title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2490/1999 της Επιτροπής, της 25ης Νοεμβρίου 1999, για καθορισμό των επιστροφών που εφαρμόζονται κατά την εξαγωγή των σιτηρών, των αλεύρων και των πλιγουριών και των σιμιγδαλιών σίτου ή σικάλεως

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

formats: pdf print

text: L 303/18 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 26. 11. 1999 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2490/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 25ης Νοεµβρίου 1999 για καθορισµό των επιστροφών που εφαρµόζονται κατά την εξαγωγή των σιτηρών, των αλεύρων και των πλιγουριών και των σιµιγδαλιών σίτου ή σικάλεως Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), και ιδίως το άρθρο 13 παράγραφος 2, Εκτιµώντας: (1) (2) (3) ότι, σύµφωνα µε το άρθρο 13 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92, η διαφορά µεταξύ των τιµών των προϊόντων που αναφέρονται στο άρθρο 1 του κανονισµού αυτού και των τιµών των προϊόντων αυτών στην Κοινότητα δύναται να καλυφθεί από µια επιστροφή κατά την εξαγωγή· ότι οι επιστροφές πρέπει να καθορίζονται λαµβανοµένων υπόψη των στοιχείων που προβλέπονται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95 της Επιτροπής, της 29ης Ιουνίου 1995, περί θεσπίσεως ορισµένων λεπτοµερών κανόνων εφαρµογής του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου όσον αφορά τη χορήγηση επιστροφών κατά την εξαγωγή καθώς και τα µέτρα τα οποία πρέπει να λαµβάνονται σε περίπτωση διαταραχής της αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2513/98 (4)· ότι, για τα άλευρα, τα πλιγούρια και σιµιγδάλια σίτου και σικάλεως, η επιστροφή που εφαρµόζεται στα προϊόντα αυτά πρέπει να υπολογίζεται αφού ληφθεί υπόψη η αναγκαία ποσότητα σιτηρών για την παρασκευή των εξεταζόµενων (4) (5) (6) (7) προϊόντων· ότι οι ποσότητες αυτές έχουν καθορισθεί στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1501/95· ότι η κατάσταση της διεθνούς αγοράς ή οι ειδικές απαιτή- σεις ορισµένων αγορών δύνανται να καταστήσουν αναγκαία τη διαφοροποίηση της επιστροφής για ορισµένα προϊόντα ανάλογα µε τον προορισµό τους· ότι η επιστροφή καθορίζεται µία φορά το µήνα· ότι δύναται να τροποποιείται ενδιαµέσως· ότι η εφαρµογή των λεπτοµερειών αυτών στην παρούσα κατάσταση της αγοράς στον τοµέα των σιτηρών, και ιδίως στις τιµές των προϊόντων αυτών στην Κοινότητα και στη διεθνή αγορά, οδηγεί στον καθορισµό της επιστροφής στα ποσά που ορίζονται στο παράρτηµα· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι επιστροφές κατά την εξαγωγή των αναφερόµενων στο άρθρο 1 στοιχεία α), β) και γ) του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 προϊόντων, εκτός της βύνης, ως έχουν, καθορίζονται στα ποσά που ορίζονται στο παράρτηµα. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 26 Νοεµβρίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 25 Νοεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 147 της 30. 6. 1995, σ. 7. (4) ΕΕ L 313 της 21. 11. 1998, σ. 16. 26. 11. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 303/19 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ του κανονισµού της Επιτροπής, της 25ης Νοεµβρίου 1999, για καθορισµό των επιστροφών που εφαρµόζονται κατά την εξαγωγή των σιτηρών, των αλεύρων και των πλιγουριών και σιµιγδαλιών σίτου ή σικάλεως Κωδικός προϊόντος Προορισµός (1) Επιστροφή Κωδικός προϊόντος Προορισµός (1) Επιστροφή (EUR/t) (EUR/t) — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (1) Προορισµοί: 01 όλες οι τρίτες χώρες, 02 άλλες τρίτες χώρες, 03 Ελβετία, Λιχτενστάιν. — 0 — 28,50 0 58,00 0 — 20,50 0 — — — 38,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 52,75 49,25 45,50 42,00 39,25 — — 87,00 — — 15,00 (2) 13,40 (2) — 15,00 (2) — (2) Όταν αυτό το προϊόν περιέχει σιµιγδάλι συσσωµατωµένο, ουδεµία επιστροφή χορηγείται κατά την εξαγωγή. NB: Οι ζώνες είναι αυτές που ορίζονται στον τροποποιηµένο κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 2145/92 της Επιτροπής (ΕΕ L 214 της 30. 7. 1992, σ. 20)


