title: WRITTEN QUESTION E-2171/99 by John McCartin (PPE-DE) to the Commission. Interception of telecommunications by British Intelligence Services.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Ireland
United Kingdom
application of EU law
competence of the Member States
protection of communications
secret service

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/13 The Regulation was adopted unanimously by the Member States and received the assent of the 3. European Parliament. As explained above, the Italian proposal was considered inadmissible not because of the new criteria as such but rather because it was not in compliance with Article 4(4) of the Regulation. 4. The criteria laid down in Article 4(5) and (6) of the Regulation do not penalise any Member State. (1) OJ L 161, 26. 6. 1999. (2000/C 280 E/012) WRITTEN QUESTION E-2171/99 by John McCartin (PPE-DE) to the Commission (29 November 1999) Subject: Interception of telecommunications by British Intelligence Services In the light of reports that the British Intelligence Services are intercepting all telecommunications to and from Ireland, will the Commission seek to establish what the implications of this action are for the political cohesion of the Union? Further, what are the implications for the right of commercial undertakings to engage freely in commu- nicating internationally and within the EU, and what are the implications for individual citizens engaged in personal or commercially sensitive communications? Can the Commission ask the British authorities if the reports are actually true and, if so, if the British are spying on all other Member States of the EU in a similar way? Could the Commission also state whether such activities are in violation of any EU law? Answer given by Mr Vitorino on behalf of the Commission (27 January 2000) The Commission has no knowledge of the matters to which the Honourable Member refers. In any event, the Commission takes the view that it has no jurisdiction to deal with the question asked, which is a matter solely for the national authorities concerned. The Commission nonetheless remains vigilant in defence of Community interests, and condemns any and all threats to the integrity of communications within or exchanged between institutions, commercial enterprises or by individual citizens engaged in communicating internationally and within the Union. (2000/C 280 E/013) WRITTEN QUESTION E-2175/99 by Umberto Bossi (TDI) to the Commission (29 November 1999) Subject: Marking of PDO and PGI products Several bodies licensed by the Italian Ministry of Agricultural and Forestry Resources to certify PDO products and to append the PDO identifying stamp on those products use the services of the respective Consorzi di tutela (organisations for the protection of individual products) in the capacity of outside bodies. Apparently, the equipment for marking the products (branding or other methods) to show that they have been certified to be PDO is not therefore in the possession of the body authorised to certify such


title: 1999/786/EG: Rådets beslut av den 29 november 1999 om att bevilja en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken (EIB) mot förluster vid lån till projekt för återuppbyggnaden av de jordbävningsdrabbade områdena i Turkiet

eurovoc_concepts:
EIB loan
Türkiye
credit guarantee
disaster area
economic reconstruction
financial loss

text: 3. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 308/35 RÅDETS BESLUT av den 29 november 1999 om att bevilja en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken (EIB) mot förluster vid lån till projekt för återuppbyggnaden av de jordbävningsdrabbade områdena i Turkiet EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE (1999/786/EG) med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och av följande skäl: 1. 2. 3. De turkiska områdena Kocaeli, Sakarya, Bolu och Yalova drabbades svårt av en jordbävning i augusti 1999 och dess efterverkningar. Rådet (allmänna frågor) av den 13 september 1999 sammanfattade att det ser fram emot snara övervä- ganden om ett nytt och omfattande stöd till återställande och återuppbyggnad genom lånen från EIB samt genom makrofinansiellt stöd och Meda II, från vilka Turkiet bör dra stor nytta. Rådet underströk även vikten av att biståndet mobiliseras snarast möjligt. Efter rådet (allmänna frågor) den 13 september 1999 sammanfattade Ekofinrådet av den 8 oktober 1999 att ”rådet anmodar kommissionen att enligt följande rikt- linjer lägga fram ett förslag till rådets beslut om en gemenskapsgaranti till EIB mot förluster vid lån för åter- uppbyggnaden av de jordbävningsdrabbade områdena i Turkiet, i så god tid att beslutet eventuellt kan antas av rådet senast vid utgången av november 1999: ett totalt tak på 600 miljoner euro för krediter som skall öppnas för återuppbyggnad i Turkiet under tre år och detta tak skall uteslutande vara tillgängligt för finansieringen av investeringsprojekt som skall genomföras för att ersätta, återställa eller återuppbygga infrastruktur- eller industri- anläggningar som drabbades vid jordbävningen i Turkiet i augusti 1999. ” Den 8 november 1999 bekräftade Ekofinrådet att detta beslut måste antas snabbt. På grund av denna brådska har det inte varit möjligt att beakta den vanliga sexveckorsperioden för medlemsstaterna att 4. 5. 6. 7. 8. 9. till fullo informera sina nationella parlament i enlighet med protokollet av de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen vilket fogats till Amsterdamför- draget om ändring av Fördraget om Europeiska unionen. De lån som beviljas enligt den särskilda EIB-lånefacili- teten för återuppbyggnad av Turkiet som garanteras genom detta beslut är därför uteslutande ämnade att ersätta, återställa eller återuppbygga skadad infrastruktur på och under markytan, industrianläggningar, små och medelstora företag samt infrastruktur och bostäder i städer som drabbats av jordbävningen. Den 31 oktober 1994 antog rådet förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (1). EIB håller på att slutföra låneprogrammen för Central- och Östeuropa, Medelhavsområdet, Asien och Latin- amerika och Sydafrika i enlighet med EIB:s nuvarande externa lånemandat enligt beslut 97/256/EG (2). Den 23 april 1999 lade kommissionen fram sitt förslag om att förnya EIB:s generella externa lånemandat för den period som följer efter att det nuvarande mandatet har löpt ut. Beträffande förnyelse av det generella mandatet sam- tyckte rådet, med förbehåll för Europaparlamentets yttrande, den 12 juli 1999 till en garantisats på 65 %, ett garanterat årligt belopp på 2 630 miljoner euro och en varaktighet på 7 år för det nya mandatet, med en översyn vid den första anslutningen eller senast efter 4 1/2 år, beroende på vilken händelse som inträffar först. EIB har genomfört lånetransaktioner i Turkiet sedan 1965 och har genom sin nuvarande verksamhet regel- bundna kontakter med relevanta turkiska myndigheter samt med internationella finansiella institut som är verk- samma i Turkiet. I juni 1996 lade kommissionen i samförstånd med EIB fram ett förslag för rådet om ett nytt garantisystem för EIB:s utlåning till tredje land. Rådet godkände den 2 december 1996 slutsatser om nya garantiregler för EIB:s utlåning till tredje land enligt vilka en totalgaranti, utan åtskillnad mellan regioner och projekt, godkänns och en riskdelningsordning godtas. Riskdelningsordningen innebär att EIB bör säkerställa lämpliga, icke-statliga tredjepartsgarantier för kommersi- fallet endast ella risker, medan budgetgarantin i det täcker politiska risker. (1) EGT L 293, 12. 11. 1994, s. 1. Förordningen ändrad genom förord- ning (EG, Euratom) nr 1149/1999 (EGT L 139, 2. 6. 1999, s. 1). (2) Rådets beslut 97/256/EG av den 14 april 1997 om beviljande av en gemenskapsgaranti täcka förluster vid lån till projekt utanför gemenskapen (länderna i Central- och Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika och Asien samt Sydafrika, f. d. jugoslaviska republiken Makedonien och Bosnien och Hercegovina) (EGT L 102, 19. 4. 1997, s. 33). Beslutet senast ändrat genom beslut 98/729/EG (EGT L 346, 22. 12. 1998, s. 54). för Europeiska investeringsbanken för att L 308/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 12. 1999 10. Den totalgaranti som EIB:s generella externa lånemandat omfattas av enligt beslut 97/256/EG och som är avsedd att förnyas av ett efterföljande beslut bör även tillämpas på den särskilda EIB-lånefacilitet för återuppbyggnaden av Turkiet som avses i det nuvarande beslutet. Krediter som beviljas enligt det nuvarande beslutet bör från och med det relevanta efterföljande beslutet omfattas av totalgarantin i det efterföljande beslutet. 11. Med hänsyn till de finansierade projektens särskilda natur bör EIB enligt detta beslut inte behöva söka risk- delning genom icke-statliga garantier. 12. 13. 14. 15. EIB bör vid valet av investeringsprojekt som skall finan- sieras samråda med de lämpliga turkiska myndigheterna. EIB bör samordna sina investeringsprioriteringar och enskilda lånetransaktioner med de övriga internationella finansiella instituten som är verksamma i de berörda områdena i Turkiet. Vid behov bör EIB organisera samfi- nansiering med de andra internationella finansiella insti- tuten. i EIB-finansieringen enligt detta beslut bör förvaltas, enlighet med EIB:s sedvanliga kriterier och förfaranden, inbegripet lämpliga kontrollåtgärder, samt med relevanta regler och förfaranden beträffande revisionsrättens granskning och samarbetet med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF), på ett sådant sätt att den stödjer en snar och effektiv ersättning, ett snart och effektivt återställande eller en snar och effektiv återupp- byggnad av de infrastruktur- och industrianläggningar som drabbats vid jordbävningen. EIB och kommissionen har regelbundna samråd för att säkerställa att prioriter- ingar och verksamhet i denna del av Turkiet samordnas och för att bedöma hur arbetet framskrider med att uppfylla målet enligt detta beslut. EIB:s styrelse har ansvar att fastställa och genomföra regelbundna över- syner av verksamhetens mål samt att bedöma hur de uppfylls. EIB och kommissionen bör fastställa de villkor som skall gälla för att bevilja garantin. I fördraget föreskrivs inte några andra befogenheter för antagandet av detta beslut än de i artikel 308. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Syfte Gemenskapen skall bevilja Europeiska investeringsbanken (nedan kallad EIB) en totalgaranti med avseende på alla betal- ningar den inte fått in men som förfallit till betalning på krediter som beviljats i enlighet med dess sedvanliga kriterier för investeringsprojekt som genomförs för att ersätta, återställa eller återuppbygga de infrastrukturer på och under markytan, industrianläggningar, små och medelstora företag som infra- struktur och bostäder i städer som drabbats vid jordbävningen i Turkiet i augusti 1999 och dess efterverkningar. Artikel 2 Tak och villkor Det totala taket för de beviljade krediterna skall vara 600 1. miljoner euro eller en likvärdig summa. 2. Gemenskapsgarantin för de krediter som beviljats av EIB i enlighet med detta beslut och fram till och med ikraftträdandet till beslut 97/256/EG skall av det efterföljande beslutet utformas som en utvidgning av den totalgaranti som EIB bevil- jats enligt det generella externa utlåningsmandat som avses i rådets beslut 97/256/EG. Från och med ikraftträdande av det efterföljande beslutet skall gemenskapens lånegaranti, som omfattar efterkommande och ytterligare krediter som beviljas av EIB enligt detta beslut, utgöra en utvidgning av den totalgaranti som beviljas i det efterföljande beslutet. Utvidgningen av garantin antingen i beslut 97/256/EG eller i det efterföljande beslutet skall begränsas till 65 % av det sammanlagda beloppet av de krediter som beviljats enligt detta beslut, med tillägg för alla därmed förbundna summor. 3. Vid utlåning enligt detta beslut skall EIB undantagsvis inte vara skyldig att söka icke-statliga garantier för att täcka de kommersiella riskerna. Artikel 3 Rapportering Kommissionen skall årligen underrätta Europaparlamentet och rådet om lånetransaktioner enligt detta beslut och skall samti- digt lägga fram en bedömning av hur genomförandet av detta beslut och samordningen mellan de internationella finansiella institut som är engagerade i återuppbyggnadsarbetet i Turkiet har fungerat. Den information som kommissionen överlämnar till Europaparlamentet och rådet skall omfatta en bedömning av i vilken utsträckning utlåningen enligt detta beslut har bidragit till att ersätta, återställa eller återuppbygga infra- struktur- och industrianläggningar som drabbats vid jordbäv- ningen, varvid hänsyn skall tas till de operativa målsättningar och lämpliga sätt att utvärdera hur väl dessa uppfylls som EIB skall fastställa för utlåning enligt detta beslut. EIB skall för dessa ändamål överlämna lämplig information till kommissionen. Artikel 4 Varaktighet Den aktuella garantin skall omfatta en period på tre år från den dag då detta beslut antas. Om vid utgången av dessa tre år de lån EIB har beviljat inte har nått det totala beloppstak som avses i artikel 2, skall denna period automatiskt förlängas med sex månader. 3. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 308/37 Artikel 5 Slutbestämmelser 1. 2. EIB och kommissionen skall bestämma villkoren enligt vilka garantin skall beviljas. Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Detta beslut skall bli gällande samma dag som det antas. Utfärdat i Bryssel den 29 november 1999. På rådets vägnar S. NIINISTÖ Ordförande


