GCE- konsernin rahoitusasemaa. Yksinomaan sitä, että GCE on lopetettu, olisi voitu pitää osoituksena siitä, että sen taloudellinen tilanne ei ollut riittävän vakaa. Toiminnan lopettaminen merkitsi sitä, että yhteisöjen suuntaviivoissa vaaditut edellytykset tuskin voisivat enää täyttyä tulevaisuudessa. Komission ilmoittamat syyt menettelyn aloittami- seen Ranskan huomautukset (11) Komissio on päättänyt aloittaa menettelyn seuraavista syistä: (12) Ranska esitti komissiolle huomautuksensa 20 päivänä toukokuuta ja 18 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyillä kirjeillä. ja pelastamiseen a) Komissio ei voinut varmistua siitä, että GCE:n ehdot- tama toimenpide noudattaa vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevia suuntaviivoja (4) (jäljempänä ’yhteisön suuntaviivat’), koska ei ollut osoitettu, että esitetty rakenneuudistussuunnitelma voisi kohtuullisen ajan kuluessa palauttaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Komissio epäili tiettyjen, tuleviin toimintaedellytyksiin ja tuloslaskel- miin liittyvien oletusten realistisuutta, mikä asettaa kyseenalaisiksi positiiviset jotka yrityksen odotettiin saavuttavan rakenneuudistuksen jälkeen. Näiden epäilysten vuoksi että Ranskan seuraavaa tuloslaskelmaennusteet, kolmea tilikautta koskevat maksuvalmiusarviot ja rahoitussuunnitelma olisivat olleet todenmukaisia. ei voitu katsoa, toimittamat, viranomaisten tulokset, b) Ei ollut osoitettu, että kilpailu ei vääristy kohtuutto- joilla GESA suunnitteli joiden tuotanto oli masti niillä markkinoilla, toimivansa (eli kuvaruutu on 37—55 cm), laadukkaat monotelevisiot, sillä (1) EYVL C 198, 24. 6. 1998, s. 12. (2) SG(98)D/3213. (3) EYVL C 179, 11. 6. 1998, s. 9. (4) EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12. (13) (14) Ranskan viranomaiset kielsivät komission epäilykset, jotka koskivat yrityksen elinkelpoisuuden palauttami- seksi tehtyjä ennusteita ja laskelmia. Arviot eivät viran- omaisten mukaan olleet epärealistisia, sillä pieniko- koisten televisioiden markkinat olivat kasvamassa, koska useampien televisiovastaanottimien hankkiminen kotita- louksiin on yleistymässä. Liiketoimintastrategiaan kuului myös se, että GESA:n televisiot korvaisivat osittain Aasiasta tuodut vastaanottimet vastauksena suurten jake- luketjujen nimenomaiseen kysyntään. Ranskan mukaan liikevaihdon kasvaminen yli 80 prosentilla vuosina 1994—1996 selittyy sillä, että alku- peräinen liikevaihto (vuonna 1994) on erittäin alhainen verrattuna Grundigin tehtaan tuotantoon. Viranomaiset korostavat, että GESA:n ongelmana ei ole ollut vähäinen tilauskanta, vaan vaikeudet täyttää tilauksia yrityksen ulkoisista häiriöistä johtuvista syistä kyseisenä ajanjak- sona. Ranskan mukaan tällaisia häiriöitä ovat aiheutta- neet katodisädekuvaputkien saatavuusongelmat, jotka johtuvat yhden GESA:n tärkeimmän kuvaputkitoimit- tajan tuotantolaitoksessa tapahtuneesta onnettomuu- desta. 6. 7. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 165/27 (15) GESA:n tuotantokustannusten supistamista koskevat arviot perustuivat uuden, integroidun ja muunneltavan G 1000 -televisiomuotin kehittämiselle, jota olisi helppo muokata eri eurooppalaisten standardien mukaisesti. Arviot perustuivat myös pitkälle automatisoidun ja joka soveltuisi tehokkaan tuotantolaitteiston käyttöön, tällä markkinasegmentillä toimivia aasialaisia kilpailijoita huomattavasti integroidumman muotin tuotantoon. (21) Ranska korostaa, että yrityksen vaikeudet saivat alkunsa pääasiassa osakkaiden poikkeuksellisesta ja ennakoimat- tomasta toiminnasta. Yhdessä epäsuotuisien tapahtu- mien kanssa (kyse on tilausvirheistä ja tiettyjen elektro- nisten komponenttien ja katodisädekuvaputkien saata- vuusongelmista) tämä moninkertaisti jokaisen ennakoi- mattoman olosuhteen vaikutuksen ja vaikeutti GESA:n toimintaa Rakenneuudistussuunnitelman epäonnistuminen johtui näin ollen yrityksestä riippu- mattomista syistä. erityisesti. (16) (17) (18) Jotta automatisointia voitaisiin hyödyntää täysimääräi- sesti, tuotantomäärän on oltava huomattava. Tähän tavoitteeseen ei ole päästy, koska komponenttitoimituk- sissa on esiintynyt ongelmia ja koska Continental Edison -tuotemerkkiä ei ole voitu käyttää. Ranskan viranomaiset toteavat tältä osin, että myös muut kulutuselektroniikan valmistajat olivat päättäneet kyseisenä ajankohtana lisätä vastaavien ja vähentää tuontia Aasian maista. tuotantoaan Euroopassa tuotteiden Ranska kiistää komission perustelut, joiden mukaan tuki olisi voinut aiheuttaa yhteisössä toimivien valmistajien välisen kilpailun vääristymistä. GESA ei viranomaisten mukaan toimi samalla markkinasegmentillä johtavien eurooppalaisten valmistajien kanssa (lukuun ottamatta Grundigia), vaan se kilpaili edullisempien, pääasiassa Aasiasta tuotujen tuotteiden kanssa, joiden tuotanto yhteisössä on vähäistä. Ranska kiistää, etteivät maan viranomaiset olisi tutkineet riittävästi GCE-konsernin rahoitusasemaa, vaikkei yritys ollutkaan kovin tunnettu haltuunottoajankohtana keski- suuren kokonsa vuoksi ja koska se ei toiminut Ranskan markkinoilla. Ranska vahvistaa sen sijaan toteuttaneensa tutkimukset varmistuakseen GCE:n talou- tarvittavat tutkimusten dellisen vakaudesta. Näiden mukaan brittiyhtiöllä oli hyvä maine, joka perustui erityisesti sen asemaan kasvavilla markkinoilla (varsinkin satelliittivastaanotto), sen johtajan ja pääosakkaan henki- lökohtaiseen maineeseen sekä liikesuhteisiin Grundig- yhtymän kanssa. tilanteen (19) Sen sijaan Ranska epäilee komission tavoin GCE:n osak- kaiden todellista halua saattaa laatimansa suunnitelma päätökseen. Osakkaat eivät ole täyttäneet kaikkia anta- miaan sitoumuksia, kuten esimerkiksi lupausta Creutz- waldin toiminnan monipuolistamisesta. Satelliittivas- taanotinten tuotannon siirtäminen oli merkittävä osa suunnitelmaa, koska sen tarkoituksena oli lisätä tehtaan tuotantoa huomattavasti. (20) Osakkaiden toiminta on myös rajoittanut yrityksen käytettävissä olevia varoja, sillä se teki mahdottomaksi t&k-tuen maksun ja pankkilainojen myöntämisen. Näin yritykseltä jäi saamatta 53 miljoonaa Ranskan frangia. Vielä vakavampaa on se, että on esitetty epäilyksiä varojen väärinkäytöstä. III TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI (22) GESA:lle myönnetty lisätuki on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sillä kyseinen julkinen avustus on antanut vastaanottajayri- tykselle mahdollisuuden rakenneuudistus ilman, että sen olisi tarvinnut vastata kaikista kustannuk- sista, tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimivan yrityksen olisi pitänyt tehdä. toteuttaa kuten (23) (24) (25) (26) Kuten tätä menettelyä aloitettaessa todettiin, Euroopan televisiotuotannon markkinoilla kilpailu on tiukkaa ja sitä kiristävät jatkuva hintojen lasku ja merkittävä tuonti kolmansista maista. Komission hallussa olevien tietojen perusteella Ranskan osuus väritelevisioiden myynnistä yhteisössä oli 18,7 prosenttia vuonna 1992, 19,05 prosenttia vuonna 1993 ja se supistui 15,7 prosenttiin vuonna 1996. Ranskan kauppatase yhteisön sisäisessä kaupassa oli näiden tuotteiden osalta alijäämäinen vuosina 1992—1996, lukuun ottamatta vuotta 1993, jolloin se oli hieman ylijäämäinen. perustamissopimuksen Komissiosta on valitettavaa, ettei Ranska ilmoittanut sille 36 miljoonan Ranskan frangin rakenneuudistustuesta jotta komissio olisi voinut esittää riittävän ajoissa, huomautuksensa 88 EY:n Jättämällä artiklan 3 kohdan määräysten mukaisesti. ilmoittamatta toimenpiteestä Ranska on laiminlyönyt perustamissopimuksen mukaisia velvoitteitaan. Velvoit- teita laiminlyötiin uudelleen silloin, kun Ranska päätti myöntää lupaamansa tuen ilman komission lausuntoa tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Tästä syystä kyseinen tuki on laitonta. Tuen ei voida katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa määrät- tyjen poikkeusten perusteella, koska kyseessä ei ole yksittäisille kuluttajille myönnettävä sosiaalinen tuki eivätkä tuet ole tarkoitettu korvaamaan luonnonmullis- tusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheut- tamia vahinkoja. Myöskään 87 artiklan 2 kohdan c alakohdan poikkeusta ei voida soveltaa. Tukien ei voida katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille 87 artiklan 3 kohdan a, b ja d alakohdan perusteella. Tukien tarkoituksena taloudellista kehitystä edistää alueella, jolla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai jolla vajaatyöllisyys on vakava ongelma 87 artiklan 3 alakohdassa, 92 artiklan 3 kohdan c kohdan a ei ole L 165/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 6. 7. 2000 alakohdan soveltamisesta aluetukiin annetussa komis- sion tiedonannossa (1), aluesuunnittelupalkkioista tai tehdyssä komission päätöksessä tarkoitetulla tavalla. Tukien tarkoituksena ei myöskään ole Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistäminen tai jäsen- valtion taloudessa olevan vakavan häiriön poistaminen eikä kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistäminen. (27) (28) Sovellettavien yhteisön suuntaviivojen nojalla tuen sovel- tuvuuden tarkastelu on siis rajattava siihen, voidaanko 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poik- keusta soveltaa. Yhteisön suuntaviivojen perusteella komissio katsoo, että tuet voivat edistää taloudellisen toiminnan kehitystä muuttamatta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, jos tietyt edellytykset täyte- tään. Jotta komissio voisi hyväksyä tuen, rakenneuudis- tussuunnitelman on täytettävä kaikki yleiset edellytykset ja varsinkin palautettava yrityksen pitkän aikavälin elin- kelpoisuus, tuki ei saa aiheuttaa kohtuutonta kilpailun vääristymistä, tuen on oltava suhteutettu rakenneuudis- tuksen kustannuksiin ja siitä saataviin etuihin ja raken- neuudistussuunnitelma on toteutettava kokonaan. alhainen verrattuna entisen Grundigin tehtaan tuotan- toon. (32) GESA:n alustavaa tuotantokapasiteettia korotettiin 300 000 vastaanottimeen vuodessa. Grundigin GESA:lle tekemät tilaukset kattoivat koko vuoden 1994 tuotanto- toiminnan, eli 160 000 vastaanotinta ja erilaisia osako- konaisuuksia. Koska tuotanto suunnattiin pienikokoisiin rakenneuudistussuunnitelmassa