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2492/1999 af 25. november 1999 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for kornfoderblandinger

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund
foodstuff

text: L 303/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2492/1999 af 25. november 1999 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for kornfoderblandinger KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (4) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), 30. senest ændret (EF) nr. 1253/1999 (2), særlig artikel 13, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) I henhold til artikel 13 i forordning (EØF) nr. 1766/92 kan forskellen mellem noteringerne eller priserne på verdensmarkedet for de produkter, der er nævnt i artikel 1 i forordningen, og priserne på disse produkter uden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution; i artikel 2 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1517/95 juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser til af 29. forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår den import- og eksportordning, der gælder for foderblan- dinger på basis af korn, og om ændring af forordning (EF) nr. 1162/95 om særlige gennemførelsesbestem- melser for ordningen med import- og eksportlicenser for korn og ris (3), defineres kriterierne for restitutionsbelø- bets fastsættelse for disse produkter; der skal ved beregningen også tages hensyn til indholdet af kornprodukter; med henblik på en forenkling bør restitutionen betales for to kategorier af »kornprodukter«, nemlig for majs, som er den mest almindelige kornart i udførte kornfoderblandinger og majsprodukter, og for som er de restitutionsberettigede »andre kornarter«, kornprodukter med undtagelse af majs og majspro- dukter; der bør ydes en restitution for den mængde kornprodukter, som foderblandingen indeholder; i øvrigt skal der ved fastsættelsen af restitutionsbeløbet ligeledes tages hensyn til mulighederne og betingelserne for salg af de pågældende produkter på verdensmar- kedet, interessen i at undgå forstyrrelser på Fællesskabets marked og udførslernes økonomiske aspekt; ved fastsættelsen af restitutionen forekommer det dog for tiden hensigtsmæssigt at basere sig på den forskel, der konstateres på Fællesskabets marked og på verdens- markedet, mellem priserne på de råvarer, som i alminde- lighed anvendes i disse foderblandinger, hvorved det bliver muligt at tage mere præcist hensyn til de faktiske økonomiske vilkår, der gælder for eksport af de pågæl- dende produkter; restitutionen skal fastsættes én gang om måneden; den kan ændres i den mellemliggende periode; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — (5) (6) (7) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Eksportrestitutionerne for de under forordning (EØF) nr. 1766/ 92 henhørende foderblandinger, for hvilke forordning (EF) nr. 1517/95 gælder, fastsættes som angivet i bilaget til nærværende forordning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 26. november 1999. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 25. november 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 18. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 51. 26. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 303/23 til Kommissionens forordning af 25. november 1999 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for kornfoderblandinger BILAG Produktkoder, for hvilke der ydes eksportrestitutioner (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Kornprodukter (2) Restitutionsbeløb (2) (EUR/t) Majs og majsprodukter: KN-kode 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 Kornprodukter (2), med undtagelse af majs og majspro- dukter 52,72 31,59 (1) Produktkoderne er defineret i sektor 5 i bilaget til Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24. 12. 1987, s. 1), som ændret. (2) Med henblik på restitutionsydelse tages der kun hensyn til stivelse fra kornprodukter. Som kornprodukter anses produkter henhørende under KN-kode 0709 90 60 og 0712 90 19, kapitel 10 og 1101, 1102, 1103 og 1104 — i uforandret og ikke regenereret stand — (bortset fra 1104 30) og kornindholdet i produkter under KN-kode 1904 10 10 og 1904 10 90. Kornindholdet i produkterne under KN-kode 1904 10 10 og 1904 10 90 betragtes som værende lig med slutproduktets vægt. Der betales ingen restitution for korn, hvor stivelsens oprindelse ikke klart kan fastslås ved analyse