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-2298/99 från Elisa Damião (PSE) till kommissionen. Textilindustrins framtid i Europeiska unionen.

eurovoc_concepts:
European Anti-fraud Office
World Trade Organisation
fair trade
intellectual property
international competition
international trade
restriction on competition
textile industry
trade restriction

text: 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/143 Inte desto mindre (cid:228)r kommissionen mycket oroad (cid:246)ver det sv(cid:229)ra l(cid:228)get p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden, beroende p(cid:229) (cid:246)verkapacitet och l(cid:229)ga priser samt m(cid:246)jligen p(cid:229) illojal konkurrens fr(cid:229)n vissa h(cid:229)ll, till exempel skadlig priss(cid:228)ttning. Vid r(cid:229)dets m(cid:246)te (industri) den 9 november 1999 lade kommissionen fram en f(cid:246)rsta l(cid:228)gesrapport tillsammans med en rad f(cid:246)rslag p(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att komma till r(cid:228)tta med problemet. R(cid:229)det delade kommissionens oro och efterlyste ett flertal insatser: Kommissionen uppmanades att forts(cid:228)tta arbeta f(cid:246)r att skapa r(cid:228)ttvisa konkurrensf(cid:246)rh(cid:229)llanden f(cid:246)r branschen genom att omedelbart inleda konstruk- tiva f(cid:246)rhandlingar med Sydkorea f(cid:246)r att f(cid:229) stopp p(cid:229) den illojala konkurrensen. Vidare uppmanades industrin, medlemsstaterna och kommissionen att samla in s(cid:229) detaljerade uppgifter som m(cid:246)jligt om de p(cid:229)st(cid:229)dda snedvridningarna av konkurrensen f(cid:246)r att kunna vidta l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r V(cid:228)rldshandelsorganisationen (WTO). Medlemsstaterna skall uppmana Internationella valutafonden (IMF) och V(cid:228)rldsbanken att forts(cid:228)tta unders(cid:246)ka huruvida villkoren och f(cid:246)ruts(cid:228)ttningarna f(cid:246)r IMF:s unds(cid:228)ttnings- paket respekteras fullt ut. Slutligen b(cid:246)r medlemsstaterna och kommissionen forts(cid:228)tta verka f(cid:246)r r(cid:228)ttvisa konkurrensvillkor internationellt, bland annat genom Organisationen f(cid:246)r ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) med sikte p(cid:229) att snabbt skapa r(cid:228)ttvisa konkurrensf(cid:246)rh(cid:229)llanden. R(cid:229)det v(cid:228)lkomnade ocks(cid:229) kommissionens beslutsamhet att fullg(cid:246)ra sina f(cid:246)rpliktelser enligt artikel 12 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1540/98 och att n(cid:228)r s(cid:229) kr(cid:228)vs rapportera om utvecklingen. Vad betr(cid:228)ffar parlamentsledamotens s(cid:228)rskilda fr(cid:229)gor om spanska varv, k(cid:228)nner kommissionen till f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningen av Astander-varvet. Denna privatisering (cid:228)r den spanska regeringens sak. N(cid:228)r kommissionen nyligen fattade beslut (3) avseende skattel(cid:228)ttnader gjorde man det efter noggranna unders(cid:246)kningar och omfattande (cid:246)verl(cid:228)ggningar med de spanska myndigheterna. Kommissionens slutsats blev, att st(cid:246)det hade beviljats i strid med villkoren f(cid:246)r ett tidigare st(cid:246)dbeslut, d(cid:228)r kommissionen godk(cid:228)nt omstruktureringsst(cid:246)d till offentlig(cid:228)gda varv i Spanien. I detta l(cid:228)ge var kommissionen tvungen att ingripa. KOM(97) 470 slutlig. EGT L 202, 18. 7. 1998. (1) (2) (3) C3 (99) xnu 145/98. (2000/C 219 E/180) SKRIFTLIG FR¯GA P-2298/99 fr(cid:229)n Elisa Damiªo (PSE) till kommissionen (29 november 1999) ˜mne: Textilindustrins framtid i Europeiska unionen Textilindustrin, som syssels(cid:228)tter omkring 2,5 miljoner m(cid:228)nniskor i medlemsstaterna, (cid:228)r EU:s fr(cid:228)msta exportsektor som st(cid:229)r f(cid:246)r 180 miljarder ecu. Under de senaste tio (cid:229)ren har sektorns produktionsvolym minskat med ca 10 % och enligt Euratex gick dessutom ca 1 miljon arbetstillf(cid:228)llen f(cid:246)rlorade under samma period. Denna situation (cid:228)r en f(cid:246)ljd av import till l(cid:229)ga priser. Sedan 1997 genomg(cid:229)r sektorn en allvarlig kris med en (cid:229)rlig negativ tillv(cid:228)xt, som 1999 var s(cid:229) l(cid:229)g som (cid:141)3,3 % 1999. Det f(cid:246)rutsp(cid:229)s att (cid:229)terh(cid:228)mtningen i sektorn kommer att g(cid:229) l(cid:229)ngsamt och n(cid:229) +2,7 % (cid:229)r 2000. Kommissionsledamot Pascal Lamy har granskat situationen i andra sektorer f(cid:246)r att unders(cid:246)ka behovet av EU-(cid:229)tg(cid:228)rder, t. ex. i jordbrukssektorn. Europaparlamentet skulle d(cid:228)rf(cid:246)r vilja veta vilka (cid:229)tg(cid:228)rder kommis- sionen kommer att vidta f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa denna f(cid:246)r EU s(cid:229) viktiga sektor, i synnerhet p(cid:229) f(cid:246)ljande omr(cid:229)den: (cid:129) Inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rhandlingarna i V(cid:228)rldshandelsorganisationen har en inkorrekt till(cid:228)mpning av besluten fr(cid:229)n Uruguayrundan skadat regioner som uteslutande (cid:228)r beroende av textilindustrin. C 219 E/144 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 (cid:129) Betr(cid:228)ffande fr(cid:228)mjandet av en etikett som garanterar konsumentskydd, att produkten tillverkats av anst(cid:228)llda som (cid:229)tnjuter r(cid:228)ttigheter, varvid den bidrar till en mer r(cid:228)ttvis och h(cid:229)llbar utveckling i WTO:s medlemsl(cid:228)nder och till att skydda immaterialr(cid:228)tten. Detta kr(cid:228)ver att bedr(cid:228)gerier bek(cid:228)mpas p(cid:229) detta och p(cid:229) andra omr(cid:229)den. Svar fr(cid:229)n Pascal Lamy p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (20 december 1999) Kommissionen (cid:228)r fullt medveten om de sv(cid:229)righeter som gemenskapens textil- och bekl(cid:228)dnadssektor genomg(cid:229)r. I och med att V(cid:228)rldshandelsorganisationens (WTO) avtal om textil och konfektion tr(cid:228)dde i kraft inleddes en gradvis liberalisering som kommer att leda till att de kvantitativa importbegr(cid:228)nsningarna mellan WTO-medlemmar kommer att vara undanr(cid:246)jda senast den 1 januari 2005. Kommissionen (cid:228)r (cid:246)vertygad om att det som en f(cid:246)rberedelse inf(cid:246)r detta kommer att vara absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r sektorn att det skapas r(cid:228)ttvisa konkurrensf(cid:246)rh(cid:229)llanden som ger gemenskapsindustrin tilltr(cid:228)de till tredje l(cid:228)nders marknader p(cid:229) lika villkor. Det kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att bli n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att g(cid:229) till angrepp mot de talrika tariff(cid:228)ra och icke-tariff(cid:228)ra handelshinder som gemenskapens export st(cid:228)lls inf(cid:246)r p(cid:229) m(cid:229)nga handelspartners marknader. I sitt meddelande (1) till r(cid:229)det r(cid:246)rande handelsf(cid:246)rhandlingarna under den nya rundan lade kommissionen fram en (cid:246)vergripande strategi avseende tullar, vilken s(cid:228)rskilt syftar till att harmonisera tullstrukturerna och s(cid:228)nka de h(cid:246)gsta tullarna. Dessutom understr(cid:246)k kommissionen behovet av att ta itu med de icke-tariff(cid:228)ra handelshindren. Kommissionen tror att frivilliga system f(cid:246)r m(cid:228)rkning av textilprodukter, vilka skall g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att k(cid:228)nna igen produkter som tillverkats med respekt f(cid:246)r sociala r(cid:228)ttigheter och arbetstagarnas r(cid:228)ttigheter, kan bidra till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra allm(cid:228)nhetens medvetenhet och underl(cid:228)tta konsumenternas val. Kommissionen ser allvarligt p(cid:229) bedr(cid:228)gerier och kringg(cid:229)ende inom textilsektorn. Initiativet f(cid:246)r bedr(cid:228)geribek(cid:228)mpning inom textilbranschen (TAFI) uppr(cid:228)ttades f(cid:246)r att hantera denna allvarliga fr(cid:229)ga, och misst(cid:228)nkta fall av bedr(cid:228)geri unders(cid:246)ks ing(cid:229)ende av Europeiska byr(cid:229)n f(cid:246)r bedr(cid:228)geribek(cid:228)mpning (OLAF). N(cid:228)r det g(cid:228)ller skyddet av immateriella r(cid:228)ttigheter inom denna sektor har kommissionen l(cid:229)tit utarbeta en handbok f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa gemenskapsproducenterna att skydda sig mot f(cid:246)rfalskningar. Vidare lade kommissionen den 22 juni 1999 fram ett (cid:228)ndrat f(cid:246)rslag till r(cid:229)dets f(cid:246)rordning om gemenskapsm(cid:246)nster (2). Avsikten med detta f(cid:246)rslag (cid:228)r att uppmuntra till nyskapande och motarbeta f(cid:246)rfalskning och piratkopiering genom att skapa ett industriellt m(cid:246)nsterskydd, (cid:228)ven f(cid:246)r textilprodukter, p(cid:229) hela gemenskapens inre marknad. Kommissionen anser att de strategier och (cid:229)tg(cid:228)rder som beskrivs ovan (cid:228)r tillr(cid:228)ckliga f(cid:246)r att ge den europeiska textil- och bekl(cid:228)dnadsindustrin ett r(cid:228)ttvist och h(cid:229)llbart handelsklimat i vilket den till fullo kan utveckla sina relativa f(cid:246)rdelar och utnyttja sin konkurrensf(cid:246)rm(cid:229)ga. (1) (2) KOM(1999) 331 slutlig. KOM(1999) 310 slutlig. (2000/C 219 E/181) SKRIFTLIG FR¯GA P-2299/99 fr(cid:229)n Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Skatteregler som snedvrider konkurrensen inom EU (29 november 1999) Kan kommissionen bekr(cid:228)fta att en tj(cid:228)nstemannagrupp i kommissionen har funnit 60 skatteregler i ett antal medlemsstater som bed(cid:246)ms snedvrida konkurrensen? ˜r det riktigt att det i gruppens rapport s(cid:228)gs att Nederl(cid:228)nderna med sina nio kritiserade best(cid:228)mmelser ligger i t(cid:228)ten n(cid:228)r det g(cid:228)ller skatteregler som snedvrider konkurrensen? Vilka (cid:228)r dessa nio best(cid:228)mmelser?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2170/99 van John McCartin (PPE-DE) aan de Commissie. Gevolgen van de invoering van de euro voor vroegtijdige pensionering.