esitet- vastaanottimiin, tiin tuotannon määrän kasvattamista seuraavina vuosina kyseisen markkinasegmentin kysyntään vastaamiseksi. (33) Komissio toteaa, että tuotannon kasvu oli ratkaiseva edellytys hankkeen elinkelpoisuuden varmistamiseksi, sillä tuotantoprosessin automatisointi edellytti suuria tuotantomääriä ollakseen kannattavaa. Vaikka tuotanto- volyymi olisikin pystytty kaksinkertaistamaan kahdessa vuodessa, se olisi saavuttanut vasta saman tason kuin Grundig ennen kyseisestä tuotantolaitoksesta luopumis- taan, mikä oli noin 500 000 vastaanotinta vuosina 1992—1993 (lähes 600 000 edeltävänä vuonna). Lisäksi pienikokoisten vastaanotinten markkinoilla on selkeästi paremmat myyntiodotukset kuin niillä markkinoilla, joilla Grundig toimi televisiot) ennen vetäytymistään tuotantolaitoksesta. (suurikokoiset (29) Menettely aloitettiin, koska komissiolle toimitettujen tietojen perusteella vaikutti siltä, että tiettyjä yhteisön suuntaviivoissa esitettyjä vaatimuksia ei ollut täytetty. (34) 1995 jättämä (30) Aluksi on todettava, että kolmivuotista rakenneuudistus- suunnitelmaa, jonka toteuttaminen aloitettiin heti sen jälkeen kun GCE oli ottanut haltuunsa Grundigin tuotan- tolaitoksen 30 päivänä maaliskuuta 1994, ei voitu saattaa päätökseen, kuten yrityksen 22 päivänä kesä- kuuta osoittaa. Ranskan mukaan GESA:n konkurssihakemus hieman yli vuoden kuluttua rakenneuudistussuunnitelman aloitta- misesta ei kuitenkaan merkitse sitä, että tuotantosuunni- telmat ja tuloslaskelmaennusteet olisivat olleet epärealis- tisia tuen myöntämishetkellä. Komission on siis tutkit- tava, oliko rakenneuudistussuunnitelma suuntaviivojen mukainen silloin, kun toiminnan jatkaja esitti Ranskan Grundigin viranomaisille vanhaan tehtaaseen. konkurssihakemus päätöksensä investoida Pienikuvaruutuisten televisioiden markkinoille oli ollut ominaista suurimpien valmistajien välinen tiukka hinta- kilpailu 1990-luvun alusta lähtien. Ranska perusteli näille markkinoille siirtymisen strategiaa sillä, että kotita- loudet hankkisivat vähitellen useampia vastaanottimia. Vuoden 1997 Panorama of EU Industry -julkaisussa vahvistettiin kyseinen suuntaus markkinoilla vuosina Julkaisun mukaan pääosa hankinnoista 1993—1995. tapahtui vanhojen laitteiden vaihtamiseksi uudempaan tai toisen vastaanottimen hankkimiseksi. (35) suurten Kyseinen GESA:n toimintastrategia perustui jakeluketjujen selvään kysyntään. Ne edellyttivät paikal- lisia toimittajia, joiden tuotanto oli joustavaa, laadukasta, kilpailukykyistä ja joko perustui omiin merkkeihin tai ei, mutta jolla voitaisiin korvata aasialaiset, halvemman hintaluokan tuotteet. Ranskan toimittamien tietojen mukaan jakeluketjut halusivat korvata tämän laadultaan epätasaisen tuotannon, jonka takuuhuoltopalvelut olivat kalliita ja jonka toimitusajat eivät enää soveltuneet kysynnän nopeisiin vaihteluihin. Elinkelpoisuuden palauttamista koskeviin realistisiin oletuksiin perustuvan rakenneuudistussuunnitelman olemassaolo (36) (31) Viranomaisten mukaan GESA:n pitkän aikavälin elinkel- poisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa perustui realistisiin ennusteisiin. Komissio totesi menettelyä aloit- taessaan, että liikevaihdon oletettiin kasvavan yli 80 prosenttia vuosina 1994—1996. Tällainen kehitys perustui Ranskan mukaan vertailukohtana olevan liike- vaihdon alhaisuuteen, eli tuotannon aloitustaso oli hyvin Koska kyse on suurten jakeluketjujen nimenomaisesta kysynnästä — siis merkittävästä myyntikanavasta (kolmannes markkinoiden myynnistä vuonna 1993) — oli perusteltua ennakoida myynnin kasvavan huomatta- vasti. On myös lisättävä, että vuoteen 1993 asti pieniko- koisten televisioiden tuotanto kattoi vain puolet tämän segmentin kysynnästä Euroopassa (4,1 miljoonaa valmis- tettua vastaanotinta verrattuna 8,3 miljoonan yksikön kysyntään) (2), sillä tämän segmentin tuotteet muodos- tivat pääosan Eurooppaan suuntautuvasta tuonnista. (1) EYVL C 282, 26. 10. 1995, s. 11. (2) Lähde: Grundig. 6. 7. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 165/29 (37) Myös jotkut muut keskikokoiset eurooppalaiset valmis- tajat noudattivat samaa liiketoimintastrategiaa, esimer- kiksi Kasui Ranskassa, Mivar, Formenti ja Imperial Italiassa ja Elbe Espanjassa. On siis pääteltävä, että GESA:n valinta ei vaikuttanut epätavalliselta, koska toimivat vastaavankokoiset, muissa valmistajat menettelivät samalla tavoin. jäsenvaltioissa (43) (38) suuret jakeluketjut eurooppalaiset Strategia osoittautui pian perustelluksi, koska GESA vakuutti toisaalta integroidulla, laadukkaalla ja kaikkiin eurooppalaisiin standardeihin mukautettavalla G 1000 -tuoteryhmällään ja toisaalta kyvyllään vastata nopeasti erittäin kausiluon- teiseksi muuttuneiden markkinoiden kysyntään. Yritys- toiminta ei lamautunut tilauskannan riittämättömyyden vuoksi, vaan siihen johtivat vaikeudet täyttää tilaukset toimitushäiriöiden seurauksena. (39) Aloittaessaan menettelyä komissio totesi, että GESA aikoi valmistaa televisioita erityisen kilpailukykyiseen, Aasian maissa valmistettujen tuotteiden hintatasoon verrattavissa olevaan hintaan. Komissio epäili yrityksen mahdollisuuksia vastaava työvoimakustannusten osalta. kustannustaso erityisesti tuontituotteita saavuttaa (40) Menettelyn aikana Ranska on täsmentänyt, että yrityksen tavoitteena ei ollut päästä samoihin tuotantokustannuk- siin aasialaisten tuottajien kanssa. Perinteisesti edullisia hintoja suosivassa vähittäismyynnissä suurten jakeluket- jujen kautta hyväksytään selvästi eurooppalaisiin tuottei- siin liittyvät lisäkustannukset, kun tuotteet ovat korkea- laatuisempia ja kun toimitusten helppous mahdollistaa tuontituotteiden myyntiä vastaavien voittomarginaalien laitteiden saavuttamisen. määrän väheneminen ja mahdollisuus vastata erittäin kausiluonteiseen kysyntään vähentämällä samalla varas- toja mahdollistivat hieman korkeampien ostohintojen kattamisen. Takuuhuoltoon tuotujen tuotantolaitteiston (41) GESA:n tuotantokustannusten supistaminen perustui uuden G 1000 -muotin kehittelyyn ja pitkälle automati- soidun soveltui samalla markkinasegmentillä toimivia aasialaisia kilpaili- joita integroidumman vastaanottimen tuotantoon. Jotta automatisoinnista saataisiin suurin hyöty ja supistettai- tuotannon volyymin oli siin työvoimakustannuksia, oltava suuri. Tätä tavoitetta ei kuitenkaan voitu saavuttaa edellä mainittujen toimitushäiriöiden vuoksi. käyttöön, joka (42) ja jatkuvasti Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tuloslas- realistisille olettamuksille kelmaennusteet perustuivat uuden kasvavan markkinasegmentin hyödyntämisestä. Lisäksi kolmen tilikauden aikana toteu- tettavaksi suunniteltu yrityksen tervehdyttämissuunni- telma oli riittävän johdonmukainen, progressiivinen ja rakenteellisiin parannuksiin perustuva (tuotannon moni- puolistaminen kasvusegmenteille, toiminnan jatkajan käyttöön ottama uusi tekniikka, työvoimakustannusten verrattuna, liikevaihtoon supistaminen säilyttäminen) ollakseen t&k-investointitoiminnan toteuttamiskelpoinen ja palauttaakseen yrityksen elinkel- poisuuden. Liiketoiminnan tuloksen odotettiin para- nevan siten, että se on rakenneuudistuksen päätteeksi 5,2 prosenttia ja 1,4 prosenttia liikevaihdosta verojen vähentämisen jälkeen. ennen veroja liikevaihdosta Rahoituslaskelman mukaan rakenneuudistuksen päät- tyessä vuonna 1996 yrityksen vakavaraisuus olisi terveellä pohjalla ja kassavirta selvästi positiivinen. Velkojen ja omien varojen suhde normalisoituisi raken- neuudistuksen investointien aiheuttaman kasvun jälkeen. Oman pääoman tuoton odotettiin olevan noin 15 prosenttia rakenneuudistuksen päättyessä. ensimmäisten vuosien (44) On myös todettava, että tilikausi 1994 päättyi positiivi- seen nettotulokseen, vaikka rakenneuudistussuunnitel- massa sen ennakoitiin jäävän negatiiviseksi. Positiivinen nettotulos saavutettiin pelkästään niiden tilausten perus- teella, jotka Grundig oli sitoutunut tekemään GESA:lle. (45) Entisen Grundigin tehtaan toiminnan jatkajan esittämä rakenneuudistussuunnitelma täyttää näin ollen elinkel- poisuuden palauttamista koskevan yhteisön suuntavii- vojen arviointiperusteen. (46) (47) (48) Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen Kuten komissio totesi menettelyä aloittaessaan, erityisesti yrityksen kustannusten supistamistavoitteiden perus- teella voitiin ajatella, että GESA:n tuotanto korvaisi pikemminkin muiden yhteisön tuottajien tuotannon kuin kolmansista maista tuodut tuotteet. Tällöin ei siis voitu sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tuki vääristäisi kohtuuttomasti kilpailua. Komissio toteaa, että GESA ei ole asemoinut tuotteitaan tunnettujen eurooppalaisten merkkien markkinasegmen- tille, lukuun ottamatta tuotantoa Grundigin nimissä, vaan pääasiassa Aasiasta tuotujen edullisten tuotteiden segmentille. Alihankintatuotannon Grundigille oli tarkoitus pysyä melko vakiintuneena myös jatkossa. Lisäksi GESA ei pyrkinytkään samoihin tuotantokustan- nuksiin kuin aasialaiset valmistajat, vaan vastaavanlaisiin kustannuksiin kun vertailussa otettiin huomioon tuot- teiden laatuero. Suurten jakeluketjujen kysyntä GESA:n tuotteille selittyy tuotteiden laadulla eikä tuen mahdollisella vaikutuksella lopulliseen myyntihintaan. Koska jakeluketjut olivat siis valmiita hyväksymään parempilaatuisten tuotteiden korkeamman hinnan, on kohtuullista että GESA:n tuotanto olisi korvannut pikemminkin tuonti- tuotteita kuin muiden eurooppalaisten kilpailijoiden tuotteita. Menettelyn aikana kukaan kilpailija ei ole valit- tanut komissiolle, että GESA:lle myönnettyjen tukien avulla rahoitettaisiin kilpailijoille vahingollista liiketoi- mintastrategiaa. ajatella, L 165/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 6. 7. 