title: Commission Regulation (EC) No 2481/1999 of 25 November 1999 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: 26. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 303/1 I (Acts whose publication is obligatory) COMMISSION REGULATION (EC) No 2481/1999 of 25 November 1999 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, (2) Having regard to the Treaty establishing the European Community, in compliance with the above criteria, the standard import values must be fixed at the levels set out in the Annex to this Regulation, Having regard to Commission Regulation (EC) No 3223/94 of 21 December 1994 on detailed rules for the application of the last import arrangements amended by Regulation (EC) No 1498/98 (2), and in particular Article 4 (1) thereof, fruit and vegetables (1), as for HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Whereas: (1) Regulation (EC) No 3223/94 lays down, pursuant to the outcome of the Uruguay Round multilateral trade nego- tiations, the criteria whereby the Commission fixes the standard values for imports from third countries, in respect of the products and periods stipulated in the Annex thereto; The standard import values referred to in Article 4 of Regula- tion (EC) No 3223/94 shall be fixed as indicated in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 26 November 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 25 November 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 337, 24. 12. 1994, p. 66. (2) OJ L 198, 15. 7. 1998, p. 4. L 303/2 EN Official Journal of the European Communities 26. 11. 1999 to the Commission Regulation of 25 November 1999 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables ANNEX CN code 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Third country code (1) Standard import value (EUR/100 kg) 052 204 999 628 999 052 999 204 999 052 999 052 528 600 999 039 052 060 388 400 404 800 804 999 052 064 400 999 77,6 52,6 65,1 134,8 134,8 82,4 82,4 55,4 55,4 54,8 54,8 58,0 77,3 64,2 66,5 90,7 65,1 34,4 70,4 83,9 71,3 149,2 26,8 74,0 148,2 64,9 113,2 108,8 (1) Country nomenclature as fixed by Commission Regulation (EC) No 2645/98 (OJ L 335, 10. 12. 1998, p. 22). Code ‘999’ stands for ‘of other origin’


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2481/1999 της Επιτροπής, της 25ης Νοεμβρίου 1999, για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

text: 26. 11. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 303/1 I (Πράξεις για την ισχύ των οποίων απαιτείται δηµοσίευση) ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2481/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 25ης Νοεµβρίου 1999 για καθορισµό των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή για τον καθορισµό της τιµής εισόδου ορισµένων οπωροκηπευτικών Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3223/94 της Επιτροπής, της 21ης ∆εκεµβρίου 1994, σχετικά µε τις λεπτοµέρειες εφαρµογής του καθεστώτος κατά την εισαγωγή οπωροκηπευτικών (1), όπως τροπο- ποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1498/98 (2), και ιδίως το άρθρο 4 παράγραφος 1, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 3223/94, σε εφαρµογή των αποτε- λεσµάτων των πολυµερών εµπορικών διαπραγµατεύσεων του Γύρου της Ουρουγουάης, προβλέπει τα κριτήρια για τον καθορισµό από την Επιτροπή των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή από τρίτες χώρες, για τα προϊόντα και τις περιόδους που ορίζονται στο παράρτηµά του· (2) σε εφαρµογή των προαναφερθέντων κριτηρίων, οι κατ’ απο- κοπή τιµές κατά την εισαγωγή πρέπει να καθοριστούν, όπως αναγράφονται στο παράρτηµα του παρόντος κανονισµού, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι κατ’ αποκοπή τιµές κατά την εισαγωγή που αναφέρονται στο άρθρο 4 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3223/94 καθορίζονται όπως αναγράφονται στον πίνακα που εµφαίνεται στο παράρτηµα. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 26 Νοεµβρίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 25 Νοεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 337 της 24. 12. 1994, σ. 66. (2) ΕΕ L 198 της 15. 7. 1998, σ. 4. L 303/2 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 26. 11. 1999 του κανονισµού της Επιτροπής, της 25ης Νοεµβρίου 1999, για τον καθορισµό των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή για τον καθορισµό τιµών εισόδου ορισµένων οπωροκηπευτικών ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Κωδικός ΣΟ Κωδικός τρίτης χώρας (1) (σε EUR/100 χιλιόγραµµα) Κατ’ αποκοπή τιµή κατά την εισαγωγή 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 628 999 052 999 204 999 052 999 052 528 600 999 039 052 060 388 400 404 800 804 999 052 064 400 999 77,6 52,6 65,1 134,8 134,8 82,4 82,4 55,4 55,4 54,8 54,8 58,0 77,3 64,2 66,5 90,7 65,1 34,4 70,4 83,9 71,3 149,2 26,8 74,0 148,2 64,9 113,2 108,8 (1) Ονοµατολογία των χωρών που καθορίζεται από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2645/98 της Επιτροπής (ΕΕ L 335 της 10. 12. 1998, σ. 22). Ο κωδικός «999» αντιπροσωπεύει «άλλες καταγωγές»