eurovoc_concepts:
Ireland
common agricultural policy
early retirement
euro
farmer
pension scheme
regulation (EU)

text: C 219 E/110 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/140) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2170/99 van John McCartin (PPE-DE) aan de Commissie (29 november 1999) Betreft: Gevolgen van de invoering van de euro voor vroegtijdige pensionering Na de invoering van de euro in de loop van dit jaar zijn de betalingen aan de boeren in Ierland voor vroegtijdige pensionering met 5,055 % verlaagd. Het Ministerie van Landbouw verklaart dat de verlaging volledig gecompenseerd wordt zodra de Europese Commissie haar definitieve toestemming geeft. Kan de Commsisie volledige gegevens over de compensatie verstrekken die uitbetaald zal worden, en over de categorieºn van boeren die er in aanmerking voor komen? Wanneer denkt de Europese Commissie de compensatieregeling goed te keuren, en wanneer krijgen de boeren de compensatie uitbetaald? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (16 december 1999) De door de invoering van de euro per 1 januari 1999 veroorzaakte daling van de bedragen die in Ierland bij vervroegde uittreding uit de landbouw worden betaald, zal worden gecompenseerd via de rechtstreekse steun die aan Ierland zal worden toegekend op grond van Verordening (EG) nr. 755/1999 van de Commissie van 12 april 1999 tot vaststelling van het maximumbedrag van de compenserende steun die voortvloeit uit de koersen voor de omrekening van de euro in een nationale munteenheid of uit de op 1 en 3 januari 1999 geldende wisselkoersen (1). De Ierse voorstellen voor de begeleidende maatregelen bij het gemeenschappelijk landbouwbeleid die door de overgang op de euro in Ierland worden be(cid:239)nvloed (milieumaatregelen in de landbouw en vervroegde uittreding), zijn op 2 november 1999 bij de Commissie aangemeld. Deze voorstellen voorzien in compensatie overeenkomstig het maximumbedrag van de compenserende steun zoals vastgesteld in de bijlage bij de genoemde verordening van de Commissie. Momenteel onderzoekt de Commissie de Ierse aanmelding. Op grond van Verordening (EG) nr. 2808/98 van de Commissie van 22 december 1998 houdende bepalingen voor de toepassing van het agromonetaire stelsel voor de euro in de landbouwsector (2) vindt dit onderzoek plaats volgens de procedure van artikel 88 (voorheen 93), lid 3, van het EG-Verdrag. (1) (2) PB L 98 van 13. 4. 1999. PB L 349 van 24. 12. 1998. (2000/C 219 E/141) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2179/99 van Per Stenmarck (PPE-DE) aan de Commissie (19 november 1999) Betreft: Begroting Het gevaar bestaat dat het Europees Parlement in de begroting 2000 het begrotingskader opzegt dat minder dan zes maanden geleden is aangenomen. Dit zou zeer ernstig zijn en eventueel hogere kosten met zich meebrengen voor alle belastingbetalers in de EU. De Raad stelt een lineaire besnoeiing van 10 procent is een slechte prioriteitsstelling die ongunstige gevolgen kan hebben. De in categorie 4 voor. Dit begrotingsautoriteiten moeten samen de prioriteiten aanbrengen die noodzakelijk zijn om de hand te kunnen houden aan de begrotingskaders. Is de Commissie bereid de basis te leggen die de Raad nodig heeft om v(cid:243)(cid:243)r de tweede lezing van de begroting de noodzakelijke prioriteiten te stellen?


title: PERGUNTA ESCRITA E-2125/99 apresentada por Nelly Maes (Verts/ALE) e Bart Staes (Verts/ALE) ao Conselho. Apoio financeiro à indústria petrolífera europeia.

eurovoc_concepts:
OPEC
economic support
energy crisis
environmental impact
environmental protection
greenhouse gas
petroleum policy

text: C 219 E/96 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 1. 8. 2000 Resposta dada pela ComissÆria de Palacio em nome da Comissªo (17 de Dezembro de 1999) O facto de as companhias de avia(cid:231)ªo cobrarem, frequentemente, menos pelos seus bilhetes de ida e volta mais baratos do que pelos bilhetes simples em tarifa normal nªo Ø contrÆrio (cid:224)s regras comunitÆrias de fixa(cid:231)ªo de pre(cid:231)os estabelecidas no Regulamento (CEE) no 2409/92 do Conselho, de 23 de Julho de 1992, relativo (cid:224)s tarifas aØreas de passageiros e de carga (1). Nos termos deste regulamento, as companhias de avia(cid:231)ªo tŒm a liberdade de estabelecer o n(cid:237)vel e a estrutura das suas tarifas, podendo assim reagir rapidamente ao mercado. Tal conduziu a uma concorrŒncia mais viva e, nomeadamente, a pre(cid:231)os mais baixos nas tarifas mais econ(cid:243)micas em muitas rotas. A maioria das companhias de avia(cid:231)ªo oferece as suas tarifas mais baixas exclusivamente sob a forma de bilhetes de ida e volta, dado que nªo seria econ(cid:243)mico dividi-los e vendŒ-los por metade do pre(cid:231)o como bilhetes simples. Muitas vezes, estes bilhetes de tarifas econ(cid:243)micas representam excelentes ofertas, mesmo que seja usada s(cid:243) uma metade. No entanto, a vantagem do Regulamento (CEE) no 2409/92 reside no facto de permitir que as companhias de avia(cid:231)ªo reajam permanentemente, de modo a competir com os seus rivais. Diversas novas trans- portadoras de pre(cid:231)os baixos estªo a oferecer tarifas de viagens simples muito baixas e estruturas transparentes de pre(cid:231)os com base no custo de cada parte do voo. Tal vem mostrar que as companhias de avia(cid:231)ªo tŒm capacidade para reagir aos seus clientes, sendo importante que preservem flexibilidade para tal. Tendo em conta os benef(cid:237)cios decorrentes da flexibilidade oferecida (cid:224)s companhias de avia(cid:231)ªo para fixarem tarifas e pre(cid:231)os como reac(cid:231)ªo ao mercado, a Comissªo nªo tenciona impor quaisquer restri(cid:231)ıes ou requisitos adicionais (cid:224)s companhias de avia(cid:231)ªo para resolver a questªo dos bilhetes simples. (1) JO L 240 de 24. 8. 1992. (2000/C 219 E/124) PERGUNTA ESCRITA E-2125/99 apresentada por Nelly Maes (Verts/ALE) e Bart Staes (Verts/ALE) ao Conselho Objecto: Apoio financeiro (cid:224) indœstria petrol(cid:237)fera europeia (29 de Novembro de 1999) O sector petrol(cid:237)fero estÆ em plena evolu(cid:231)ªo. As grandes empresas procedem a fusıes, os acordos da OPEC provocam, ou nªo, aumentos do pre(cid:231)o do crude. A imprensa dÆ conta regularmente da descoberta de novos jazigos de petr(cid:243)leo. O ambiente de crise de 1973 parece pertencer definitivamente ao passado. Nas œltimas duas dØcadas, a pol(cid:237)tica energØtica da Comissªo Europeia foi cada vez mais orientada em torno de trŒs directrizes: a) b) c) um aprovisionamento de energia suficiente, a compatibilidade com o ambiente e o refor(cid:231)o da posi(cid:231)ªo concorrencial. O Conselho tomou medidas de apoio financeiro em favor da indœstria petrol(cid:237)fera europeia ap(cid:243)s a 1. crise de 1973? Em caso negativo, concedeu o Conselho qualquer outro tipo de apoio a este sector? De que 2. iniciativas se trata? 3. Em caso afirmativo, pode o Conselho fornecer uma descri(cid:231)ªo completa do apoio financeiro concedido (cid:224) indœstria petrol(cid:237)fera europeia desde 1973 (discriminado por programas e empresas, por favor)? Que razıes apresenta o Conselho para justificar este apoio financeiro concedido (cid:224) indœstria 4. petrol(cid:237)fera europeia? Considera o Conselho que este apoio (cid:224) indœstria petrol(cid:237)fera estÆ em conformidade com as medidas 5. relativas (cid:224)s emissıes de CO2? 1. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 219 E/97 Resposta (31 de Janeiro de 2000) O Conselho estÆ consciente da grande dependŒncia da Comunidade em rela(cid:231)ªo aos hidrocarbonetos e acredita na necessidade de permanecer vigilante, tanto a curto como a longo prazo. Uma parte significativa das medidas da Comunidade neste contexto estÆ contida em programas destinados a contribuir para a consecu(cid:231)ªo dos objectivos prioritÆrios da pol(cid:237)tica energØtica: seguran(cid:231)a do abasteci- mento, competitividade e protec(cid:231)ªo do ambiente. Esses programas complementam as pol(cid:237)ticas energØticas nacionais atravØs de medidas comunitÆrias propostas pela Comissªo. Desde 1975, tem sido concedida ajuda financeira ao sector dos hidrocarbonetos, sobretudo no contexto do Programa THERMIE, a fim de se conseguir uma explora(cid:231)ªo segura, limpa e eficiente destes combust(cid:237)veis. No que se refere aos pormenores dessas medidas de apoio, convidam-se os Senhores Deputados a dirigir a sua pergunta (cid:224) Comissªo, que Ø a entidade responsÆvel pela implementa(cid:231)ªo e gestªo desses programas. O Conselho estÆ plenamente consciente de que a redu(cid:231)ªo das emissıes de gases de estufa exige medidas adequadas no sector da energia. Foi por essa razªo que, nas suas conclusıes de Maio de 1998 sobre as altera(cid:231)ıes climÆticas (1), reconheceu a necessidade de um empenho cont(cid:237)nuo na eficiŒncia energØtica e na poupan(cid:231)a de energia, bem como na redu(cid:231)ªo do impacto ambiental da utiliza(cid:231)ªo de fontes de energia com elevado teor de carbono. (1) Doc. 8357/98 Presse 136. (2000/C 219 E/125) PERGUNTA ESCRITA E-2132/99 apresentada por Olivier Dupuis (TDI) (cid:224) Comissªo (24 de Novembro de 1999) Objecto: A situa(cid:231)ªo na ArÆbia Saudita Quer as informa(cid:231)ıes provenientes de organiza(cid:231)ıes internacionais, quer os relat(cid:243)rios aprovados pela Comissªo dos Direitos do Homem das Na(cid:231)ıes Unidas (E/CN. 4/1998/44, nos 19 e 21; E/CN. 4/1998/43, nos 13 e 405; E/CN. 4/1998, nos 89 e 92) demonstram a extrema gravidade da situa(cid:231)ªo dos direitos humanos e das liberdades fundamentais na ArÆbia Saudita. O (cid:243)rgªo das Na(cid:231)ıes Unidas denuncia nomeadamente o recurso (cid:224) deten(cid:231)ªo arbitrÆria, (cid:224) tortura, aos desaparecimentos for(cid:231)ados ou involuntÆrios e (cid:224) prÆtica de execu(cid:231)ıes extrajudiciÆrias, sumÆrias ou arbitrÆrias pelas autoridades sauditas (mais de 70 cidadªos estrangeiros foram, por exemplo, executados em 1997 na ArÆbia Saudita, onde a pena de morte Ø aplicada tambØm a menores no momentos dos factos). De um modo geral, as autoridades de Riyad exercem uma forte repressªo no que respeita aos opositores pol(cid:237)ticos (proibi(cid:231)ªo total dos partidos pol(cid:237)ticos) e contra as minorias religiosas e submetem a imprensa a um controlo total. As deten(cid:231)ıes por delito de opiniªo sªo cada vez mais numerosas. As penas de amputa(cid:231)ªo continuam a ser amplamente aplicadas. PoderÆ a Comissªo indicar qual Ø a sua posi(cid:231)ªo quanto (cid:224) situa(cid:231)ªo na ArÆbia Saudita? PoderÆ ainda indicar que iniciativas tomou ou tenciona tomar a fim de que as autoridades sauditas respeitem pelo menos minimamente os direitos humanos e as liberdades fundamentais? Resposta dada por Christopher Patten em nome da Comissªo (8 de Dezembro de 1999) A situa(cid:231)ªo dos direitos humanos na ArÆbia Saudita Ø, de facto, bastante preocupante. Nªo existe um acordo espec(cid:237)fico entre a Comunidade e a ArÆbia Saudita que proporcione o enquadramento para uma troca de opiniıes e um diÆlogo directo. Foi estabelecido um diÆlogo pol(cid:237)tico peri(cid:243)dico entre a Comunidade e os pa(cid:237)ses do Conselho de Coopera(cid:231)ªo do Golfo (CCG) no contexto do acordo de coopera(cid:231)ªo da Uniªo com os pa(cid:237)ses do CCG, designadamente os Emiratos `rabes Unidos (EAU), ArÆbia Saudita, Qatar, Omª e Kuwait


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-2316/99 di Niall Andrews (UEN) alla Commissione. Mancato pagamento da parte di una società del Mali di finanziamenti, come stabilito da contratto, alla ditta irlandese, Cormer Machinery International.