2000 Euroopassa. Ranskan (49) On loogista ajatella tämän suuntauksen yleistyvän, kun otetaan huomioon yli 4 miljoonan vastaanottimen ero pienikokoisten televisioiden kysynnän ja tuotannon välillä tietojen mukaan suuret kulutuselektroniikan valmistajat, kuten Sanyo ja Sharp, päättivät samaan aikaan lisätä vastaavan- laisten tuotteidensa tuotantoa Euroopassa vähentämällä tuontiaan matalapalkkaisista Aasian maista hyödyntääk- seen enemmän pitkälle automatisoitujen tuotantolaitteis- tojen tarjoaman kilpailuetua, parempaa laatua ja vält- tääkseen tullimaksuja ja polkumyyntitulleja. toimittamien (50) (51) (52) että Kun otetaan huomioon, tällaisten tuotteiden tuotannon suunniteltu lisääminen ei uhannut yhteisön lähinnä tarkoitus korvata osa tuotantoa, vaan sillä oli kolmansista maista peräisin olevista tuontituotteista, komissio katsoo, että kilpailun kohtuuttoman vääristy- misen välttämistä koskeva edellytys täyttyy. olisi saattanut myös Komissio katsoo lisäksi, että tehtaan tuotantokapasi- teettia supistettiin huomattavasti haltuunoton yhtey- dessä. Suunnitellun tuotannon lisäämisen perusteella kasvaa. tuotantokapasiteetti Yhteisön suuntaviivojen nojalla komissio arvioi, että saatavilla olevat tiedot eivät oikeuta vaatimaan kapasi- teetin vähentämistä rakenneuudistuskauden päättyessä, koska Ranskan viranomaisten toimittaman markkinatut- laadintahetkellä kimuksen mukaan GESA:n markkinasegmentillä ei ollut rakenteellista ylika- pasiteettia. suunnitelman Kustannuksiin suhteutettu tuki Yhteisön suuntaviivojen mukaan tuen on oltava suhteu- tettu rakenneuudistuksen kustannuksiin ja sillä saavutet- tuihin etuihin. Tämä edellyttää erityisesti, että tuensaajat osallistuvat merkittävällä tavalla rakenneuudistussuunni- telman toteuttamiseen joko omien varojensa avulla tai markkinaehdoin hankitulla ulkoisella rahoituksella. Käsi- teltävänä olevassa tapauksessa tuet ovat yhteensä 46 miljoonaa Ranskan frangia, josta 10 miljoonaa on myönnetty komission hyväksymästä elektroniikka-alan tukijärjestelmästä. Haltuunottojärjestelyn rahoituksen perustana oli GCE:n tekemä 80 miljoonan Ranskan frangin pääomasijoitus, jonka lisäksi aikaisempia sosiaa- lisuunnitelmia rahoitettiin 75 miljoonalla Ranskan fran- gilla. Toimenpiteen rahoituskustannukset olivat siis yhteensä 201 miljoonaa Ranskan frangia. Rakenneuudis- Julkinen tustuki kattaa 18 prosenttia tästä summasta. tuki näyttää suhteutetulta haltuunoton kokonaiskustan- nuksiin, joista vastasivat pääosin yksityiset yritykset. Rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen koko- naan (53) Ranskan mukaan GESA:n 22 päivänä kesäkuuta 1995 jättämä konkurssihakemus ei vaikuta vuonna 1994 myönnetyn valtiontuen soveltuvuuden arviointiin. Koska yhteisön suuntaviivoissa vaaditaan myös, että raken- neuudistussuunnitelma on saatettava päätökseen, on (54) (55) tutkittava syitä, sessa tapahtunut. joiden vuoksi näin ei GESA:n tapauk- Komissio ottaa tältä osin huomioon, että useammat rakenneuudistussuunnitelman tekijät ovat häirinneet toteuttamista. GESA ei pystynyt täyttämään tilauksia osittain elektronisten komponenttien ja katodisädekuva- putkien toimitusongelmien vuoksi ja osittain Continental Edison -tuotemerkin käyttöön liittyvien ongelmien vuoksi. johtuivat ennakoida. Vaikeudet Ranskan tässä menettelyssä esittämien selvitysten perus- teella komissio katsoo, että komponenttitoimitusten häiriöt alle vuoden kuluessa tuotantolaitoksen haltuun- otosta voidaan katsoa osittain ulkoisiksi syiksi, joita ei yrityksen voinut tärkeimmän komponenttitoimittajan Thomsonin toimi- tusongelmista, ja se keskeytti äkillisesti katodisädekuva- putkien toimittamisen. Kyseinen osa muodostaa noin ja se kolmanneksen tuotteen kokonaiskustannuksista, liittyy teknisesti muottiin, mikä merkitsee sitä, ettei toimittajaa voida nopeasti muuttaa. Osan merkittä- vyyden vuoksi toimituskatkos pudotti huomattavasti GESA:n tuotantoa. Ranska totesi myös, että kilpailevat yritykset eivät olleet osanneet varautua sen paremmin toimitushäiriöihin. Samasta ongelmasta kärsi erityisesti Daewoo, joka oli perustanut televisiotehtaan Moselleen samaan aikaan kuin GESA. (56) Sen sijaan komissio katsoo yrityksen sisäisiksi syiksi, joista osakkaat vastaavat, yrityksen tekemät ”tilausvir- jotka Ranskan viranomaiset ovat myöntäneet heet”, kyseessä olevaa tukea tutkittaessa. Edellä mainitut toimi- tushäiriöt moninkertaistivat näiden virheiden vaiku- tukset. Sopimukseen ei päästy (57) GESA ei voinut hyödyntää Continental Edison -tuote- merkkiä, jonka avulla se olisi voinut myydä huomat- tavan osan tuotannostaan, sillä merkki oli arvostettu. Tämä ongelma johtui GESA:n ja tuotemerkin aikai- semman omistajan Thomson SA:n välisten neuvottelujen pitkittymisestä. tuotannon määrästä, jonka GESA olisi voinut markkinoida kysei- sellä merkillä. Aloittaessaan menettelyn komissio totesi, että tämäntyyppistä sopimusehtoa koskevat neuvottelut ovat tavallisia ja siis ennakoitavissa. Vaikka Ranska myönsikin tämän pitävän paikkansa, se pitää erittäin epätavallisena esiintyneet vaikeudet olisivat antaneet aikaisemmalle omistajalle syyn viivästyttää sopimuksen allekirjoittamista useam- malla kuukaudella. Ranskan mukaan ei myöskään voitu olettaa sopimusehtoa muuhun tarkoitukseen. Neuvottelut saatiin lopulta päätökseen vasta GESA:n konkurssihakemuksen jälkeen elokuussa 1995, jolloin yrityksen tilanne oli jo vaikea. Komissio katsoo kuitenkin, ettei GCE ponnistellut erityi- sesti saadakseen nopeasti päätökseen neuvottelut sopi- muksesta, jonka perusteella se olisi voinut alkaa käyttää Continental Edison -tuotemerkkiä. neuvotteluissa osapuolen käyttävän toisen sitä, että 6. 7. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 165/31 (58) (59) (60) (61) Koska toiminnan jatkajaehdokas ei täyttänyt rakenne- uudistusehdotuksessa esittämiään lupauksia, tämä rajoitti yrityksen käytettävissä olevien varojen määrää. Osakkaat eivät monipuolistaneet tehtaan toimintaa eivätkä siirtä- neet satelliittivastaanottimien tuotantoa Creutzwaldiin. Asiakirjatodisteiden puuttuminen esti t&k-tuen maksun (10 miljoonaa Ranskan frangia), joka oli myönnetty komission hyväksymän tukijärjestelmän perusteella ja sitä noudattaen, vaikka investointi olikin toteutettu. Tämän lisäksi osakkaiden kieltäytyminen toimittamasta konsernin rahoitusasemaa koskevia tietoja johti siihen, että pankit eivät myöntäneet 53 miljoonan Ranskan frangin luottoa. Näin ollen GESA:n konkurssihake- muksen syynä ei siis näyttäisi olevan GCE Ltd -konsernin oletettu maksukyvyttömyys, vaan emoyhtiön halutto- muus esittää konsernin rahoitusasemaa koskevat tiedot. Rahoitus- ja rakenneuudistussuunnitelmat perustuivat siis oletukseen siitä, että osakkaat täyttävät sitoumuk- sensa. Ranska epäilee myös, että varoja on väärinkäy- ja se on aloittanut asiaa koskevat oikeudelliset tetty, ilmestyneiden tutkimukset. lehtien mukaan GESA siirsi huomattavasti varoja GCE:lle. Samojen lähteiden mukaan oikeusviranomaiset olivat kiinnostuneita muun muassa siitä, miten GESA:n saama julkinen tuki oli käytetty. ajankohtana Kyseisenä Ranska vahvistaa epäilyt, jotka komissio esitti menettelyä aloittaessaan ja jotka koskivat GCE:n osakkaiden todel- lista halua noudattaa esittämäänsä suunnitelmaa. Tässä tapauksessa osakkaiden toimintaa — riippumatta siitä, johtuiko se yrityksen ulkoisista vai sisäisistä syistä — oli mahdotonta ennakoida, ja se esti kaikki mahdollisuudet varmistaa tuotantolaitoksen kannattavuus, jopa vastoin Ranskan viranomaisten tahtoa. Osakkaiden toiminta on siis merkittävä syy siihen, miksei rakenneuudistussuunni- telmaa pystytty toteuttamaan kokonaan. Tässä yhteydessä Ranska on vakuuttanut komissiolle toteuttaneensa kaikki tutkimukset GCE:n tarvittavat todellisen tilanteen selvittämiseksi. Näiden tutkimusten mukaan liike-elämän ja etenkin asiaan perehtyneiden yritysten hallussa ei ollut joiden perusteella GCE:n olisi voitu uskoa kärsivän vaikeuksista. Näyttää siltä, että yrityksellä oli hyvä maine, joka perustui erityi- sesti sen asemaan kasvavilla markkinoilla, sen johdon ja pääosakkaan henkilökohtaiseen maineeseen ja liikesuh- teisiin Grundig-yhtymän kanssa. tietoja, (62) GESA:n pääosakkaan GCE-konsernin epätavallinen toiminta näyttää siis vahvistavan komission jo menet- telyn alussa epäilyt yhtymän todellisesta halusta noudattaa ehdotettua suunnitelmaa. esittämät (63) (64) (65) IV PÄÄTELMÄT Edellä että esitetyn perusteella komissio päättelee, GESA:n rakenneuudistussuunnitelma oli toteuttamiskel- poinen, perustui realistisiin oletuksiin tulevista toimin- taedellytyksistä ja mahdollisti yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen. Sen sijaan rakenneuu- distussuunnitelman toteuttaminen epäonnistui, mikä johti yrityksen konkurssiin. Syinä tähän voidaan pitää yrityksestä riippumattomia tekijöitä, kuten toimitusten ja etenkin sitä, että toiminnan äkillistä keskeytymistä, jatkaja ei rahoitusta ja tuotantotoiminnan monipuolistamista koskevia sitoumuksiaan. Yksi pelas- tamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa määritelty yleinen edellytys koskee rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista kokonaan. Näin ollen tätä vaatimusta ei ole noudatettu. täyttänyt Ranskan viranomaisten GESA:lle myöntämään 36 miljoonan Ranskan frangin tukeen ei siis voida edellä esitetyistä syistä soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua poikkeusta yhteisön suuntaviivojen mukaisesti. Kun tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille, komission on käytettävä mahdollisuutta, jonka Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on sille myöntänyt asiassa 70/72, komissio vastaan Saksa, 12 päivänä heinäkuuta 1973 (1) antamas- saan tuomiossa ja vahvistanut asiassa 310/85, Deufil vastaan komissio, 24 päivänä helmikuuta 1987 (2) ja asiassa C-5/89, komissio vastaan Saksa, 20 päivänä syys- kuuta 1990 (3) antamissaan tuomioissa, ja velvoitettava jäsenvaltio perimään tuensaajalta takaisin laittomasti myönnetty tuki. Tuen takaisinmaksu on välttämätöntä, jotta voidaan palauttaa aikaisemmin vallinnut tilanne ja poistaa kaikki taloudelliset edut, joista väärinkäyttöön perustuvalla tavalla myönnetyn tuen saaja on voinut laittomasti hyötyä kyseisen tuen myöntämispäivästä alkaen. (66) Tuki on perittävä takaisin Ranskan lainsäädännön sään- töjen ja menettelyjen mukaisesti. Tuen määrään lisätään korot, joita lasketaan tuen myöntämispäivästä sen todel- liseen takaisinmaksupäivään. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekor- koon, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Valtiontuki, jonka Ranska on myöntänyt Gooding Electronique SA. -yhtiölle ja jonka määrä on yhteensä 36 miljoonaa Ranskan frangia, ei sovellu yhteismarkkinoille. (1) Kok. 1973, s. 813. (2) Kok. 1987, s. 901. (3) Kok. 1990, s. I-3437. L 165/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 6. 7. 2000 2 artikla 3 artikla 1. Ranskan on toteutettava tarvittavat toimenpiteet 1 artik- lassa tarkoitetun ja tuensaajalle sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin. Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen 2. oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinpe- rintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon. Ranskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattami- seksi toteuttamansa toimenpiteet. Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle. 4 artikla Tehty Brysselissä 16 päivänä marraskuuta 1999. Komission puolesta Mario MONTI Komission jäsen