title: Förslag till rådets beslut om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering (2001-2006)

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU action
EU programme
anti-discriminatory measure
cooperation policy

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel 25. 11. 1999 KOM(1999) 567 slutlig 1999/0251 (CNS) Förslag till RÅDETS BESLUT om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering 2001 – 2006 (framlagt av Kommissionen) MOTIVERING GEMENSKAPENS STRATEGI MOT DISKRIMINERING 1. 2. 3. 4. Enligt artikel 13 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, i dess lydelse enligt Amsterdamfördraget, kan gemenskapen vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Detta innebär att gemenskapen nu förutom det ständigt pågående arbetet för jämställdhet mellan kvinnor och män nu även kan ta sig an andra sin ändrade lydelse ny och diskrimineringsgrunder. Fördraget ger betydelsefull kraft åt gemenskapens insatser på ett område där viss lagstiftning finns (könsdiskriminering) och där ett givande samarbete har utvecklats med det civila samhället (särskilt när det gäller kampen mot diskriminering på grund av kön, ras och funktionshinder). i I kampen mot diskriminering behöver gemenskapen alla de instrument som står till dess förfogande i en samordnad och integrerad strategi. Lagstiftning är en nyckelfaktor i en sådan strategi, men är endast en av flera faktorer. Årtionden av gemenskapsinsatser för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män har visat att en framgångsrik kamp mot diskriminering också kräver förändringar i praxis och attityder samt en mobilisering av alla berörda aktörer. Gemenskapens tidigare insatser på jämställdhetsområdet och initiativ när det gäller funktionshinder och rasism har också visat att praktiska åtgärder för att förmå beslutsfattare och dem som arbetar på fältet att jämföra och kontrastera sina erfarenheter med andras kan utveckla deras kapacitet att bekämpa diskriminering på ett effektivt sätt och stimulera en utveckling av strategierna. till Därför både kan och bör gemenskapen ge ytterligare stöd till transnationellt samarbete som komplement lagstiftningsåtgärder. Förutom de två direktivförslagen om diskriminering i arbetslivet och diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung, föreslår kommissionen därför som en del av sitt förslagspaket i kampen mot diskriminering ett målinriktat handlingsprogram för att hjälpa medlemsstaterna att utveckla strategier och praxis i kampen mot diskriminering. För att göra detta kommer kommissionen att mobilisera aktörer i medlemsstaterna och uppmuntra till utbyte av information och goda lösningar. för avsikt att även fortsättningsvis vidta Eftersom kommissionen har särskilda åtgärder när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män och samtidigt integrera ett jämställdhetsperspektiv i annan verksamhet, skall detta program inte behandla könsdiskriminering separat utan koncentreras på de andra diskrimineringsgrunder som anges i artikel 13. I programmet skall hänsyn tas till såväl särdragen som likheterna i de erfarenheter man har från de olika diskrimineringsgrunderna samt av de metoder som har utvecklats för att komma till rätta med problemet. Detta kommer att göra det möjligt för aktörerna att förena sina ansträngningar, öka spridningen av goda lösningar och underlätta utvecklandet av ett integrerat och samordnat samarbete mellan 2 olika sektorer och diskrimineringsgrunder. Prioriteringarna mellan de olika diskrimineringsgrunder föreslagna handlingsprogrammet rangordnas inte hierarkiskt. I stället för att föreskriva separata insatser för varje enskild diskrimineringsgrund skall man tillämpa i kampen mot diskriminering och ett ett övergripande förhållningssätt jämställdhetsperspektiv skall integreras där så är lämpligt. omfattas som det av 5. 