eurovoc_concepts:
Ireland
Mali
international trade
international trade law

text: C 219 E/146 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 Per poter paragonare i livelli registrati nel fiume Kymijoki con quelli degli altri fiumi, la Commissione avrebbe bisogno di maggiori informazioni sulle modalit(cid:224) di calcolo dei dati forniti. Sarebbe particolar- mente utile disporre di informazioni sulle concentrazioni delle varie sostanze congeneri e sulle profondit(cid:224) alle quali sono state effettuate le misurazioni e sapere se i risultati sono stati calcolati mediante la procedura adottata dall(cid:146)Organizzazione del trattato dell(cid:146)Atlantico del Nord/ Comitato per i pericoli della societ(cid:224) moderna (NATO/CCMS). Allo stato attuale, informazioni piø dettagliate, risulta difficile valutare la situazione. La Commissione sarebbe pertanto grata se l(cid:146)onorevole parlamentare potesse fornire ulteriori dati in merito al tema in oggetto. in assenza di In linea di principio, il caso descritto nell(cid:146)interrogazione non Ł contemplato dalla legislazione comunitaria in materia di ambiente. Di conseguenza, le possibilit(cid:224) di avviare un(cid:146)azione a livello comunitario sono limitate. (2000/C 219 E/183) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2316/99 di Niall Andrews (UEN) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Mancato pagamento da parte di una societ(cid:224) del Mali di finanziamenti, come stabilito da contratto, alla ditta irlandese, Cormer Machinery International Una societ(cid:224) irlandese, Cormer Machinery International Ltd. , ha stipulato un contratto con Itema, una societ(cid:224) del Mali a partecipazione statale, concernente la fornitura e l(cid:146)installazione di macchinari tessili di seconda mano. Il prezzo del contratto ammontava a 2,5 milioni di dollari e un deposito iniziale di 850. 000 dollari Ł stato approvato dal ministro delle Finanze del Mali e ricevuto dalla societ(cid:224) irlandese nel 1996. L(cid:146)importo di 1,65 milioni di dollari non Ł stato trasmesso da Itema a Cormer Machinery International e risulta pertanto ancora non saldato. Sono state effettuate numerose discussioni in ordine a tale questione tra la societ(cid:224) irlandese e la Direzione per lo sviluppo della Commissione europea, nonchØ a livello informale, nell(cid:146)ambito dell(cid:146)Assemblea paritetica ACP/UE. Intende il Commissario per lo sviluppo, sig. Nielson, richiedere una riunione urgente con il rappresentante del Mali presso l(cid:146)Unione europea affinchØ fornisca una spiegazione circa il motivo per cui tale societ(cid:224) del Mali non ha ancora versato a Cormer Machinery International Ltd. i fondi che aveva accettato di versare a tale societ(cid:224) irlandese e intende il Commissario tenermi naturalmente informato in merito a tutti gli sviluppi al riguardo fino a quando i gravi problemi sopra illustrati non saranno stati risolti pienamente e in modo soddisfacente? Risposta data dal sig. Nielson In nome della Commissione (21 dicembre 1999) Sia la direzione generale sviluppo a Bruxelles che la delegazione della Commissione a Bamako sono al corrente della controversia tra la Cormer Machinery International Ltd e l(cid:146)Itema. Il capo delegazione a Bamako ha in via informale sollevato il problema presso le autorit(cid:224) del Mali, in particolare presso il ministero delle Finanze. ¨ tuttavia evidente che la Commissione non ha competenza in tale ambito, trattandosi di una controversia commerciale tra due aziende. In questi casi, lo strumento di composizione piø appropriato Ł l(cid:146)arbitrato internazionale. (2000/C 219 E/184) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2325/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Salvaguardia dei pescherecci tradizionali (13 dicembre 1999) Rispondendo alla nostra interrogazione E-3436/95 (1) sulla salvaguardia del patrimonio industriale e, in particolare, sui pescherecci del Mediterraneo orientale, la Commissione faceva riferimento all(cid:146)allora imminente adozione del programma Raffaello, confermando che «qualora vi siano delle iniziative connesse


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2189/99 di Antonios Trakatellis (PPE-DE) alla Commissione. Violazione della legislazione comunitaria in materia di assicurazioni e distorsione della concorrenza in Grecia.

eurovoc_concepts:
Greece
application of EU law
financial control
insurance company
restriction on competition
road transport

text: C 280 E/16 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 10. 2000 Non ritiene la Commissione che, anche alla luce della sentenza della Corte di giustizia sopra menzionata, un progetto di infrastruttura metropolitana come quella proposta dal Comune di Brescia debba essere sottoposta a VIA, giustificando perchØ non sono state privilegiate altre soluzioni progettuali? (1) Come da delibera CIPE (Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica) del 20. 11. 1995. (2) GU L 175 del 5. 7. 1985, pag. 40. (3) GU L 73 del 14. 3. 1997, pag. 5. (4) Sentenza C-435/97 del 16. 9. 1999. (5) Cfr. Art. 5 della direttiva 97/11/CE. Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (20 gennaio 2000) Sulla base delle informazioni fornite dall(cid:146)onorevole parlamentare, la Commissione ritiene che l(cid:146)opera cui fa riferimento l(cid:146)interrogazione, ossia il progetto di costruzione di una metropolitana a Brescia, rientri nell(cid:146)ambito della direttiva 97/11/CE del Consiglio, del 3 marzo 1997, che modifica la direttiva 85/337/ In CEE concernente la valutazione dell(cid:146)impatto ambientale di determinati progetti pubblici e privati. particolare, il progetto apparterrebbe alle classi elencate nell(cid:146)allegato II delle due direttive (classe 10 g della direttiva 85/337/CEE e classe 10 h della direttiva 97/11/CE). Ai sensi della direttiva 85/337/CEE, tali progetti dovrebbero formare oggetto di una valutazione dell(cid:146)impatto ambientale (VIA) quando gli Stati membri ritengono che le loro caratteristiche lo richiedano (articolo 4, paragrafo 2): tuttavia, gli Stati membri sono tenuti ad eseguire perlomeno una valutazione preventiva per stabilire se sia necessario sottoporre i progetti ad una procedura di VIA. In base alla direttiva 97/11/CE, per i progetti elencati nell(cid:146)allegato II, gli Stati membri sono tenuti a determinare, mediante un esame del progetto caso per caso, o mediante soglie o criteri da essi fissati, se il progetto debba essere sottoposto a valutazione a norma degli articoli da 5 a 10, o possono decidere di applicare entrambe le procedure (articolo 4, paragrafo 2). Pertanto, qualora la direttiva risultasse applicabile al progetto per la costruzione di una metropolitana a Brescia, l(cid:146)Italia sar(cid:224) obbligata ad adempiere i suddetti obblighi. Alla luce di quanto sopra, Ł stata inviata una lettera alle autorit(cid:224) italiane per richiedere maggiori informazioni in merito. La Commissione adotter(cid:224) le misure necessarie per garantire il rispetto del diritto comunitario. (2000/C 280 E/015) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2189/99 di Antonios Trakatellis (PPE-DE) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Violazione della legislazione comunitaria in materia di assicurazioni e distorsione della concor- renza in Grecia Stante la risposta insoddisfacente data a una precedente interrogazione (P-1686/99) (1) sul sussistere in Grecia di violazioni riguardo all(cid:146)attuazione della legislazione comunitaria in materia di assicurazioni che possano comportare distorsioni della concorrenza e rischi di un crollo del mercato assicurativo derivante dall(cid:146)accumularsi di ammanchi ingenti, pu(cid:242) la Commissione far sapere: 1. se le consta che sussistano stravolgimenti e violazioni delle disposizioni comunitarie commessi dalle autorit(cid:224) greche di vigilanza in merito all(cid:146)obbligo di appurare le condizioni di copertura delle indispensabili riserve mediante elementi dell(cid:146)attivo corrispondenti e dello stesso valore fino al termine di ogni esercizio finanziario e che le medesime autorit(cid:224) di vigilanza consentano di coprire illegalmente le indispensabili riserve dell(cid:146)esercizio precedente mediante elementi dell(cid:146)attivo acquisiti nel corso dell(cid:146)esercizio successivo utilizzando a tal fine gli incassi dei premi dell(cid:146)esercizio successivo e causando cos(cid:236) un ulteriore ammanco di riserve al termine del nuovo periodo di gestione; 2. quali provvedimenti adotter(cid:224) per far s(cid:236) che vengano rispettate le disposizioni previste dalle direttive comunitarie in materia di vigilanza nel settore economico finanziario e per indurre le competenti autorit(cid:224) greche di vigilanza a conformarsi agli obblighi discendenti dalla legislazione comunitaria; 3. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 280 E/17 3. per quanto riguarda in particolare l(cid:146)ammissione alla Borsa greca di imprese di assicurazione che registrano ammanchi ingenti nelle loro riserve, come intende imporre il rispetto e l(cid:146)osservanza delle disposizioni comunitarie in materia di accertamento della solvibilit(cid:224) e di reperimento delle riserve tecniche delle imprese in questione da parte della competente autorit(cid:224) di vigilanza greca; 4. qual Ł lo stato della trasposizione e applicazione delle norme comunitarie in Grecia relativamente al settore dell(cid:146)assistenza stradale e se Ł lecito abbinare la stipula di contratti di assicurazione a contratti di assistenza stradale conclusi a prezzi stracciati distorcendo in tal modo la concorrenza? (1) GU C 27 E del 29. 1. 2000, pag. 161. Risposta data dal sig. Bolkestein a nome della Commissione (24 gennaio 2000) Come la Commissione ha avuto modo di illustrare nella sua risposta all(cid:146)interrogazione scritta dell(cid:146)onorevole parlamentare P-1686/99 (1), l(cid:146)analisi della legislazione greca di attuazione delle terze direttive sulle assicurazioni (cid:129) direttiva del Consiglio 92/49/CEE, del 18 giugno 1992, che coordina le disposizioni l(cid:146)assicurazione diretta diversa dall(cid:146)assicurazione legislative, regolamentari ed amministrative riguardanti sulla vita e che modifica le direttive 73/239/CEE e 88/357/CEE (terza direttiva assicurazione non vita (2)); direttiva del Consiglio 92/96/CEE, del 10 novembre 1992, che coordina le disposizioni legislative, regolamentari e amministrative riguardanti l(cid:146)assicurazione diretta sulla vita e che modifica la direttiva 79/ 267/CEE e 90/619/CEE (terza direttiva assicurazione vita (3)); e direttiva del Consiglio 91/674/CEE, del 19 dicembre 1991, relativa ai conti annuali e ai conti consolidati delle imprese di assicurazione (4) (cid:129) non ha evidenziato un recepimento inadeguato, in particolare per quanto riguarda le disposizioni concernenti la solidit(cid:224) finanziaria e il regime di vigilanza sulle imprese di assicurazione (margine di solvibilit(cid:224) e regole sulle riserve tecniche). La normativa comunitaria sulle assicurazioni stabilisce che le imprese di assicura- zione debbano costituire riserve tecniche adeguate all(cid:146)insieme delle loro attivit(cid:224). L(cid:146)ammontare di tali riserve tecniche deve essere sufficiente perchØ l(cid:146)impresa di assicurazione sia in grado di far fronte a qualsiasi impegno che possa derivare dai suoi contratti assicurativi. Inoltre, le riserve tecniche devono essere sempre costituite da attivi corrispondenti, sufficienti ed equivalenti. Il raffronto tra l(cid:146)ammontare delle riserve tecniche che devono essere costituite e gli attivi corrispondenti deve essere effettuato alla stessa data, ad esempio, la data di chiusura dei conti dell(cid:146)impresa assicuratrice od ogni altra data in cui venga effettuato un controllo. In altre parole, non Ł corretto far riferimento a date diverse per l(cid:146)analisi, da una parte, dei calcoli delle riserve tecniche e, dall(cid:146)altra, degli investimenti dell(cid:146)assicuratore che ne rappresentano la copertura. Per quanto riguarda i metodi pratici di controllo di cui si avvalgono le autorit(cid:224) di vigilanza nazionali per controllare la situazione finanziaria delle imprese assicuratrici, i responsabili degli Stati membri possono, di fatto, applicare metodi diversi per verificare il rispetto da parte delle imprese assicuratrici delle disposizioni nazionali concernenti il corretto calcolo delle riserve tecniche. Tuttavia, l(cid:146)obiettivo di tale controllo Ł di assicurare che, nel momento in cui l(cid:146)autorit(cid:224) di vigilanza lo effettua, l(cid:146)impresa di assicurazione disponga di riserve tecniche sufficienti e che esse siano contemporaneamente coperte da attivi adeguati, equivalenti e corrispondenti. In alcuni casi dette autorit(cid:224) verificano la conformit(cid:224) di tutte le imprese assicuratrici alla fine dell(cid:146)esercizio finanziario (o contabile). Di regola la vigilanza assume come strumento di riferimento le comunicazioni periodiche e i documenti contabili richiesti dalla normativa nazionale. Sulla base dei risultati di tale controllo, le autorit(cid:224) di vigilanza possono poi proseguire l(cid:146)analisi valutando la situazione finanziaria dell(cid:146)impresa assicuratrice in data successiva, vale a dire la data di esecuzione del controllo stesso. Potranno cos(cid:236) determinare la reale situazione finanziaria dell(cid:146)impresa di assicurazione. Qualora gli ispettori ritengano che gli attivi corrispondenti alle riserve tecniche sono insufficienti per far fronte alle passivit(cid:224) dell(cid:146)impresa, essi possono richiedere all(cid:146)impresa di prendere le misure necessarie per riequilibrare la situazione finanziaria, ad esempio, bloccando la libera disponibilit(cid:224) degli attivi o esigendo un piano di risanamento. La Commissione ha provveduto a verificare la compatibilit(cid:224) con il diritto comunitario dei metodi applicati dalle autorit(cid:224) di vigilanza greche per controllare la solidit(cid:224) finanziaria delle imprese di assicurazione greche, con particolare attenzione al requisito della copertura delle riserve tecniche dell(cid:146)esercizio precedente con elementi dell(cid:146)attivo conseguiti nel corso dell(cid:146)esercizio finanziario successivo. Come Ł stato illustrato nella risposta all(cid:146)interrogazione scritta P 1686/99, la Commissione ha discusso la questione con le autorit(cid:224) C 280 E/18 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 10. 2000 greche e non ha rinvenuto elementi che attestino l(cid:146)esistenza di una consolidata e reiterata pratica amministrativa da parte delle autorit(cid:224) greche di vigilanza nel settore assicurativo contraria alla normativa nazionale o comunitaria sulle assicurazioni. Per quanto riguarda l(cid:146)ammissione alla quotazione ufficiale di borsa delle imprese di assicurazione oggetto dell(cid:146)interrogazione dell(cid:146)onorevole parlamentare, la direttiva del Consiglio 79/279/CE, del 5 marzo 1979, concernente il coordinamento delle condizioni per l(cid:146)ammissione di valori mobiliari alla quotazione ufficiale di una borsa valori, non ha previsto espressamente una situazione di questo tipo. Tuttavia, il punto I. 1 dello schema A, allegato alla direttiva e che stabilisce le condizioni per l(cid:146)ammissione di azioni alla quotazione ufficiale delle borse valori (5), pone un obbligo d(cid:146)ordine generale, nel senso che «la situazione giuridica della societ(cid:224) deve essere regolare rispetto alle leggi e ai regolamenti ai quali Ł soggetta, sia per quanto riguarda la sua costituzione, sia sotto il profilo del suo funzionamento statutario». La direttiva del Consiglio 84/641/CEE, del 10 dicembre 1984, che modifica, per quanto riguarda in particolare l(cid:146)assistenza turistica, la prima direttiva (73/239/CEE) recante coordinamento delle disposizioni legislative, regolamentari e amministrative in materia di acceso e di esercizio dell(cid:146)assicurazione diretta diversa dall(cid:146)assicurazione sulla vita (6), Ł stata recepita in Grecia dal decreto presidenziale DP 103/1990 del 22. 3. 1990, come modificato dal DP 225/1196. Tuttavia, la Commissione sta esaminando se altre disposizioni, oltre a quelle del diritto delle assicurazioni greco, siano tali da impedire o ostacolare l(cid:146)esercizio, in Grecia, dell(cid:146)attivit(cid:224) assicurativa di assistenza a imprese di assicurazione legalmente autorizzate in un altro Stato membro, conformemente alle direttive sulle assicurazioni. La Commissione Ł gi(cid:224) intervenuta presso le autorit(cid:224) greche e se necessario potrebbe avviare la procedura d(cid:146)infrazione prevista dall(cid:146)articolo 226 del trattato CE (ex articolo 169). (1) GU C 27 E del 29. 1. 2000, pag. 161. (2) GU L 228 dell(cid:146)11. 8. 1992. (3) GU L 360 del 9. 12. 1992. (4) GU L 374 del 31. 12. 1991. (5) GU L 66 del 16. 3. 1979. (6) GU L 339 del 27. 12. 1984. (2000/C 280 E/016) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2209/99 di Richard Corbett (PSE) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Fondi strutturali in termini pro capite Nella sua risposta all(cid:146)interrogazione E-1558/99 (1) la Commissione precisa che il Lussemburgo «ha ottenuto lo 0,04 %, cioŁ la percentuale piø bassa tra i 15 Stati membri». Se la Commissione si fosse data la pena di leggere l(cid:146)interrogazione, si sarebbe resa conto che si trattava della ricchezza relativa pro capite. Pu(cid:242) chiarire ora se il Lussemburgo, lo Stato membro piø ricco in termini pro capite, riceve la dotazione piø alta pro capite a titolo dei Fondi strutturali? In caso affermativo, come giustifica la situazione? (1) GU C 170 E del 20. 6. 2000, pag. 34. Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (6 gennaio 2000) Per il prossimo periodo di programmazione 2000-2006 il Lussemburgo ricever(cid:224), a titolo dei Fondi strutturali, un aiuto pro capite e per anno pari a 31,23 € (prezzi 1999). La classificazione degli Stati membri in ordine decrescente, in base alla consistenza dell(cid:146)aiuto per abitante, colloca il Lussemburgo alla dodicesima posizione; non si pu(cid:242) quindi parlare della dotazione piø alta