eurovoc_concepts:
EU policy
public health

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 16. 11. 1999 COM(1999)587 def. Quarta relazione sull'integrazione dei requisiti di protezione sanitaria nelle politiche comunitarie (1999) (presentata dalla Commissione) Sommario Introduzione Indirizzi per il futuro La necessità di mettere a fuoco le problematiche Una valutazione comunitaria dell'impatto sanitario Conclusione Jb Introduzione (1) (2) (3) (4) (5) La sanità pubblica e gli aspetti sanitari delle politiche comunitarie sono importanti per le istituzioni europee e per i cittadini dell'Unione europea, come riconosciuto dal Trattato e dalla Comunità nel suo complesso. In particolare, la Commissione è impegnata a garantire che le politiche e attività comunitarie siano intese a conseguire un livello elevato di protezione della salute (Articolo 3, lettera (p) e articolo 152del Trattato di Amsterdam). La presente relazione tratta delle modalità per migliorare ulteriormente in futuro l'integrazione dei requisiti sanitari nelle politiche comunitarie. Ciò riveste un'importanza particolare alla luce dell'importanza sempre maggiore attribuita ai requisiti di protezione della salute nelle politiche comunitarie contemplati dal Trattato di Amsterdam. Sulla base dell'esperienza delle precedenti relazioni e delle reazioni da esse suscitate, esiste oggi un'esigenza di valutazione critica di come occorra trattare in futuro la questione complessa della protezione della salute nell'ambito di altre politiche. Si è riconosciuto che non è stato facile mantenere un "controllo sanitario" di tutte le politiche comunitarie e la relazione dell'anno scorso ha sottolineato, di conseguenza, l'esigenza di migliorare il modo in cui i requisiti di protezione della salute sono trattati nella programmazione a livello comunitario. Un compendio dettagliato delle attività comunitarie relative alla salute nel 1997 si trova in un distinto documento di lavoro della Commissione. Questa quarta relazione analizza la situazione attuale e considera come migliorare il modo in cui i requisiti di protezione della salute sono integrati nella programmazione comunitaria. Scopo della presente relazione non è, tuttavia, di fornire le risposte definitive ai problemi di questo settore, bensì di presentare suggerimenti sugli indirizzi da adottare in futuro. Nel mettere a punto la nuova strategia in materia di salute pubblica da presentare l'anno prossimo, si terrà conto dei risultati delle discussioni relative ai suggerimenti di cui sopra. Indirizzi per il futuro (6) (7) L'entrata in vigore del Trattato di Amsterdam, che rafforza gli obblighi relativi all'integrazione della sanità nelle altre politiche comunitarie, significa che i tempi sono maturi per riconsiderare il modo in cui gli obblighi del Trattato sono stati finora adempiuti. Vale la pena di ribadire che l'articolo 3, lettera (o) del Trattato di Maastricht assegna già una responsabilità sostanziale alle istituzioni comunitarie per assicurare che la Comunità contribuisca a garantire un elevato livello di tutela della salute e che i requisiti di detta protezione costituiscano una parte integrante delle altre politiche della Comunità. E' evidente che questi obblighi si applicano alla formulazione e all'adozione di tutte le politiche e misure individuali che possono riguardare la salute. Tuttavia, un contributo atto a garantire un elevato livello di protezione della salute 3 deve essere ottenuto attraverso l'attuazione di tali misure e politiche comunitarie da parte della Commissione e degli Stati membri. (8) L'articolo 152 del Trattato di Amsterdam dà un rilievo ancora maggiore ai requisiti relativi alla tutela della salute sottolineando che è garantito un livello elevato di protezione della salute umana nella definizione e nell'attuazione di tutte le politiche ed attività della Comunità. Tale disposizione è diventata il primo punto dell'articolo. La portata dell'articolo relativo alla sanità pubblica è stata poi ampliata anche per comprendere azioni indirizzate a "migliorare la salute" e a "eliminare le fonti di pericolo per la salute umana". (9) Mentre la definizione delle politiche ed attività comunitarie avviene principalmente a livello delle istituzioni della Comunità, l'attuazione delle politiche e delle attività comporta la partecipazione delle istituzioni comunitarie e anche degli Stati membri, anche per il loro compito di recepimento della normativa comunitaria negli ordinamenti nazionali. (10) Il ruolo importante svolto dalle istituzioni comunitarie per garantire un livello elevato di protezione della salute umana è già stato considerato dalla Corte di Giustizia delle Comunità europee. Nella sentenza relativa alla richiesta del Regno Unito di sospensione del divieto di esportazione del bestiame e di prodotti derivati nel contesto dell'ESB, la Corte ha notato diversi punti importanti sulla responsabilità della Comunità di garantire che i requisiti di protezione della salute siano adeguatamente considerati1. (11) La Corte ha confermato che la Politica agricola comune non può ignorare le necessità di pubblico interesse, quali la protezione dei consumatori e della salute e della vita umana e animale. Per quanto riguarda la sanità pubblica, la Corte ha fatto esplicitamente riferimento all'articolo 3, lettera (o) e all'articolo 129, paragrafo 1, terzo comma, che si riferisce all'elevato livello di protezione della salute indicato dall'articolo 129, paragrafo 1, primo comma del Trattato CE. (12) Tale sentenza ha conseguenze importanti per tutti i settori della programmazione comunitaria. Essa ha chiarito gli obblighi delle istituzioni della Comunità riguardo all'integrazione dei requisiti di protezione della salute nelle politiche comunitarie stipulata dall'articolo 129. Questa interpretazione deve essere applicata, mutatis mutandis, anche nel contesto del Trattato di Amsterdam. (13) La sentenza sottolinea il ruolo della Corte di Giustizia nel deliberare sul modo in cui tali requisiti devono essere integrati nelle politiche. E' dunque interesse della Commissione, delle altre istituzioni comunitarie e degli Stati membri dimostrare chiaramente in che modo i requisiti sanitari sono integrati nelle politiche e attività comunitarie e come sono successivamente attuati per garantire l'adempimento degli obblighi. A questo scopo sarebbe utile ottenere informazioni sull' impatto di una data lapolitica sulla salute e sulle conseguenze sanitarie. Cfr. causa C-180/96 R, Regno Unito contro Commissione delle Comunità europee, Race. 1996,1-3903. H (14) La precedente relazione sui requisiti sanitari in altre politiche affermava che la Commissione avrebbe considerato strumenti per dare effetto a tali impegni e sarebbe tornata su tali questioni in occasione della quarta relazione. 2 (15) Il Consiglio e il Parlamento hanno ripetutamente sottolineato l'importanza della questione e recentemente, nelle conclusioni sul futuro quadro d'azione comunitaria nel campo della sanità pubblica, il Consiglio ha espresso il proprio gradimento della comunicazione della Commissione, citando esplicitamente l'esigenza di rafforzare l'integrazione dei requisiti sanitari nelle altre politiche3,4. (16) Inoltre, nel contesto dell'ampliamento, la futura strategia di integrazione dei requisiti di protezione della salute nelle politiche comunitarie dovrebbe anche tenere conto delle esigenze specifiche dei paesi candidati. La necessità di mettere a fuoco le problematiche (17) La messa a punto di una strategia per un'efficace integrazione dei requisiti sanitari nelle misure e nelle politiche di ampia portata e applicazione quali quelle sviluppate e promulgate dalla Comunità non è cosa semplice né evidente. Inoltre, non esistono strumenti stabiliti o ampiamente usati che siano applicabili attraverso la gamma di politiche e disposizioni. A livello comunitario, ad esempio, non si è rivelato facile sviluppare e applicare una metodologia adeguata. Nè è stato possibile trovare modelli promettenti in uso negli Stati membri da poter adattare per le politiche comunitarie. riconoscimento Per di più, non esiste una conspevolezza dell'importanza delle considerazioni sanitarie nell'elaborazione delle strategie politiche tale da assegnare le necessarie risorse in termini di esperienze e di fondi in posti e a livelli strategici nelle strutture organizzative ed esecutive. né un sufficiente (18) La natura delle questioni da affrontare, dal canto suo, tende a variare notevolmente, rendendo necessari metodi diversi per garantirne l'integrazione riuscita nella programmazione. Mentre alcune questioni sanitarie sono di ordine prettamente tecnico, e possono essere sottoposte ad analisi quantitative, altre questioni sanitarie, hanno una dimensione politica considerevole, che richiede di conciliare numerosi punti di vista e interessi. (19) Il Parlamento e il Consiglio, nelle osservazioni formulate sulle precedenti relazioni, hanno accennato all'esigenza di una messa a fuoco più netta e alla necessità di individuare questioni specifiche di particolare importanza per la sanità pubblica5; il Parlamento europeo ha anche suggerito che un approccio più mirato sarebbe fruttuoso. 6 In quella relazione, il Parlamento sosteneva che fornire un compendio 2 COM(98) 34 def. del 27. 