6. för diskriminering genomförandet av kampen mot ligger Ansvaret huvudsakligen hos medlemsstaterna. Det föreslagna gemenskapsprogrammet skall inte stödja redan befintliga åtgärder på lokal, regional och nationell nivå utan är snarare tänkt att tillföra dessa åtgärder ett mervärde på EU-nivå. I detta syfte kommer stöd för lagstiftningsåtgärder mot diskriminering att kombineras med mer generella åtgärder för att främja icke-diskriminerande praxis som grundar långsiktigare attitydförändringar. Programmet kommer att inriktas på transnationellt samarbete som ett sätt att uppnå ökad förståelse och förbättrad praxis. Därav följer att inriktade på genomförande av strategier snarare än på transnationell spridning av goda lösningar inte skall vara berättigade till stöd för sin normala verksamhet inom ramen för detta program. Medlemsstaterna kommer att ha en viktig roll genom den kommitté som skall inrättas enligt artikel 6. regionala eller nationella projekt som är en positiv attityd till mångfald samt sig på lokala, framför allt Gemenskapen är redan aktiv i kampen mot diskriminering. När det gäller diskriminering på arbetsmarknaden, inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin och Europeiska socialfonden med dess initiativ (Integra och i framtiden Equal). Det finns också en lång tradition av insatser för att främja jämställdhet, både genom särskilda åtgärder och genom integrering av ett jämställdhetsperspektiv i andra politikområden. Det föreslagna programmet tar hänsyn till och bygger vidare på dessa insatser med utgångspunkt från tanken att diskriminering är ett problem som inte kan begränsas till arbetsmarknaden utan kräver ett integrerat och samordnat förhållningssätt. Det är utformat så att det skall vara konsekvent med och komplettera gemenskapens övriga politik, instrument och åtgärder som kan bidra till kampen mot diskriminering. PROGRAMSTRATEGIN 7. 8. Erfarenheterna från tidigare och pågående initiativ och program som rör jämställdhet, funktionshinder och rasism visar att det mervärde som ett gemenskapsprogram kan tillföra på dessa områden beror på hur väl man lyckas att stödja lagstiftning och utveckling av strategier i ett europeiskt sammanhang genom ökad kunskap, ökad medvetenhet och uppbyggnad av aktörernas kapacitet. Utvärderingen av tidigare initiativ och den analys som genomförts inom ramen för de förberedande åtgärderna inför detta program ger vid handen att programmet bör inriktas på nyckelinsatser, för att få så stor effekt som möjligt med en begränsad budget. Det bör genomföras tillsammans med aktörer som kan se till att expertisen korsbefruktas och som kan påverka utvecklingen av strategier och praxis i medlemsstaterna. Strategin är därför 3 att främja transnationellt samarbete med och mellan dessa aktörer inom ett antal nyckelområden som bedöms vara relevanta på EU-nivå. Sådana områden kan vara hinder för deltagande i beslutsfattandet, tillgång till varor och tjänster, metoder för mainstreaming och övervakning, mobilisering av de etc. den verksamhetsområden som täcks upp är de som är mest angelägna för medlemsstaterna, skall programkommittén ha en framträdande roll och regelbundet se över dem. förvaltningen, offentliga garantera För att att 9. MÅL 10. organisationer, De aktörer man skall arbeta med är t. ex. beslutsfattare i nationell, regional och lokal förvaltning, oberoende organ som arbetar mot diskriminering, icke- forskningsinstitut, arbetsmarknadens statliga medierna, opinionsbildare, aktörer på det sociala området samt domstolar och andra rättsvårdande