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2217/99 af Massimo Carraro (PSE) og Paolo Costa (ELDR) til Kommissionen. Forholdsregler ‐ Venezia.

eurovoc_concepts:
State aid
Structural Funds
Veneto
derogation from EU law
eligibility criteria
eligible region
heritage protection
historic site
restriction on competition

text: C 225 E/74 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 Kan Kommissionen głre rede for grundene til, at man fra europ(cid:230)isk side fuldst(cid:230)ndigt har ofret 1. sektoren for olieholdige frł? 2. Kan den bekr(cid:230)fte forlydender om, at USA skulle v(cid:230)re i f(cid:230)rd med at iv(cid:230)rks(cid:230)tte en nłdplan for tildeling af ekstraordin(cid:230)r stłtte til de amerikanske landm(cid:230)nd (i pressen tales der om et belłb p(cid:229) 9-10 mia. dollar) som kompensation for de faldende landbrugspriser p(cid:229) verdensmarkedet? Kan Kommissionen oplyse, om stłtten til olieholdige frł i forbindelse med den amerikanske »Fair 3. Act«-landbrugspolitik er hłjere end i 1992? Hvilke initiativer p(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen at tage for at hindre, at der opst(cid:229)r alvorlige forstyrrelser i 4. denne strategiske sektor p(cid:229) samme m(cid:229)de, som det har v(cid:230)ret tilf(cid:230)ldet med rissektoren? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. januar 2000) Hvad de i Agenda 2000 fastsatte bestemmelser for oliefrł ang(cid:229)r, har Kommissionen allerede givet visse svar i besvarelsen af det (cid:230)rede medlems skriftlige forespłrgsel E-3652/98 (1) vedrłrende Kommissionens forslag p(cid:229) dette omr(cid:229)de, herunder tilpasning af hektarstłtten for korn, oliefrł og jordudtagning til 63 EUR pr. ton af det regionale historiske kornudbytte. R(cid:229)det har godkendt denne lłsning, som vil głre det muligt at oph(cid:230)ve begr(cid:230)nsningerne i henhold til Blair House-aftalen, der begr(cid:230)nser produktionen af oliefrł. R(cid:229)det foretrak dog, at lłsningen gennemfłres i etaper. En s(cid:229)dan beslutning (cid:230)ndrer ikke r(cid:230)kkevidden af det svar, som Kommissionen allerede har givet. Med hensyn til is(cid:230)r punkt 1 og 4 głr Kommissionen det (cid:230)rede medlem opm(cid:230)rksom p(cid:229) de overgangs- bestemmelser for stłtte til oliefrł, der findes i artikel 10 i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1251/1999 af 17. maj 1999 om en stłtteordning for producenter af visse markafgrłder (2). Kommissionen vil forel(cid:230)gge en rapport om markedsudviklingen for oliefrł, og den forbeholder sig mulighed for f(cid:230)lles forel(cid:230)ggelse af forslag, hvis produktionspotentiellet skulle blive alvorligt forringet. Med hensyn til punkt 2 og 3 mener Kommissionen, at USA(cid:146)s landbrugspolitik for soja har presset verdensmarkedspriserne og dermed forstyrrer markederne for landbrugsr(cid:229)varer. Spłrgsm(cid:229)let om, hvorvidt denne politik indeb(cid:230)rer, at USA i 1992 overskred stłtten til denne afgrłde, skal ses i sammenh(cid:230)ng med bestemmelsen i artikel 13 i landbrugsaftalen (»fredsklausulen«), som begr(cid:230)nser mulighederne for at gribe ind over for landbrugssubsidier. Det er generelt Verdenshandelsorganisationen, der skal undersłge, om en s(cid:229)dan landbrugspolitik overholder reglerne. (1) (2) EFT C 325 af 12. 11. 1999. EFT L 160 af 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/074) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2217/99 af Massimo Carraro (PSE) og Paolo Costa (ELDR) til Kommissionen Om: Forholdsregler (cid:129) Venezia (29. november 1999) Den 16. april 1999 vedtog Europa-Parlamentet en f(cid:230)lles beslutning (B4-0358, 0359, 0361, 0362 og 0363) om krisesituationen i Venezia, hvori der blev givet udtryk for h(cid:229)bet om, at Kommissionen, den italienske regering og regionen Veneto fłjede byens historiske centrum til m(cid:229)l 2 i strukturfondene, s(cid:229) der kunne ydes »statsstłtte« som en undtagelse fra EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), ligesom Kommis- sionen blev opfordret til at głre en undtagelse fra bestemmelserne om »statsstłtte« i forbindelse med de skattelettelser, som den italienske regering tildeler virksomhederne i Venezia og Venezia Laguna, eftersom disse virksomheder ikke kan konkurrere p(cid:229) lige fod med virksomhederne p(cid:229) fastlandet og i andre europ(cid:230)iske byer. 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/75 Kan Kommissionen oplyse, hvorvidt den og de italienske myndigheder inden for rammerne af deres befłjelser har fulgt Europa-Parlamentets łnsker og krav op? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (6. januar 2000) Efter R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1260/1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (1) er det Kommissionens og medlemsstaternes f(cid:230)lles ansvar at fastl(cid:230)gge, hvilke omr(cid:229)der der i perioden 2000- 2006 er stłtteberettiget under m(cid:229)l 2. Listen over stłtteberettigede omr(cid:229)der afh(cid:230)nger af de prioriteter, som de nationale myndigheder opstiller p(cid:229) grundlag af kriterierne i ovenn(cid:230)vnte forordning. Kommissionen vedtager listen i overensstemmelse med medlemsstaterne tidligst i slutningen af 1999 eller i starten af 2000. Kommissionen vil słrge for, at de udvalgte omr(cid:229)der virkelig er de omr(cid:229)der, som er h(cid:229)rdest ramt af strukturelle omstillingsproblemer. For Italiens vedkommende ans(cid:229) Kommissionen det forslag om omr(cid:229)deopdeling, som de italienske myndigheder sendte den 1. oktober 1999, for at v(cid:230)re ugyldigt. Det opfylder nemlig ikke kravet om, at mindst 50 % af den stłtteberettigede befolkning skal v(cid:230)re repr(cid:230)senteret, jf. kriterierne i artikel 4, stk. 5 og 6, i ovenn(cid:230)vnte forordning. Kommissionen anmodede derfor de italienske myndigheder om hurtigst muligt at udarbejde et nyt forslag, som opfylder kravene i forordningen om generelle bestemmelser for strukturfondene. Kommissionen er fłlgelig ikke i stand til at udtale sig om Venedigs s(cid:230)rlige situation med hensyn til stłtteberettigelse under m(cid:229)l 2. Vedrłrende fritagelsen for betaling af sociale bidrag, som blev indfłrt for virksomhederne i Venedig og Chioggia i perioden 1995-1997, indtog Kommissionen p(cid:229) młdet den 24. november 1999 som led i en undersłgelsesprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 88 (tidl. artikel 93), stk. 2, den holdning, at stłtte, der er ydet i form af neds(cid:230)ttelse af sociale bidrag, er forenelig med f(cid:230)llesmarkedet, undtagen stłtte med henblik p(cid:229) jobskabelse til store virksomheder beliggende uden for et omr(cid:229)de, der er berettiget til regionalstłtte og stłtte til jobbevarelse. (1) EFT L 161 af 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/075) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2222/99 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (1. december 1999) Om: Hovedtr(cid:230)kkene ved undersłgelser i forbindelse med tildeling af arbejdslłshedsunderstłttelse Hvilke administrative instrukser udsendes der i de enkelte medlemsstater til de tjenestem(cid:230)nd, der er ansvarlige for forvaltningen af den undersłgelse, der skal fastsl(cid:229), om en arbejdslłs st(cid:229)r til r(cid:229)dighed for arbejdsmarkedet og er jobsłgende, fłr vedkommende f(cid:229)r tildelt bistandsydelser? Beskriv venligst hoved- tr(cid:230)kkene i disse undersłgelser i de enkelte medlemsstater, navnlig det indkomstniveau i forhold til tidligere indtjening, der berettiger den arbejdslłse til at afvise et jobtilbud, i undersłgelsen af, hvorvidt den p(cid:229)g(cid:230)ldende har v(cid:230)ret jobsłgende, samt af, om vedkommende st(cid:229)r til r(cid:229)dighed for arbejdsmarkedet. Anfłr desuden, med hvor store intervaller denne undersłgelse gentages, n(cid:229)r fłrst en ansłger er blevet godkendt som berettiget til at modtage understłttelse. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (11. januar 2000) Definition og forvaltning af socialsikringsordninger henhłrer under medlemsstaternes ansvar og retlige kompetence. I forbindelse med retningslinjerne for besk(cid:230)ftigelsen har Kommissionen sammen med medlemsstaterne analyseret en r(cid:230)kke reformer af medlemsstaternes arbejdsmarkedspolitik samt den m(cid:229)de, arbejdsmarkeds- politikken fungerer p(cid:229). Definition og forvaltning af administrative procedurer for arbejds- og disponibili-