1. 1998. 3 PE 223. 766:fin. 4 Unione europea, Consiglio, Lussemburgo, 30 aprile 1998. 5 COM(96) 0407-C4-0663/96. 6 PE 223. 766:fin 5 annuale completo delle attività connesse con la sanità a livello comunitario, corredato da un'analisi di tali attività, è troppo ambizioso ed occorre invece trovare un approccio più limitato e meglio definito. (20) Nella risoluzione del 20 dicembre 19957 il Consiglio ha invitato la Commissione a: garantire una valutazione rapida e trasparente dell'impatto delle politiche comunitarie prendendo in considerazione, in particolare, iniziative nei seguenti settori programmatici: politica economica, in particolare fiscale; politica sociale comprese le questioni relative all'occupazione; libera circolazione dei beni e delle persone; politica agricola e in materia di alimentazione; protezione dei consumatori; ricerca e sviluppo tecnologico; ambiente; trasporti. (21) Successivamente il Consiglio, nella risoluzione del 12 novembre 1996, ha invitato la Commissione a sviluppare una strategia per valutare l'impatto delle politiche comunitarie sulla salute. Sviluppare una valutazione comunitaria mirata dell'impatto sanitario (22) La Commissione ritiene che, data l'ampia gamma di attività connesse con il fatto di assicurare un elevato livello di tutela della salute nella definizione e nell'attuazione delle politiche della Comunità, sia necessario fissare delle priorità. Una messa a fuoco più selettiva che metta in risalto determinate questioni renderebbe più fattibile l'elaborazione di una strategia efficace per garantire l'integrazione dei requisiti sanitari. La Commissione prenderebbe in considerazione l'elaborazione di una serie di relazioni approfondite specifiche, in luogo del sistema attuale che prevede relazioni generali che danno solo brevi compendi delle attività legate alla salute. (23) La Commissione ritiene che il miglior modo di procedere sia di individuare temi che siano oggetto di una valutazione approfondita. Alla luce dei recenti avvenimenti e tenendo conto della crisi della BSE e della diossina, la protezione dei consumatori potrebbe costituire l'oggetto della prossima relazione. ambito del nuovo sistem (24) Le future relazioni conterrebbero informazioni su di un dato argomento, sugli sviluppi non solo a livello comunitario ma anche a livello di Stati membri. Un approccio siffatto necessita di un alto grado di coordinamento tra la Comunità e gli Stati membri. Ciò comporterebbe una valutazione dettagliata di come i servizi competenti per la politica e l'attuazione hanno integrato un livello elevato di protezione della salute nelle loro attività, sia a livello degli Stati membri, sia a livello comunitario. (25) Una valutazione dell'impatto delle politiche comunitarie richiederebbe un'accurata elaborazione di un quadro metodologico. Sarà necessario sviluppare criteri e metodologie specifici, quali orientamenti di valutazione ed elenchi di fattori da controllare, che servirebbero a misurare sia le proposte programmatiche specifiche che gli sviluppi delle politiche legate alla salute durante la fase di attuazione. COM(96) 0407 C4-0663/96. 6 Conclusione (26) La presente relazione mette in evidenza la necessità di rafforzare le azioni volte ad integrare i requisiti di protezione della salute nelle politiche della Comunità. Tale rafforzamento è necessario in considerazione dell'esperienza finora acquisita e della maggiore importanza attribuita a questo tema nel Trattato di Amsterdam. (27) La relazione sostiene poi che gli sforzi futuri per l'integrazione dei requisiti sanitari deve considerare la complessità della questione e il gran numero di politiche comunitarie che riguardano la sanità. L'esigenza di un approccio graduale, che selezioni un settore programmatico per volta, per realizzare progressi è evidente ed è stata riconosciuta dal Parlamento e dal Consiglio. Per ottenere risultati migliori, la presente relazione sostiene che gli Stati membri stessi hanno un ruolo importante da svolgere, poiché sono responsabili in misura considerevole dell'elaborazione e dell'attuazione delle politiche comunitarie, siano esse normative o altri strumenti. (28) La Commissione prenderà pertanto in considerazione le questioni politiche connesse con la sanità contenute nella risoluzione del Consiglio del 1995, nel fissare le attività per le relazioni future. La protezione dei consumatori potrebbe costituire l'oggetto della prossima relazione. (29) In futuro, la relazione sui requisiti sanitari dovrebbe far parte di questo lavoro e sostituire il sistema attuale basato su compendi descrittivi annuali di tutte le attività comunitarie legate alla salute. * ISSN 0254-1505 COM( 1999) 587 def. DOCUMENTI IT 05 17 04 15 N. di catalogo : CB-CO-99-579-IT-C Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo


title: 2000/424/EF: Kommissionens beslutning af 16. november 1999 om Frankrigs påtænkte statsstøtte til Cofidur med henblik på overtagelse af den tidligere Gooding-fabrik (tidligere Grundig) i Creutzwald (meddelt under nummer K(1999) 4229) (EØS-relevant tekst) (Kun den franske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
France
State aid
application of EU law
control of State aid
electronics industry
investment aid

formats: html pdf print

text: L 165/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 7. 2000 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 16. november 1999 om Frankrigs påtænkte statsstøtte til Cofidur med henblik på overtagelse af den tidligere Gooding- fabrik (tidligere Grundig) i Creutzwald (meddelt under nummer K(1999) 4229) (Kun den franske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (2000/424/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit, under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a), efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler, og ud fra følgende betragtninger: (1) I. SAGSFORLØB Ved brev af 23. juni 1997 anmeldte de franske myndig- heder i medfør af EF-traktatens artikel 88, stk. 3, en række støtteforanstaltninger til en værdi af 8,65 mio. FRF til Cofidur med henblik på oprettelse af det nye selskab Continental Edison. Støtten vil blive ydet af nati- onale og regionale myndigheder i form af decentrale bevillinger og et rentefrit lån. Ifølge de franske myndig- heder påtænkes denne støtte ydet i forbindelse med den anden overtagelse af den tidligere Gooding Électronique SA (»GESA«) (tidligere Grundig) som investerings- og omstruktureringsstøtte i henhold til de kriterier, som Kommissionen har fastsat i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (1) (i det følgende benævnt »rammebestem- melserne«). (2) Den tidligere Grundig-fabrik i Creutzwald blev første gang overtaget af GESA, som modtog støtte fra de franske myndigheder på grundlag af virksomhedens (3) (4) (5) som trådte omstruktureringsplan. Støtten til GESA, i betalingsstandsning i juni 1995, er genstand for en særskilt procedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (2). februar 1998 besluttede Kommissionen at Den 25. indlede proceduren efter artikel 88, stk. 2, over for ovennævnte støtteforanstaltninger til fordel for Cofidur. De franske myndigheder blev underrettet om denne april 1998 (3), og beslutning af 22. Kommissionen opfordrede de øvrige medlemsstater og andre interesserede parter til at fremsætte deres bemærk- ninger til den omhandlede støtte. Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter. brev ved Ved brev af 14. maj 1998 anmodede de franske myndig- heder Kommissionen om forlængelse af fristen for at fremsætte bemærkninger indtil den 4. juni 1998, hvilket franske blev bevilget. Kommissionen modtog myndigheders bemærkninger den 16. juni 1998, som efterfølgende blev suppleret ved breve af 8. september og 9. oktober 1998. de juni 1999 fremkom de franske På et møde den 7. myndigheder med nye oplysninger. I den forbindelse meddelte de franske myndigheder desuden, at investerin- gerne var blevet gennemført og arbejdspladserne bevaret i overensstemmelse med diversificeringsplanen, og at de ønskede at opfylde deres forpligtelser over for Cofidur. (1) EFT C 283 af 19. 9. 1997, s. 2. (2) EFT C 179 af 11. 6. 1998, s. 9. (3) EFT C 198 af 24. 6. 1998, s. 12. 6. 7. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 165/19 (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) Disse oplysninger blev gentaget på et møde mellem de franske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene den 22. september 1999. Det fremgår heraf, at Cofidur har besluttet at iværksætte en produktion af multimedie- produkter sideløbende med produktionen af tv-apparater i luksusklassen. Endelig meddelte Frankrig ved brev af 30. september 1999, registreret den 1. oktober 1999, at de planlagte investeringer med henblik på diversifice- ringen af Continental Edisons produktion var blevet gennemført og arbejdspladserne bevaret i overensstem- melse med den oprindelige plan. II. DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNIN- GERNE Denne beslutning vedrører den støtte i form af investe- rings- og omstruktureringsstøtte på 8,65 mio. FRF, som Frankrig påtænker at yde Cofidur med henblik på opret- telsen af det nye selskab Continental Edison. Støttemodtager I forlængelse af GESA's betalingsstandsning den 22. juni 1995 og proceduren vedrørende retslig gældssanering og afvikling af virksomheder i henhold til lov nr. 85/98 af 25. januar 1985 afsagde Tribunal de grande instance i Metz (i det følgende benævnt »TGI«) dom om retslig afvikling af GESA den 21. februar 1997. Denne afgø- relse blev imidlertid givet opsættende virkning, fordi en køber, koncernen Cofidur, forelagde et overtagelses- tilbud. TGI fastsatte dernæst en plan for overdragelse til fordel for Cofidur, som oprettede Continental Edison, der blev optaget i handels- og selskabsregistret den 28. maj 1997. Aktieselskabet Cofidur blev optaget på den sekundære børs i Paris den 1. oktober 1996. Selskabet kontrollerer 24 industri- og handelsselskaber rundt om i verden, heraf 20 i Frankrig, hvis aktiviteter er fordelt mellem elektroniske underentrepriser og edb-produkter — trykte kredsløb og elektroniske kort. Cofidur beskæftigede 2 080 personer i 1997 og havde samme år en koncernomsætning, inklusive Continental Edisons resultater, på 1 110 mio. FRF. Koncernen er vokset uafbrudt siden oprettelsen i 1968. Den har med oprettelsen af Continental Edison i Creutzwald på det sted, hvor den tidligere Grundig-fabrik og efterfølgende GESA lå, udviklet sin virksomhed inden for elektroniske kort, kommunikation og multimedier. Continental Edison har genansat 200 af GESA's 375 ansatte, og planen er, at der ved udgangen af 1999 skal være 288 ansatte. for Ifølge en omstruktureringsplan, der blev forelagt TGI's afdeling for handelssager, som fandt planen troværdig, vil Continental Edison sætte en ny produktion i gang af tv-apparater i luksusklassen med stor værditil- vækst og fortsætte den allerede eksisterende produktion af tv-apparater i alle prisklasser, som virksomheden vil øge til 440 000 enheder om året. I planen regnes der ligeledes med underleverancer til Cofidur inden for elek- tronikudstyr, som skal afsættes til Cofidurs kunder i Tyskland og Østfrankrig, og inden for nyskabende produktion af multimedieapparater, således at virksom- hedens målsektor udvides til at omfatte det stærkt ekspanderende højteknologiske område. (13) Som følge af Continental Edisons dårlige resultater i fjernsynssektoren i 1998, navnlig hvad angår apparater i de lavere prisklasser, blev diversificeringen af virksom- heden forsinket. For at sikre Continental Edisons overle- velse valgte Cofidur at prioritere udviklingen af person- lige computere (herefter »pc«), da dette marked er i stær- kere ekspansion. Ifølge de franske myndigheder skal produktionen af tv-apparater i luksusklassen, der er mere rentabel end produktionen af apparater i de lavere pris- klasser, som er i betydelig nedgang, udvikles sideløbende med produktionen af multimedie-pc'er på grundlag af de foretagne investeringer. (14) Cofidur vil indskyde 20 mio. FRF i det nye selskab, hvortil kommer 5 mio. FRF i form af ansvarlig låneka- pital. Disse 25 mio. FRF udgør Continental Edisons egenkapital eller kvasiegenkapital, og det er hensigten, at beløbet skal dække køb af anlægsaktiver, herunder tilba- gekøb af aktiverne, og benyttes til at realisere omstruktu- reringsplanen. Støtteforanstaltningerne (15) Den offentlige støtteordning omfatter: a) ekstraordinær til statsstøtte investeringer på 2,25 mio. FRF i form af decentrale bevillinger fra regionens præfektur, som udbetales i takt med de faktiske investeringer. Støtten ydes i medfør af den industripolitiske låneordning, der er godkendt af Kommissionen (CIRI, budgetpost 64-96) (4) b) støtte fra Conseil général i Moselle til en kriseramt virksomhed i henhold til artikel L. 3231-3 i Code général des collectivités territoriales på 1,4 mio. FRF, som udbetales på samme vilkår som den ekstraordi- nære statsstøtte c) bistand fra Conseil régional i Lorraine til fordel for en kriseramt virksomhed i henhold til artikel L. 4211-1 i Code général des collectivités territoriales til et beløb af 5 mio. FRF i form af et rentefrit lån med en løbetid på fem år, der skal fremme skabelsen og arbejdspladser. Regionens senere præfektur og Conseil général vil nøje følge det tre- årige program for nyansættelser. bevarelsen af (4) EFT C 181 af 12. 7. 1991, s. 3; E 1/90 — NN 120/90 — Frankrig: industripolitiske omstruktureringslån. L 165/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 7. 2000 (16) De samlede nyinvesteringer skønnes at beløbe sig til 21,5 mio. FRF. Hertil kommer ifølge de franske myndig- heders meddelelse af 30. september 1999 GESA's over- dragelsespris svarende til aktiver til en værdi af 7,5 mio. FRF. De samlede investeringer beløber sig således til 29 mio. FRF. III. BEMÆRKNINGER TIL INDLEDNINGEN AF PROCE- DUREN EFTER EF-TRAKTATENS ARTIKEL 88, STK. 2 (17) (18) (19) Kommissionens begrundelse for at indlede proce- duren I Kommissionens beslutning om at indlede ovennævnte procedure udtryktes der tvivl om, hvorvidt den omhand- lede støtte var forenelig med fællesmarkedet. Kommis- sionen angav følgende grunde: Ifølge de franske myndigheder er det nye selskab Conti- nental Edison resultatet af Cofidurs overtagelse af GESA. Overtagelsen fandt sted i henhold til fransk konkursret efter overdragelsesproceduren. Overdragelsen skal sikre opretholdelsen af et aktivitetsniveau, der tillader en fortsat selvstændig drift, og hel eller delvis bevarelse af de arbejdspladser, der er knyttet til driften, idet overdra- gelsesprovenuet skal gå til hel eller delvis dækning af gælden. De franske myndigheder mener, at der retligt er vandtætte skotter mellem GESA og Continental Edison. rammebestemmelser er Betingelserne for at opnå dispensation på grundlag af Fællesskabets imidlertid ikke opfyldt, da Cofidur/Continental Edison er et selskab, som ikke overtager samtlige aktiver og passiver fra det afvik- lede selskab, GESA. Da det drejer sig om et nyt selskab, synes Cofidur hverken at kunne gøres ansvarligt for den støtte, som GESA har modtaget, eller at være berettiget til at modtage omstruktureringsstøtte. (20) Hvis Continental Edison kan siges at fortsætte GESA's økonomiske aktiviteter og være ansvarlig for den støtte, der tidligere er ydet til denne virksomhed, er det muligt, at den fortsat kan betragtes som en kriseramt virk- somhed, og at den kan modtage omstruktureringsstøtte, såfremt denne er i overensstemmelse med rammebe- stemmelserne. (21) Virksomheden er beliggende i et støtteberettiget område i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), der er omfattet af ordningen med Prime à l'aménagement du territoire (»PAT«) (5), ifølge hvilken det maksimalt tilladte støtteloft ligger på 17 % brutto for en stor virksomhed. Kommissionen konstaterede ved indledningen af proce- duren, at Continental Edison ikke opfylder det uafhæn- gighedskriterium, der er fastsat i bilaget til Kommissionens henstilling 96/280/EF af 3. april 1996 vedrørende definitionen af små og mellem- store virksomheder (6). Hvis Frankrig ændrer retsgrund- laget og betegner støtten som investeringsstøtte, vil den anmeldte støtteintensitet være på 21,16 %. Ifølge punkt 18, litra i), i Kommissionens meddelelse fra 1979 vedrø- i artikel 1, stk. 3, rende støtteordninger med regionalt sigte (7) kan overta- gelse af en virksomhed, der er lukket, eller som ville være lukket, såfremt en sådan overtagelse ikke havde fundet sted, også anses for at være nyinvestering. Bemærkninger fra Frankrig (22) I forbindelse med indledningen af proceduren har de franske myndigheder fremført følgende argumenter: (23) De franske myndigheder har ikke udtalt sig om, hvorvidt det nye selskab, Continental Edison, er berettiget til at modtage omstruktureringsstøtte i henhold til rammebe- stemmelserne. De har holdt sig til at understrege målsæt- ningen om at sikre overlevelsen af produktionsstedet i Creutzwald i en vanskelig økonomisk og social situation. De anfører rammebestemmelserne hedder, at »Kommissionen skal tage hensyn til behovet for regionaludvikling ved vurderingen af omstrukture- ringsstøtte i støtteberettigede områder«. således, at det i (24) (25) For så vidt angår Continental Edisons retsstilling har de franske myndigheder fremsendt en detaljeret beskrivelse af de store strukturelle vanskeligheder, som virksom- heden står over for, og som har betydet, at den har måttet foretage investeringer med henblik på tilpasning af industriudstyret, diversificering og rationalisering af aktiviteterne og af arbejdsmetoderne. Endvidere lider virksomheden under forringelsen af dens image som følge af GESA's betalingsstandsning, hvilket påvirker dens forhold til kunder, leverandører og eventu- elle kreditorer. Forringelsen af virksomhedens image giver sig udslag på både det forretningsmæssige og finansielle plan og på det sociale område. For at sikre sin overlevelse på længere sigt skal Continental Edison ikke alene afhjælpe det tidligere selskab GESA's svagheder, men også løse nye problemer som følge af betalings- standsningen. Med henblik på at genoprette rentabili- teten er der udarbejdet en omfattende omstrukturerings- plan, som er forelagt for TGI's afdeling for handelssager, der har fundet planen troværdig. Planen er centreret om tre mål: a) en drastisk personalenedskæring (afskedigelse af 47 % af GESA's personale), således at antallet af ansatte vil blive fastholdt på 200 b) en omlægning af aktiviteterne med henblik på at ændre Continental Edisons stilling på markedet for tv-apparater. Sideløbende med den allerede eksiste- rende produktion af tv-apparater i alle prisklasser vil virksomheden sætte en ny produktion i gang af tv- apparater i luksusklassen og med stor værditilvækst. Samtidig vil aktiviteterne blive diversificeret i retning inden for elektronikudstyr og af underleverancer nyskabende produktion af multimedieapparater inden for højteknologiske ekspanderende det område. stærkt (5) EFT C 364 af 20. 12. 1994, s. 6. (6) EFT L 107 af 30. 4. 1996, s. 4. (7) EFT C 31 af 3. 2. 1979, s. 9. 6. 7. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 165/21 Omlægningen af aktiviteterne har gjort det nødven- digt at indføre en ny virksomhedsorganisation og nye arbejdsmetoder, der i starten medfører omkostninger til design og tilpasning af produkterne samt begyn- delsesfejl. Samtidig skal der sikres en bedre omkost- ningsstyring (etablering af styringsmekanismer) (31) Ved brev af 30. september 1999 meddelte de franske myndigheder Kommissionen, at den uddannelsesplan til 3 mio. FRF, der skulle ledsage udviklingen af multime- dieapparater og elektroniske underentrepriser, var blevet forsinket. c) endelig er der udarbejdet en omfattende uddannelses- plan til 3 mio. FRF med henblik på tilpasning af til den teknologiske udvikling og til personalet moderniseringen af arbejdsmetoderne. (26) (27) Continental Edison er allieret med en sund koncern, Cofidur, som kan sikre adgang til bestemte markeder og et finansielt sikkerhedsnet. (32) imidlertid ikke forelagt Kommissionen Frankrig har hverken budgetoverslag eller markedsundersøgelser, der gør det muligt at vurdere den foreslåede omstrukture- ringsplan. IV. VURDERING AF FORANSTALTNINGERNE Omstruktureringsstøttte Ifølge den franske konkursret har en overdragelse til formål at sikre opretholdelsen af et aktivitetsniveau, der muliggør selvstændig drift, og af alle eller en del af de arbejdspladser, der er knyttet til driften, idet overdragel- sesprovenuet anvendes til hel eller delvis betaling af gælden. Ifølge de franske myndigheder er der på det juridiske plan helt vandtætte skotter mellem det tidligere selskab og det nye selskab, der oprettes, også selv om der utvivlsomt er tale om økonomisk kontinuitet. (28) Med hensyn til de investeringer, der skal foretages med henblik på gennemførelse af omstruktureringsplanen, drejer det sig ifølge de franske myndigheder om følgende: a) teknisk tilpasning af det eksisterende industriudstyr, da der fremover skal produceres et komplet sorti- ment af tv-apparater, mens virksomheden hidtil kun har ført tre modeller. Udgifterne hertil anslås til 800 000 FRF b) nyt produktionsudstyr fremstilling af nye tv- til modeller og til fremstilling af nye apparater (multi- mediekonsoller og tv med satellitmodtagelse), som skønnes at koste 20,7 mio. FRF. (29) De franske myndigheder har til hensigt at støtte virk- somheden med en ordning fordelt på tre foranstalt- ninger (statsstøtte på 2,25 mio. FRF, støtte fra Conseil Général i Moselle på 1,4 mio. FRF og bistand fra Conseil régional i Lorraine på 5 mio. FRF). De franske myndig- heder mener, at de foreslåede foranstaltninger kan betragtes som nyinvesteringer som led i diversificeringen af aktiviteterne. (30) Da der herskede en vis uklarhed i de franske myndighe- ders argumenter med hensyn til forholdet mellem beskæftigelsesstøtten på 5 mio. FRF og uddannelses- planen til 3 mio. FRF, udbad Kommissionen sig supple- rende oplysninger herom. Ved brev af 8. september 1998, registreret den 9. september 1998, oplyste de franske myndigheder, at støtten fra Conseil régional i Lorraine i form af et rentefrit lån på 5 mio. FRF skulle anvendes til at fremme beskæftigelsen som led i den samlede omstruktureringsplan. Som modydelse havde Cofidur forpligtet sig til at overtage 200 ansatte og efterfølgende at oprette 88 nye arbejdspladser over en treårig periode. (33) I forbindelse med indledningen af proceduren bemær- kede Kommissionen, at der ved en overtagelsestransak- tion som den her omhandlede kan være tale om tre modeller: a) den nye virksomhed overtager ikke samtlige aktiver og passiver fra det konkursramte selskab. I så fald synes virksomheden ikke at kunne gøres ansvarlig for den støtte, som det tidligere selskab har modtaget, og heller ikke at kunne anses for at være berettiget til at modtage omstruktureringsstøtte b) virksomheden overtager samtlige aktiver og passiver, og i så fald kan den modtage omstruktureringsstøtte, såfremt denne er i overensstemmelse med Fællesska- bets rammebestemmelser, og den kan da også gøres ansvarlig for tilbagebetalingen af den støtte, som det tidligere selskab har modtaget, og som Kommissionen kunne erklære uforenelig med EF-traktaten c) eller — som de franske myndigheder gør gældende — virksomhedens gæld eftergives i forbindelse med konkursen, idet gældssaneringen indgår i en omstruk- tureringsproces med økonomisk kontinuitet. I så fald skal Kommissionen undersøge muligheden for at betragte gældssaneringen som støtte til det nye selskab som led i en omstruktureringsplan. (34) (35) I det foreliggende tilfælde er der tale om en ny virk- somhed, som ikke overtager samtlige aktiver og passiver. Mulighed b) er således udelukket. Selv hvis Kommissionen skulle anse Continental Edison for at være berettiget til at modtage omstrukturerings- støtte, ville støttens nødvendighed ikke være godtgjort, da dette firmas eventuelle vanskeligheder skulle have været kvantificeret og medtaget i køberens økonomiske beregninger og følgelig fratrukket prisen for tilbagekøb L 165/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 7. 2000 af aktiverne. Når der ses bort fra, at det i henhold til den franske lov om retslig gældssanering ikke er muligt at betragte gældssanering som støtte til det nye selskab, ville det således beregnede støttebeløb være så stort, at det i rammebestemmelserne fastsatte proportionalitets- princip ikke ville være overholdt. (36) De franske myndigheder gør gældende, at de to første offentlige støtteforanstaltninger, der tilsammen andrager 3,65 mio. FRF, mere specifikt udgør støtte til materielle investeringer, mens den tredje foranstaltning (5 mio. FRF, som indeholder et støtteelement på 900 000 FRF) udgør beskæftigelsesstøtte i tilknytning til disse investe- ringer. (37) i henhold til I brev af 30. september 1999 vurderer de franske myndigheder, at støtten kan betragtes som støtte til rammebestemmelserne nyinvesteringer sigte (8). Kom- vedrørende statsstøtte med regionalt missionen skal således undersøge, om Frankrig med dette argument har ændret sin vurdering af den pågæl- dende støtte og nu henregner den under investerings- støtte og beskæftigelsesstøtte. Dette forklarer, hvorfor Frankrig ikke, ved siden af oplysningerne om køberens foreslåede strategi, har forelagt en omstruktureringsplan som omhandlet i rammebestemmelserne. Støtte med regionalt sigte (2,25 mio. FRF), (38) Den støtte, som Frankrig agter at yde, hidrører fra stats- fra departementet Moselle midler i (1,4 mio. FRF) og fra de regionale myndigheder Lorraine (5 mio. FRF). Støtten på 3,65 mio. FRF er beregnet til investeringer. Et beløb på 2 mio. FRF i rentefrit lån, hvoraf støtteelementet udgør 360 000 FRF, er beskæftigelsesstøtte, mens 3 mio. FRF i rentefrit lån, hvoraf støtteelementet udgør 540 000 FRF, er beregnet til uddannelse. Denne støtte begunstiger modtagervirk- somheden, for så vidt som den reducerer omkostnin- gerne i tilknytning til investeringsprojektet, svarende til i alt 29 mio. FRF, omkostninger, som virksomheden i en normal markedssituation selv skulle have afholdt med egne midler. Der er således tale om statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som vil kunne fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem med- lemsstaterne. (39) Continental Edison opererer på markedet for forbruger- elektronik, hvor selskabet vil udbyde et »produktmiks« luksusklassen, som skal bestående af i udvikles, og mere almindelige tv-apparater, som i forvejen produceres af GESA, samt multimedieapparater. tv-apparater (8) EFT C 74 af 10. 3. 1998, s. 4. Kommissionen konstaterer, at Continental Edison på ny retter opmærksomheden mod markedet for tv-apparater i luksusklassen, som det tidligere selskab havde opgivet til fordel for de mere almindelige tv-apparater. Markedet for tv-apparater i luksusklassen anses for at være i vækst efter indførelsen af skærme i 16:9-format, og salget på dette marked skulle fortsat vokse (9). Selv om næsten alle husstande i Fællesskabet er forsynet med mindst et tv- apparat, kan markedet fortsat vokse, takket være den stigende tendens til, at husstan- dene råder over mere end ét tv-apparat. Continental Edison konkurrerer direkte med importen fra lavt- lønslande i Asien. Endelig er markedet for elektroniske kort og multimedier, som Continental Edison siden 1999 har rettet opmærksomheden imod, et ekspande- rende marked (10). Verdensmarkedet for pc'er voksede med 23,4 % i 1998. Endelig steg efterspørgslen efter pc'er på det europæiske marked med 49 % i 1997 (11). for små tv-apparater (40) Continental Edisons andel af det samlede marked for tv-apparater vil efter den patænkte produktionsforøgelse være på 440 000 enheder, hvilket svarer til 2,13 % af det samlede fællesskabsmarked for farve-tv'er i 1996. Cofidurs investering i Continental Edison vil bevirke, at selskabets produktion opretholdes (produkter tilhørende den lavere ende af markedet) eller øges (luksusklassen). Enhver støtte til denne virksomhed vil således kunne påvirke Cofidurs stilling på dette marked i forhold til konkurrenterne i Fællesskabet. (41) Hvad angår Continental Edisons andel af markedet for pc'er er produktionen klart nok endnu ikke nået op på et gennemslagskraftigt niveau i en vækstsektor med mange konkurrenter. (42) Den omhandlede støtte kan ikke erklæres forenelig med fællesmarkedet på grundlag af de undtagelser, der er omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 2, litra a) og b), da den ikke udgør støtte af social karakter til enkelte forbrugere og heller ikke har til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre ikke undtagelsen i usædvanlige begivenheder. Heller artikel 87, stk. 2, litra c), finder anvendelse. Støtten kan heller ikke betragtes som forenelig med fællesmarkedet på grundlag af artikel 88, stk. 3, litra a), b) og d). Støtten har således ikke til formål at fremme den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse, jf. artikel 87, stk. 3, litra a), og således som omhandlet i Kommissionens meddelelse vedrørende metoden for anvendelse af traktatens artikel 87, stk. 3, litra a) og c), i bestemmelserne om regionalstøtte (12) eller i Kommissio- nens beslutning om PAT-ordningen. Støtten har heller ikke til formål at fremme virkeliggørelsen af et vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse, at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi eller at fremme kulturen og bevarelsen af kulturarven. (9) Panorama of EC Industry, 1997, bind 2. (10) Jf. foregående fodnote. (11) CeBITViews 18. -24. marts 1999. (12) EFT C 212 af 12. 8. 1988, s. 2. 6. 7. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 165/23 (43) (44) I henhold til den i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), omhandlede undtagelse kan støtte til fremme af udvik- lingen af visse økonomiske regioner betragtes som forenelig med fællesmarkedet, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den I Kommissionens beslutning af 14. fælles interesse. september 1994 om ordningen i henhold til Prime d'aménagement du territoire (PAT) industripro- jekter (13) fastslog Kommissionen på grundlag af de socio- økonomiske forhold i de berørte regioner, at nyinveste- i ringer jf. punkt 18, Kommissionens meddelelse om reglerne for vurderingen af støtteordninger med regionalt sigte, der foretages i det område, hvor Continental Edison er beliggende, kan modtage regionalstøtte med en støtteintensitet på 17 % brutto, hvis der er tale om en stor virksomhed. i henhold til bilaget litra i), for blevet undersøgt støtteberettigelse Ifølge de franske myndigheder er de nyinvesteringer, af er hvis Kommissionen, og som anslås til 29 mio. FRF, beregnet til køb af GESA's aktiver og til rationalisering, diversifi- cering og modernisering af produktionen. Den investe- ringsstøtte, der påtænkes ydet til Cofidur, udgør i alt 3,65 mio. FRF, svarende til en støtteintensitet på 12,6 % brutto i forhold til det samlede beløb på 29 mio. FRF. Disse investeringer kan betragtes som nyinvesteringer i henhold til meddelelsen fra 1979. På baggrund af det ovenanførte kan investeringsstøtten på 3,65 mio. FRF følgelig betragtes som forenelig med fællesmarkedet på grundlag af undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). 4,4 mio. FRF. I det foreliggende tilfælde er det hensigten at støtte oprettelsen af arbejdspladser med 2 mio. FRF. (48) Regionalstøtte til investeringer og fremme af beskæfti- gelsen i tilknytning til nyinvesteringer må have en støt- teintensitet på indtil 17 %. Støtten til oprettelse af arbejdspladser i form af et rentefrit lån indeholder et støtteelement på 360 000 FRF. Ved en sammenlægning af støtten til nyinvesteringer, 3,65 mio. FRF, og i støt- teelementet til fremme af beskæftigelsen, svarende til 360 000 FRF, kommer man frem til 4,01 mio. FRF. Ved at sammenligne dette beløb med investeringsom- kostningerne på 29 mio. FRF, kommer man frem til en støtteintensitet på 13,8 % brutto. Kommissionen konsta- terer, at intensiteten af den påtænkte støtte er lavere end det loft på 17 %, der er fastsat for store virksomheder i et støtteberettiget område i medfør af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). I den forbindelse skal det bemærkes, at de franske myndigheder ved brev af 30. september 1999 meddelte, at der ikke ville blive ydet andre former i for støtte til investering og beskæftigelse. Støtte til fremme af beskæftigelsen (49) (45) Det tredje aspekt af den offentlige bistand til Cofidur på 5 mio. FRF i form af et rentefrit lån, hvis støtteelement er på 900 000 FRF, skal anvendes til fremme af beskæf- tigelsen og uddannelsesformål. Et beløb på 2 mio. FRF, hvis støtteelement udgør 360 000 FRF, påtænkes ydet til oprettelse af nye arbejdspladser. Cofidur har som modydelse forpligtet sig til at opretholde 200 eksiste- rende arbejdspladser og oprette 88 nye arbejdspladser over en treårig periode. Cofidur har ligeledes forpligtet sig til at forsyne Conseil régional i Lorraine med lønop- gørelser pr. 31. maj i hvert regnskabsår. (46) De omhandlede foranstaltninger udgør beskæftigelses- støtte i tilknytning til en nyinvestering i henhold til rammebestemmelserne vedrørende støtte med regionalt sigte. (47) Kommissionen konstaterer i den forbindelse, at Cofidur har forpligtet sig til at oprette 88 nye arbejdspladser over tre år. I sin undersøgelse tager Kommissionen hensyn til, at PAT-ordningen indebærer, at der med det omhandlede antal arbejdspladser kan modtages støtte på (13) Se fodnote 5. Støtte til uddannelse stk. 3, Visse former for støtte til uddannelse kan omfattes af en af undtagelserne i traktatens artikel 87, stk. 3. I medfør af artikel 87, litra c), kan Kommissionen godkende støtte, der har til formål at fremme udvik- lingen af visse aktiviteter, når den ikke ændrer samhan- delsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Kommissionen mener, at uddannelse er en absolut nødvendighed i forbindelse med indførelse af ny teknologi, og at uddannelse desuden kan bidrage til oprettelse og bevarelse af arbejdspladser. En uddannel- sesforanstaltning kan imidlertid kun omfattes af oven- nævnte undtagelse, hvis statsstøtten har en ansporende karakter og står i et rimeligt forhold til de mål af fælles interesse, som den tager sigte på at nå. (50) De uddannelsesforanstaltninger, der er indeholdt i Cofi- durs uddannelsesplan, skal fremme tilpasningen af de 200 ansatte, som er overtaget fra GESA, til den teknolo- giske udvikling og moderniseringen af arbejdsmetoderne som led i den samlede omstruktureringsplan. Kom- missionen mener, at støtte til uddannelse altid har en ansporende effekt i forbindelse med små og mellemstore virksomheder, og at en sådan effekt også kan antages at gøre sig gældende for store virksomheder på grund af de relativt som uddannelse kan have i de områder, som er omfattet af i stk. 3, traktatens større positive afsmittende virkninger, artikel 87, c). Det litra er L 165/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 7. 2000 sådanne områder, at såvel udgifterne til uddannelse som kvalifikationsniveauet er lavest, og det er i sådanne områder, at den fælles interesse i at højne niveauet er størst for dermed at forbedre beskæftigelsessituationen og tiltrække nyinvesteringer. Kommissionen finder, at arbejdstagernes kvalifikationsniveau også spiller en stor rolle i forbindelse med en industriel omlægning. (51) Omkostningerne ved de foranstaltninger, hvis støttebe- rettigelse Kommissionen har undersøgt, beløber sig til 3 mio. FRF, hvoraf støtteelementet udgør 540 000 FRF, dvs. 18 %. I betragtning af foranstaltningernes relativt lave støtteintensitet og den ansporende effekt, de kan have, navnlig i et område, der er berørt af omstillingen af kul- og minesektoren og omfattet af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), finder Kommissionen, at støtten til uddannelse af Continental Edisons personale ikke er af et sådant omfang, at den ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, og at den følgelig er forenelig med fællesskabsretten. V. KONKLUSIONER (52) (53) På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at støtten til nyinvesteringer på 3,65 mio. FRF sammenlagt med støtteelementet til oprettelse af arbejdspladser (i tilknytning til nyinvesteringen) på 360 000 FRF, som giver et beløb på i alt 4,01 mio. FRF, er forenelig med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Kommissionen konstaterer, at støtten til uddannelse i form af et rentefrit lån på 3 mio. FRF indeholder et støtteelement på 540 000 FRF, hvis støtteintensitet, sammenholdt med de støtteberettigede omkostninger på 3 mio. FRF, er på 18 %. Da uddannelse og kvalificering af arbejdstagerne spiller så stor en rolle og har en stærkt i de regioner, som er omfattet af ansporende effekt traktatens artikel 87, litra c), konkluderer stk. 3, Kommissionen, at denne støtte er forenelig med fælles- markedet — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Den støtte på 3,65 mio. FRF (556 439 EUR) til nyinveste- ringer og den støtte til fremme af beskæftigelsen i tilknytning til investeringerne i form af et rentefrit lån på 2 mio. FRF (302 898 EUR), som Frankrig påtænker at yde Cofidur, er forenelig med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Artikel 2 Støtten til uddannelse i form af et rentefrit lån på 3 mio. FRF (457 347 EUR) er forenelig med fællesmarkedet. Artikel 3 Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik. Udfærdiget i Bruxelles, den 16. november 1999. På Kommissionens vegne Mario MONTI Medlem af Kommissionen


title: Verordnung (EG) Nr. 2431/1999 der Kommission vom 16. November 1999 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 2079/1999 und zur Erhöhung der Dauerausschreibung zur Ausfuhr von im Besitz der deutschen Interventionsstelle befindlichem Roggen auf 999 520 Tonnen

eurovoc_concepts:
Germany
award of contract
export
intervention agency
rye

formats: pdf print

text: L 296/12 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 17. 11. 1999 VERORDNUNG (EG) Nr. 2431/1999 DER KOMMISSION vom 16. November 1999 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 2079/1999 und zur Erhöhung der Dauerausschreibung zur Ausfuhr von im Besitz der deutschen Interventionsstelle befindlichem Roggen auf 999 520 Tonnen DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), insbesondere auf Artikel 5, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Die Verordnung (EWG) Nr. 2131/93 der Kommis- sion (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 39/1999 (4), legt die Verfahren und Bedingungen für die Abgabe des Getreides fest, das sich im Besitz der Inter- ventionsstellen befindet. Mit der Verordnung (EG) Nr. 2079/1999 der Kommis- sion (5) wurde eine Dauerausschreibung zur Ausfuhr von 499 725 Tonnen Roggen im Besitz der deutschen Inter- ventionsstelle eröffnet. Deutschland hat die Kommission von der Absicht seiner Interventionsstelle unterrichtet, die zur Ausfuhr ausgeschriebene Menge um 499 795 Tonnen zu erhöhen. Die gesamte im Besitz der deut- schen Interventionsstelle befindliche und auf Dauer zur Ausfuhr ausgeschriebene Menge Roggen ist auf 999 520 Tonnen zu erhöhen. (3) In Anbetracht der Erhöhung der ausgeschriebenen Menge erscheint es erforderlich, an der Liste der Lager- orte, Gebiete und eingelagerten Mengen Änderungen vorzunehmen. Deshalb ist insbesondere der Anhang I der Verordnung (EG) Nr. 2079/1999 zu ändern. (4) Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Verordnung (EG) Nr. 2079/1999 wird wie folgt geändert: 1. Artikel 2 erhält folgende Fassung: „Artikel 2 Die Ausschreibung betrifft eine Höchstmenge von (1) 999 520 Tonnen Roggen, die nach allen Drittländern ausge- führt werden kann. Die Gebiete, in denen die 999 520 Tonnen Roggen (2) lagern, sind in Anhang I angegeben. “ 2. Anhang I wird durch den Anhang der vorliegenden Verord- nung ersetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am Tag ihrer Veröffentlichung im Amts- blatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 16. November 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 191 vom 31. 7. 1993, S. 76. (4) ABl. L 5 vom 9. 1. 1999, S. 64. (5) ABl. L 256 vom 1. 10. 1999, S. 39. 17. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 296/13 ANHANG „ANHANG I Lagerort Menge (in Tonnen) Schleswig-Holstein/Hamburg/Niedersachsen/ Bremen/Nordrhein-Westfalen Hessen/Rheinland-Pfalz/Baden-Württemberg/ Saarland/Bayern Berlin/Brandenburg/Mecklenburg-Vorpommern Sachsen/Sachsen-Anhalt/Thüringen 161 206 8 032 603 303 226 979“