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2187/99 di Christos Folias (PPE-DE) e Ioannis Marínos (PPE-DE) alla Commissione. Trattato di Amsterdam e sport.

eurovoc_concepts:
EU policy
Treaty of Amsterdam
professional sport
sports body

text: 20. 6. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 170 E/149 Risposta data dal sig. Vitorino in nome della Commissione (30 novembre 1999) La Commissione si pregia di rinviare l(cid:146)Onorevole Parlementare alla risposta da essa data all(cid:146) interrogazione scritta P-2703/97 dell(cid:146)Onorevole Florio (1). (1) GU C 60 del 25. 2. 1998. (2000/C 170 E/181) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2174/99 di Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Atti legislativi che possono alterare le condizioni di concorrenza Supponendo che, senza alcuna giustificazione chiara, un regolamento accordi una riduzione tariffaria alle materie prime utilizzate da una sola azienda nell(cid:146)ambito di un insieme di imprese che si dedica alla stessa attivit(cid:224), come qualificherebbe la Commissione una situazione del genere? Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (6 dicembre 1999) La Commissione non ha l(cid:146)abitudine di rispondere a questioni ipotetiche. (2000/C 170 E/182) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2187/99 di Christos Folias (PPE-DE) e Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Trattato di Amsterdam e sport (29 novembre 1999) Malgrado il riconoscimento dell(cid:146)importanza sociale dello sport, quest(cid:146)ultimo rimane sostanzialmente al di fuori del trattato. La dichiarazione n. 29 allegata all(cid:146)Atto finale del trattato di Amsterdam non consente alla Comunit(cid:224) di assumere una qualsivoglia azione in materia di sport. in particolare per quanto Data la valenza sociale dello sport, sia esso professionale o dilettantistico, riguarda la formazione dell(cid:146)identit(cid:224) della persona, il ravvicinamento dei popoli e la promozione degli ideali olimpionici, come pure la sua importanza economica per via della creazione di nuovi posti di lavoro, pu(cid:242) la Commissione far sapere: 1. se ritiene necessario che da parte della Comunit(cid:224) venga attuata una qualche iniziativa mirante a incoraggiare la cooperazione tra gli Stati membri o la cooperazione con paesi terzi, come pure a integrarne l(cid:146)azione, cos(cid:236) come avviene in materia di cultura e se dispone di informazioni su eventuali risultati pratici sinora ottenuti in forza della dichiarazione di cui sopra; 2. in caso affermativo, in che modo intende proporre, in occasione della nuova Conferenza intergover- nativa, l(cid:146)inclusione dello sport nel nuovo trattato e la definizione di un capitolo ad esso riservato; 3. se dispone della struttura necessaria per realizzare un(cid:146)eventuale politica comune dello sport? C 170 E/150 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 6. 2000 Risposta della sig. ra Reding a nome della Commissione (20 dicembre 1999) In seguito alla dichiarazione di Amsterdam relativa allo sport, la Commissione ha avviato una fase di riflessione sull(cid:146)evoluzione e sulle prospettive dell(cid:146)azione comunitaria nel settore dello sport. Tale fase di consultazione si Ł conclusa con l(cid:146)organizzazione delle Assise dello sport europeo a Olimpia (Grecia) nel mese di maggio del 1999. Riferendosi in particolare alle conclusioni di tali Assise, il 1o dicembre 1999 la Commissione ha approvato una relazione sullo sport (1) trasmessa al Consiglio europeo di Helsinki. In tale relazione si affronta il problema del consolidamento della dimensione sociale ed educativa dello sport a tutti i livelli d(cid:146)intervento, essenzialmente nella fase di organizzazione di manifestazioni sportive, ma anche presso le istanze nazionali ed europee. Tale consolidamento prevede parallelamente l(cid:146)attuazione di un quadro giuridico stabile per lo sport, che dovr(cid:224) tener conto sia della dimensione economica dello sport e di talune caratteristiche insite nelle attivit(cid:224) sportive e che costituiscono la loro specificit(cid:224). Allo stadio attuale la Commissione non ha stimato opportuno di evocare il problema dell(cid:146)inserimento dello sport nel Trattato CE, nel documento che ha presentato alla Conferenza intergovernativa. La Commissione dispone di un(cid:146)Unit(cid:224) «Sport» nell(cid:146)ambito della Direzione Generale per l(cid:146)istruzione e la cultura. Tale Unit(cid:224) potrebbe essere ampliata in funzione delle evoluzioni dell(cid:146)azione comunitaria nello sport. (1) COM(1999) 644 def. (2000/C 170 E/183) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2191/99 di Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Consumo di alcolici a bordo di velivoli (19 novembre 1999) In alcuni paesi dell(cid:146)Unione europea si stanno producendo con una certa frequenza casi di alterchi a bordo di velivoli dovuti a un consumo eccessivo di alcolici, il che pu(cid:242) mettere in pericolo la sicurezza del volo stesso. La Commissione Ł a conoscenza di questi incidenti? La Commissione pensa di prendere misure in relazione al consumo di alcolici a bordo di velivoli? Risposta data dalla sig. ra de Palacio in nome della Commissione (1o dicembre 1999) La Commissione Ł a conoscenza dei problemi di sicurezza derivanti da un consumo eccessivo di alcolici a bordo degli aerei F2231. La Commissione sta studiando, in cooperazione con le parti interessate e le autorit(cid:224) nazionali, le misure da adottare per far fronte a questo problema relativamente recente. Tra le misure da prendere in considerazione figurano innanzi quelle volte a incoraggiare un aumento del personale di cabina e un adeguamento della sua formazione. ¨ infatti al personale di cabina sotto l(cid:146)autorit(cid:224) del comandante, che incombe la responsabilit(cid:224) di garantire la sicurezza a bordo degli aerei. ¨ quindi importante dare a tale personale i mezzi adeguati per reagire alle aggressioni di taluni passeggeri. Sarebbe inoltre opportuno fare delle raccomandazioni agli operatori per quanto concerne la quantit(cid:224) di alcool distribuito a bordo degli aerei, e particolarmente sui voli di lungo corso. La Commissione svilupper(cid:224) queste riflessioni e prospettar(cid:224) le soluzioni possibili in una comunicazione sulla protezione dei passeggeri che intende adottare dopo un(cid:146)approfondita consultazione di tutte le parti interessate


title: WRITTEN QUESTION E-2125/99 by Nelly Maes (Verts/ALE) and Bart Staes (Verts/ALE) to the Council. Financial aid to the European oil industry.

text: C 219 E/96 Official Journal of the European Communities EN 1. 8. 2000 Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (17 December 1999) The fact that airlines often charge less for their cheapest return tickets than they do for a standard fare single ticket is not contrary to Community rules on pricing as set out in Council Regulation (EEC) No 2409/92 of 23 July 1992 on fares and rates for air services (1). Under that Regulation, airlines have the freedom to set both the level and structure of their fares, thereby allowing them to react swiftly to the market. This has lead to more vigorous competition and, in particular, to lower leisure fares on many routes. Most airlines offer their lowest fares in the form of return tickets only, because it would be simply uneconomic to split them and sell them for half the price as single tickets. Often, these leisure tickets represent good value, even if only one half is used. The benefit of Regulation (EEC) No 2409/92, however, is that it permits airlines to react constantly in order to compete with rivals. A number of the new low-cost carriers are now offering very low single fares and transparent pricing structures based on the cost of each leg of the flight. This shows that airlines are capable of reacting to their customers and it is important to preserve their flexibility to do so. Taking account of the benefits of giving airlines the flexibility to set fares and rates in reaction to the market, the Commission has no plans to introduce any additional restrictions or requirements on airlines to address the issue of single tickets. (1) OJ L 240, 24. 8. 1992. (2000/C 219 E/124) WRITTEN QUESTION E-2125/99 by Nelly Maes (Verts/ALE) and Bart Staes (Verts/ALE) to the Council Subject: Financial aid to the European oil industry (29 November 1999) There is considerable movement in the oil sector: large companies are merging, OPEC meetings can lead to a rise in the price of crude oil and there are regular press reports of new oil fields. The crisis atmosphere of 1973 seems definitely to be a thing of the past. In the last two decades the Commission(cid:146)s energy policy has been increasingly concentrated on three aspects: (a) adequate energy supplies; (b) environmental friendliness, and (c) consolidating a competitive position. Following the 1973 oil crisis did the Council draw up financial support measures for the European 1. oil industry? 2. If not, has the Council given the sector support in any other form? What initiatives were involved? If the Council did draw up support measures, what financial aid has been given to the European oil 3. industry since 1973 (broken down by programmes and companies)? 4. What are the Council(cid:146)s reasons for such financial aid to the European oil industry? Does the Council believe that financial aid to the oil 5. prevent CO2 emissions? industry is compatible with measures to 1. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 219 E/97 Reply (31 January 2000) The Council is aware of the heavy dependency of the Community on hydrocarbon fuels and believes that there is a need for vigilance in both the short and the long term. A significant part of Community actions in this context is contained in programmes which aim at contributing to the achievement of the priority goals of energy policy: security of supply, competitiveness and protection of the environment. Such programmes complement national energy policies through Community actions proposed by the Commission. Since 1975, financial aid has been granted to the hydrocarbons sector mainly in the context of the in order to achieve safe, clean and efficient exploitation of hydrocarbons. With Thermie Programme, regard to the detail of such support measures, the Honourable Members are invited to address their question to the Commission which is responsible for the implementation and management of these programmes. The Council is fully aware that the reduction of greenhouse gas emissions requires adequate responses in the energy sector. It is why in its conclusions on climate change of May 1998 (1), it noted the need for a sustained commitment to energy efficiency and energy saving and for the reduction of the environmental impact of the use of energy sources with high carbon content. (1) Doc. 8357/98 Presse 136. (2000/C 219 E/125) WRITTEN QUESTION E-2132/99 by Olivier Dupuis (TDI) to the Commission (24 November 1999) Subject: The situation in Saudi Arabia International organisations and the reports adopted by the United Nations Commission on Human Rights (E/CN. 4/1998/44, paragraphs 19 and 21; E/CN. 4/1998/43, paragraphs 13 and 405; E/CN. 4/1998/68, paragraphs 89 and 92) have provided substantial information indicating a very serious situation with regard to human rights and fundamental freedoms in Saudi Arabia. The UN Commission on Human Rights has condemned the use of arbitrary detention, torture, forced or involuntary disappearances, and extrajudicial, summary or arbitrary executions by the Saudi authorities (for example, those executed in 1997 included over 70 foreign nationals and the death penalty is carried out even against people who were minors at the time they committed the offence). The authorities in Riyadh routinely exercise very heavy repression against political opponents (total ban on political parties) and the press to total control. Arrests for expressing certain views are religious minorities and subject increasing. Amputation as a punishment is still widely practised. What is the Commission(cid:146)s position on the situation in Saudi Arabia? What action has the Commission taken or does it intend to take to make the Saudi authorities show at least minimum respect for human rights and fundamental freedoms? Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (8 December 1999) The human rights situation in Saudi Arabia does indeed give cause for concern. There is no specific agreement between the Community and Saudi Arabia which would provide the framework for direct exchange of views and dialogue. A regular political dialogue has been established between the Community and the Gulf Cooperation Council the Union(cid:146)s cooperation agreement with the GCC countries, which include the United Arab Emirates (UAE), Saudi Arabia, Bahrain, Qatar, Oman, and Kuwait. (GCC) countries within the context of


title: Afgørelse nr. 2/1999 truffet af Den Blandede Komité EF-Schweiz af 29. november 1999 om ændring af protokol 3 om definitionen af begrebet "produkter med oprindelsesstatus" og om metoderne for administrativt samarbejde, som er knyttet til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
Switzerland
administrative cooperation
agreement (EU)
monetary union
originating product
protocol to an agreement

text: L 323/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 12. 1999 KOMMISSIONEN AFGØRELSE Nr. 2/1999 TRUFFET AF DEN BLANDEDE KOMITÉ EF-SCHWEIZ af 29. november 1999 om ændring af protokol 3 om definitionen af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og om metoderne for administrativt samarbejde, som er knyttet til overenskomsten mellem Det Europæ- iske Økonomiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund (EØS-relevant tekst) (1999/826/EF) DEN BLANDEDE KOMITÉ HAR — under henvisning til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund (1), i det følgende benævnt »overenskomsten«, undertegnet i Bruxelles den 22. juli 1972, under henvisning til protokol 3 om definition af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og om metoderne for administrativt samarbejde, i det følgende benævnt »protokol 3«, særlig artikel 38, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Definitionen af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« bør ændres for at sikre, at det udvidede kumulationssystem, efter hvilket der tillades anvendelse af materialer med oprindelse i Det Europæ- iske Fællesskab, Polen, Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet, Bulgarien, Rumænien, Letland, Litauen, Estland, Slovenien, Tyrkiet, Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt »EØS«), Island, Norge og Schweiz, fungerer korrekt; det forekommer hensigtsmæssigt at revidere artiklerne vedrørende beløbsangivelser af hensyn til indførelsen af euroen; desuden bør der af hensyn til ændrede forarbejdningsteknikker og knaphed på visse råmaterialer foretages nogle korrektioner på listen over bearbejdninger og forarbejdninger, som materialer uden oprindelsesstatus skal undergå, for at det fremstillede produkt kan få oprindelsesstatus — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 I protokol 3 om definition af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og om metoderne for administra- tivt samarbejde foretages følgende ændringer: 1) I artikel 21 og 26 erstattes »ecu« med »euro«. 2) Artikel 30 affattes således: »Artikel 30 Beløb udtrykt i euro 1. Modværdien i udførselslandets nationale valuta af de beløb, der er udtrykt i euro, fastsættes af udførselslandet og meddeles indførselslandene gennem Europa-Kommissionen. (1) EFT L 300 af 31. 12. 1972, s. 189. 15. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 323/15 Når beløbene er større end de tilsvarende beløb, der er fastsat af indførselslandet, skal de 2. godkendes af dette, hvis produkterne er faktureret i udførselslandets valuta. Er produkterne faktureret i en anden EF-medlemsstats valuta eller i et andet af de i artikel 3 og 4 omhandlede landes valuta, skal indførselslandet godkende det beløb, som meddeles af det pågældende land. De beløb, der skal benyttes i en given national valuta, er modværdien i den pågældende nationale 3. valuta af de i euro udtrykte beløb på den første hverdag i oktober 1999. 4. De i euro udtrykte beløb og disses modværdi i EF-medlemsstaternes og Schweiz' nationale valutaer undersøges af Den Blandede Komité efter anmodning fra Fællesskabet eller Schweiz. Som led i denne undersøgelse sikrer Den Blandede Komité, at der ikke finder nogen nedgang sted i de beløb, der skal benyttes i nogen national valuta, og overvejer desuden, om det er ønskeligt at bevare de pågældende beløbsgrænsers virkninger i faste priser. Med henblik herpå kan den træffe beslutning om at ændre de i euro udtrykte beløb. « 3) I bilag II foretages følgende ændringer: a) teksten vedrørende HS-kode 1904 affattes således: »1904 Tilberedte næringsmidler fremstillet ved ekspandering eller ristning af korn eller kornprodukter (f. eks. cornflakes); korn, undtagen majs, i form af kerner, flager eller andet bearbejdet korn (undtagen mel), forkogt eller på anden måde tilbe- ikke andetsteds tariferet redt, Fremstilling: — på basis af materialer, der ikke henhører under pos. 1806; — ved hvilken det anvendte (undtagen korn eller mel hård hvede og afledte produkter heraf samt majs af sorten Zea indurata) skal være fuldt ud frem- stillet (1) — ved hvilke værdien af alle anvendte materialer, der henhører under kapitel ikke overstiger 30 % 17, af det færdige produkts pris ab fabrik (1) Denne undtagelse vedrørende majs af sorten Zea indurata gælder indtil 31. december 2002«. b) teksten vedrørende HS-kode 2207 affattes således: »2207 Ethanol (ethylalkohol), ikke denatu- reret, med et alkoholindhold på 80 % vol eller derover; ethanol (ethylalkohol) og anden spiritus, alkoholind- uanset denatureret, holdet Fremstilling: — på basis af materialer, der ikke henhører under pos. 2207 eller 2208, — i hvilken de anvendte druer eller de af druer afledte materialer skal være fuldt ud fremstillet, eller ved hvilken arrak, såfremt andre anvendte materialer alle- rede har oprindelsesstatus, kan anvendes i et forhold, ikke overstiger 5 % der vol. « alle de L 323/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 12. 1999 c) teksten vedrørende HS-kapitel 57 affattes således: »Kapitel 57 Gulvtæpper og anden gulvbelæg- ning af tekstilmaterialer: — af nålefilt Fremstilling på basis af (1): — naturlige fibre, eller — kemikalier opløsninger eller spind- Dog kan: — filamenter polypro- af pylen, der henhører under pos. 5402, eller — fibre af polypropylen, der henhører under pos. 5503 eller 5506, eller — bånd (tow) af filamenter af polypropylen, der henhø- rer under pos. 5501, og hvis enkelte fibres eller filamenters er mindre end 9 decitex, finhed anvendes, forudsat, at deres værdi ikke overstiger 40 % af det færdige produkts pris ab fabrik Der kan anvendes vævet stof af jute som bundstof — af andet filt — af andre tekstilmaterialer eller fibre, ikke kæmmede anden måde Fremstilling på basis af (1): — naturlige kartede eller beredt til spinding, eller — kemikalier spind- eller på opløsninger Fremstilling på basis af (1): — kokos- eller jutegarn — garn af syntetiske eller regenererede fibre — naturlige fibre, eller — korte kemofibre, eller ikke kæmmede anden måde kartede eller beredt til spinding på (1) De særlige betingelser for produkter bestående af en blanding af tekstilmaterialer er anført i den indledende note 5«. Der kan anvendes vævet stof af jute som bundstof d) teksten vedrørende HS-kode 8401 affattes således: »ex 8401 Nukleare brændselselementer (1) Denne regel gælder indtil 31. december 2005«. anvendte Fremstilling, ved hvilken alle materialer de en anden henhører under position færdige produkt (1) end det ved Fremstilling, hvilken værdien af alle anvendte mate- ikke overstiger rialer, færdige 30 % af det ab produkts fabrik pris 15. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 323/17 e) teksten vedrørende HS-kode 9608 affattes således: »9608 filtpenne, fiberspids- Kuglepenne; fyldepenne, stylo- penne o. lign. ; stencil- grafer og andre penne; penne; pencils; penneskafter, bly- lign. ; dele (herunder antholdere o. hætter og clips) til disse varer, undtagen varer henhørende under pos. 9609 anvendte Fremstilling, ved hvilken alle materialer de en anden henhører under færdige end position produkt. der Dog anvendes penne eller penne- spidser under henhørende samme position« kan det Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen. Den anvendes fra den 1. januar 2000. Artikel 2 Udfærdiget i Bruxelles, den 29. november 1999. På Den Blandede Komités vegne Fabricio BARBASO Formand


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2212/99 di Gérard Deprez (PPE-DE) alla Commissione. Progetto di accordo di libero scambio tra la Turchia e gli Stati Uniti.

eurovoc_concepts:
European Union
Türkiye
United States
bilateral agreement
customs union
free movement of goods
non-tariff barrier
tariff barrier

text: 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/123 (2000/C 219 E/153) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2212/99 di GØrard Deprez (PPE-DE) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Progetto di accordo di libero scambio tra la Turchia e gli Stati Uniti E(cid:146) noto alla Commissione il progetto di accordo di libero scambio tra la Turchia e gli Stati Uniti (S. 1746), che il senatore Moynihan ha presentato al senato degli Stati Uniti in data 18 ottobre u. s. ? Il testo prevede un accordo bilaterale fra gli Stati Uniti e la Turchia finalizzato alla riduzione e, successivamente, alla rimozione delle barriere tariffarie e non tariffarie nonchØ all(cid:146)eventuale stipula di un accordo di libero scambio tra gli Stati Uniti e la Turchia. Potrebbe la Commissione enucleare le probabili incidenze di detto progetto di legge del senato americano sull(cid:146)accordo di unione doganale fra l(cid:146)Unione europea e la Turchia? Qualora il Congresso americano approvasse detto progetto di legge, quali conseguenze ne risulterebbero per la candidatura della Turchia all(cid:146)adesione all(cid:146)Unione europea? Risposta data dal sig. Verheugen in nome della Commissione (16 dicembre 1999) La Commissione non ha ricevuto informazioni precise riguardo al progetto menzionato dall(cid:146)onorevole parlamentare e, in particolare, non Ł in possesso del testo completo relativo alla proposta del senatore Moynihan. Tuttavia, sembra che tale tipo di iniziativa sia ricorrente negli Stati Uniti. La Turchia e la Comunit(cid:224) europea applicano un regime di unione doganale (UD) dal 31 dicembre 1995, il che impedisce di fatto alla Turchia di stabilire una zona di libero scambio (ZLS) con gli Stati Uniti. Infatti, attraverso l(cid:146)adozione dell(cid:146)unione doganale, le parti adottano una politica doganale comune, che comprende una tariffa esterna comune e che priva le parti di qualsiasi autonomia in materia. PoichØ la ZLS tra Stati Uniti e Turchia non Ł realizzabile da parte turca, anche se il Congresso americano accogliesse tale proposta, si tratterebbe di un atto unilaterale che non potrebbe impegnare la Turchia in alcun modo e non avrebbe quindi nessun effetto sulla sua candidatura all(cid:146)Unione europea. (2000/C 219 E/154) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2215/99 di Enrico Ferri (PPE-DE) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Oscuramento dei programmi RAI e libera circolazione dei servizi La RAI mantiene la prassi ormai programmi televisivi destinati all(cid:146)estero e altrimenti seguiti con interesse. inveterata di «codificare» alcuni film, avvenimenti sportivi e altri 1. a) b) c) Pu(cid:242) la Commissione far sapere se: alla luce dei principi del mercato interno, non sia deprecabile il fatto che l(cid:146)elemento transfrontaliero determini un oscuramento di un programma, in pieno contrasto quindi con il principio della libera circolazione dei servizi sancito dall(cid:146)articolo 49 (ex articolo 59) del trattato CE; tale comportamento discriminatorio ai danni dei residenti all(cid:146)estero e degli altri cittadini comunitari non risulti ancora piø censurabile in considerazione dell(cid:146)impossibilit(cid:224), per tali soggetti penalizzati a causa della frontiera, di acquisire sul mercato, pur volendolo, un decoder; tale comportamento non collida palesemente con la lettera e lo spirito dell(cid:146)articolo 3 bis della direttiva «Televisione senza frontiere», che prevede che ogni Stato membro possa imporre la visione «in chiaro» di avvenimenti di particolare rilievo. In effetti, proprio degli avvenimenti che l(cid:146)Italia ha provveduto a qualificare come universali ai sensi dell(cid:146)articolo 3 bis (ad esempio: le partite di calcio della Nazionale, gli incontri di coppe europee e i Gran premi di Formula Uno) sono invece oscurati dall(cid:146)Italia per l(cid:146)estero;


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2334/99 van Umberto Bossi (TDI) aan de Commissie. Schending van de antitrustregels op het gebied van de certifiëring van de BOB- en BGA-producten.

eurovoc_concepts:
Italy
anti-trust legislation
competence of the Member States
designation of origin
marketing standard
restriction on competition
standardisation

text: 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 225 E/105 Antwoord van mevrouw Diamantopoulou namens de Commissie (28 januari 2000) De Commissie deelt de mening van de geachte afgevaardigde dat gehandicapten dezelfde mogelijkheden moeten hebben om ten volle deel te nemen aan alle aspecten van de samenleving, waaronder sport- activiteiten en de toegang tot de nieuwe technologieºn. Dit is de zin van de communautaire strategie inzake gehandicapten, zoals uiteengezet in de mededeling van de Commissie betreffende gelijke kansen voor gehandicapten van 30 juli 1996 (1). De organisaties die zich bezighouden met sport voor gehandicapten hebben de mogelijkheid gehad om deel te nemen aan de oproep tot het indienen van voorstellen die begin dit jaar is gepubliceerd voor de toekenning van subsidies aan transnationale acties ter bestrijding van de discriminatie van gehandicapten. Ook in het kader van het voorstel voor het communautair actieprogramma 2001-2006 ter bestrijding van discriminatie, dat door de Commissie op 25 november 1999 is goedgekeurd (2), wordt sport erkend als een essentiºle factor van de bevordering van gelijke kansen voor gehandicapten. Tenslotte is de Commissie voornemens om in de toekomst en voor zover de wettelijke en budgettaire mogelijkheden het toelaten, bijzonder aandacht te besteden aan de bevordering van sport voor de integratie van gehandicapten. Wat de nieuwe technologieºn betreft, heeft de Commissie krachtens de rechtsgrondslag van TIDE (Technology Initiative for Disabled and Elderly People, 1991(cid:141)1992), de brugfase van TIDE (1993(cid:141)1994), het 4e (1994(cid:141)1998 met een begroting van 60 M €) en het 5e (1998(cid:141)2002 met een begroting van 40 M €) kaderprogramma voor onderzoek en technologische ontwikkeling (OTO) een oproep tot het indienen van voorstellen gepubliceerd op het gebied van de informatietechnologie (IT)-toepassingen en -diensten voor ouderen en gehandicapten. Tot de geselecteerde voorstellen behoren OTO-projecten ter bevordering van het zelfstandig leven en de betere integratie van ouderen en gehandicapten in de samenleving. Begeleidende maatregelen, zoals Impact, verstrekken ook instrumenten voor de identificatie en de evaluatie van de beste technologische hulpmiddelen ter ondersteuning van de toegang van ouderen en gehandicapten tot de IT- netwerken of om hen te helpen bij de uitvoering van hun dagelijkse activiteiten op het werk of thuis. Dit omvat ook vrijetijdsactiviteiten. Op 8 december 1999 heeft de Commissie een initiatief gelanceerd, getiteld (cid:132)e-Europe Een informatiemaat- schappij voor iedereen(cid:148) (3), dat ambitieuze doelen voorstelt om de voordelen van de informatiemaatschap- pij binnen het bereik van alle Europeanen te brengen. Het initiatief is gericht op tien prioritaire gebieden, waaronder de prioriteit (cid:132)e-deelname(cid:148) voor gehandicapten, bedoeld om ervoor te zorgen dat bij de ontwikkeling van de informatiemaatschappij rekening wordt gehouden met de behoeften van de gehan- dicapten. Een van de doelen van dit initiatief is het toegankelijk maken van de web pages van de Europese en nationale overheidsdiensten voor gehandicapten. (1) COM(96) 406 def. (2) COM(1999) 564 def. en COM(1999) 567 def. (3) COM(1999) 687. (2000/C 225 E/107) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2334/99 van Umberto Bossi (TDI) aan de Commissie (29 november 1999) Betreft: Schending van de antitrustregels op het gebied van de certifiºring van de BOB- en BGA-producten Gezien het onvolledige antwoord op mijn vorige vraag P-1845/99 (1) is nadere uitleg van de Commissie gewenst: (cid:129) In artikel 10, lid 2 van verordening EEG nr. 2081/92 (2) van de Raad is bepaald dat de voor de controle van de BOB- en BGA-producten bestemde controlestructuur (cid:132)ØØn of meer controlediensten en/of particuliere organisaties kan omvatten(cid:148). C 225 E/106 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 8. 8. 2000 De keuze van de Italiaanse regering om ØØn enkele particuliere organisatie voor elk product aan te wijzen, is door de volgende instanties aangevochten: (cid:129) de Italiaanse antitrustinstantie bij opmerking/advies van 6 maart 1998, gepubliceerd in het bulletin nr. 8/98 (cid:129) serie opmerkingen nr. 12; (cid:129) de regionale administratieve rechtbank van de regio Lazio bij beschikking nr. 2038/1998. Bovendien heeft de regionale administratieve rechtbank van de regio Lazio in dezelfde beschikking verklaard dat de Italiaanse versie van genoemde EEG-verordening niet conform is met de andere taalversies, die (cid:132)zeer duidelijk zijn wat de principiºle pluraliteit van de particuliere controle-organisaties betreft(cid:148). Is de Commissie: 1. op de hoogte van bovengenoemde standpunten van de Italiaanse antitrustinstantie en de regionale administratieve rechtbank van de regio Lazio? 2. Is zij het eens met deze standpunten van de Italiaanse gerechtelijke en controle-autoriteiten? 3. Welke maatregelen denkt zij te treffen? (1) Zie blz. 27. (2) PB L 208 van 24. 7. 1992, blz. 1. Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (13 december 1999) Het advies van de Italiaanse antitrust-instantie en de beschikking van de administratieve rechtbank van Lazio zijn nooit officieel aan de Commissie meegedeeld, maar de Commissie heeft er wel langs informele weg kennis van gekregen. De Commissie heeft niet de gewoonte commentaar te leveren op dergelijke besluiten, waarvoor alleen de lidstaten bevoegd zijn. In het licht van hetgeen is betoogd in de antwoorden op de schriftelijke vragen P-1845/99 (1) en E-2066/ 99 (2) van het geachte parlementslid, acht de Commissie het wenselijk in dit verband geen enkele maatregel te treffen. (1) Zie blz. 27. (2) Zie blz. 46. (2000/C 225 E/108) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2335/99 van Rolf Linkohr (PSE) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Kernreactoren in de toetredingslanden 1. Welk standpunt neemt de Commissie in ten aanzien van de kernreactoren in de toetredingslanden? Heeft de Commissie plannen voor de voortijdige buitenbedrijfstelling van de kernreactoren en zo ja, 2. hoe ziet haar tijdschema er uit? Stemt de Commissie in met de plannen voor de buitenbedrijfstelling, zoals die met name in de 3. nationale energieplannen van Litouwen en Slowakije zijn geformuleerd? Kan de Commissie mededelen of en wanneer de kerncentrales in Litouwen aan een inspectie zullen 4. worden onderworpen?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2170/99 υποβολή: John McCartin (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Αντίκτυπος της εισαγωγής του ευρώ στο σύστημα πρόωρης συνταξιοδότησης.

text: C 219 E/110 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/140) GRAPTH ERVTHSH E-2170/99 ypobolh·: John McCartin (PPE-DE) prow thn Epitroph· (29 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Αντι΄κτυπος της εισαγωγη΄ς του ευρω΄ στο συ΄στηµα προ΄ωρης συνταξιοδο΄τησης Η εισαγωγη΄ του ευρω΄ φε΄τος ση΄µανε µειωµε΄νες κατα΄ 5,055 % καταβολε΄ς του συστη΄µατος προ΄ωρης συνταξιοδο΄- τησης προς τους αγρο΄τες στην Ιρλανδι΄α. Το Υπουργει΄ο Γεωργι΄ας ε΄χει δηλω΄σει ο΄τι για τη συγκεκριµε΄νη µει΄ωση θα καταβληθει΄ πλη΄ρης αντιστα΄θµιση ευθυ΄ς ως ληφθει΄ η προς του΄το τελικη΄ ε΄γκριση απο΄ την Επιτροπη΄. ∆υ΄ναται η Επιτροπη΄ να παρα΄σχει πλη΄ρη στοιχει΄α για την αντιστα΄θµιση που θα χορηγηθει΄ και για τις κατηγορι΄ες αγροτω΄ν οι οποι΄οι ανη΄κουν στο συ΄στηµα και θα ε΄χουν δικαι΄ωµα να την λα΄βουν; ∆υ΄ναται επι΄σης να δηλω΄σει πο΄τε θα εγκρι΄νει το συ΄στηµα αντισταθµι΄σεως και πο΄τε η αντιστα΄θµιση θα καταβληθει΄ στους αγρο΄τες; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (16 Dekembri·oy 1999) Η µει΄ωση των πληρωµω΄ν που διενεργου΄νται βα΄σει του καθεστω΄τος προ΄ωρης συνταξιοδο΄τησης των γεωργω΄ν στην Ιρλανδι΄α, µει΄ωση που προκυ΄πτει απο΄ τη θε΄σπιση του ευρω΄ την 1η Ιανουαρι΄ου 1999, θα αντισταθµιστει΄ απο΄ την α΄µεση ενι΄σχυση που καταβα΄λλεται στην Ιρλανδι΄α στο πλαι΄σιο του κανονισµου΄ της Επιτροπη΄ς (ΕΚ) αριθ. 755/ 1999, της 12ης Απριλι΄ου 1999, µε τον οποι΄ο καθορι΄ζεται το ανω΄τατο ποσο΄ της αντισταθµιστικη΄ς ενι΄σχυσης που προκυ΄πτει απο΄ το συντελεστη΄ µετατροπη΄ς του ευρω΄ σε µονα΄δες εθνικου΄ νοµι΄σµατος η΄ τις ισοτιµι΄ες που εφαρµο΄ζονται στις 1 και 3 Ιανουαρι΄ου 1999 (1). ιρλανδικε΄ς προτα΄σεις, σε σχε΄ση µε τα συνοδευτικα΄ µε΄τρα της κοινη΄ς γεωργικη΄ς πολιτικη΄ς (αγροτικο΄ Οι περιβα΄λλον και προ΄ωρη συνταξιοδο΄τηση) που επηρεα΄ζονται απο΄ τη µετα΄βαση προς το ευρω΄ στην Ιρλανδι΄α, κοινοποιη΄θηκαν στην Επιτροπη΄ στις 2 Νοεµβρι΄ου 1999. Οι εν λο΄γω προτα΄σεις περιλαµβα΄νουν αντιστα΄θµιση συ΄µφωνα µε την ανω΄τατη αντισταθµιστικη΄ ενι΄σχυση που προβλε΄πεται στο παρα΄ρτηµα του ως α΄νω κανονισµου΄ της Επιτροπη΄ς. Στο παρο΄ν στα΄διο, η Επιτροπη΄ εξετα΄ζει την κοινοποι΄ηση της Ιρλανδι΄ας. Η εξε΄ταση αυτη΄, που διενεργει΄ται βα΄σει του κανονισµου΄ (ΕΚ) αριθ. 2808/98 της Επιτροπη΄ς, της 22ας ∆εκεµβρι΄ου 1998, περι΄ λεπτοµερειω΄ν εφαρµογη΄ς του γεωργονοµισµατικου΄ καθεστω΄τος του ευρω΄ στον γεωργικο΄ τοµε΄α (2), γι΄νεται συ΄µφωνα µε τη διαδικασι΄α που προβλε΄πεται στο α΄ρθρο 88 παρα΄γραφος 3 (πρω΄ην α΄ρθρο 93) της συνθη΄κης ΕΚ. (1) (2) ΕΕ L 98 της 13. 4. 1999. ΕΕ L 349 της 24. 12. 1998. (2000/C 219 E/141) GRAPTH ERVTHSH P-2179/99 ypobolh·: Per Stenmarck (PPE-DE) prow thn Epitroph· (19 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Πρου¤ πολογισµο΄ς Στον πρου¤πολογισµο΄ για το οικονοµικο΄ ε΄τος 2000 υφι΄σταται ο κι΄νδυνος να µην εγκρι΄νει το Ευρωπαι¤κο΄ Κοινοβου΄λιο το δηµοσιονοµικο΄ πλαι΄σιο που καθορι΄στηκε πριν απο΄ µο΄λις ε΄ξι µη΄νες. Αυτο΄ θα αποτελου΄σε ε΄να πολυ΄ σοβαρο΄ γεγονο΄ς µε µεγα΄λες συνε΄πειες για τους ευρωπαι΄ους φορολογου΄µενους. Το Συµβου΄λιο προτει΄νει σταδιακη΄ µει΄ωση κατα΄ 10 % για την κατηγορι΄α 4. Σε ο΄,τι αφορα΄ τη συγκεκριµε΄νη προ΄ταση, προ΄κειται για λανθασµε΄νη προτεραιο΄τητα µε ενδεχο΄µενες αρνητικε΄ς συνε΄πειες. Οι αρµο΄διες για τον πρου¤πολογισµο΄ αρχε΄ς θα πρε΄πει να καθορι΄σουν απο΄ κοινου΄ τις προτεραιο΄τητες που απαιτου΄νται για τη διατη΄ρηση των δηµοσιονοµικω΄ν πλαισι΄ων. Προτι΄θεται η Επιτροπη΄ να εκπονη΄σει τα ε΄γγραφα βα΄σης που χρεια΄ζεται το Συµβου΄λιο για τον καθορισµο΄ των προτεραιοτη΄των πριν τη δευ΄τερη ανα΄γνωση του πρου¤πολογισµου΄;