organ. Organisationer som på europeisk nivå är aktiva i kampen mot diskriminering eller i försvaret av personer som utsätts för diskriminering kommer också att vara viktiga partner i programmet som helhet. parter, Tre huvudmål har fastställts: För det första att tillhandahålla analyser och utvärdering av hur omfattande diskrimineringen är i gemenskapen och vilken form av diskriminering det är fråga om samt hur effektiva åtgärderna mot diskriminering är. För det andra att hjälpa till att bygga upp kapaciteten hos de aktörer som i medlemsstaterna och på europeisk nivå är aktiva i kampen mot diskriminering. För det tredje att öka medvetenheten hos dem som arbetar på fältet och opinionsbildarna om de värderingar och den praxis som ligger till grund för kampen mot diskriminering. ÅTGÄRDER 11. tre För att uppnå dessa mål är programmets verksamhet uppdelad i programdelar, som kommer att löpa parallellt och i vilka man tar hänsyn till de olika erfarenheter av kampen mot diskriminering som man har från de olika diskrimineringsgrunderna: (a) Programdel 1: Ökad förståelse av frågor som har samband med diskriminering genom ökad kunskap och bättre mätmetoder samt genom utvärdering av effektiviteten i strategier, lagstiftning och åtgärder. Detta skall omfatta dels utveckling av statistiska databaser, benchmarking och indikatorer för att göra det möjligt att bedöma effektiviteten i strategierna mot diskriminering, dels analys och utvärdering av dessa strategier och effektiv spridning av de erfarenheter man gjort. Programdel 2: Utveckling av aktörernas kapacitet att (b) ta sig an diskrimineringen på ett effektivt sätt, bland annat genom främjande av samhällsdebatt som ett nödvändig stöd för utveckling av strategier på europeisk nivå. Detta skall omfatta stöd till transnationellt utbyte av information och goda lösningar mellan berörda aktörer, med utgångspunkt i 4 stödja sådan verksamhet verksamhet som redan pågår i medlemsstaterna. Gemenskapen kommer endast att samband med transnationellt utbyte. De projekt som informationsutbytet grundar sig på skall finansieras med nationella medel. Under denna programdel skall också driftskostnader kunna finansieras för större nätverk av organisationer på europeisk nivå, för att de effektivt skall kunna bidra till utvecklingen av strategier på området icke-diskriminering. som har direkt (c) Programdel 3: Ökad medvetenhet, t. ex. genom att understryka den europeiska dimensionen i kampen mot diskriminering och genom att ge publicitet åt programresultaten. Detta kommer att innefatta meddelanden, stöd för publikationer, kampanjer, konferenser och evenemang till genomförandet av gemenskapslagstiftningen och gemenskapens strategier på diskrimineringsområdet. För att påverka den allmänna opinionen generellt, kommer hos opinionsbildarna, i syfte att främja en förändring i samhället. öka medvetenheten programmet inriktas att att på ATT UPPNÅ KOMPLEMENTARITET 12. Konsekvens och komplementaritet mellan alla gemenskapens insatser krävs för att undvika överlappningar och för att dra maximal nytta av de erhållna resultaten. - Programmet i sig kommer inte att ta upp frågor som rör könsdiskriminering, men det är viktigt att man i programmet kan dra lärdom av de erfarenheter som gjorts nationellt och på europeisk nivå inom detta område och att ett jämställdhetsperspektiv integreras när de andra diskrimineringsgrunderna behandlas. Nära kopplingar kommer därför att behöva utvecklas till framtida åtgärder som rör jämställdhet mellan kvinnor och män. - Särskild uppmärksamhet måste också ägnas åt att uppnå maximala synergieffekter med gemenskapsinitiativet Equal, som kommer att vara ett nyckelredskap för utveckling av strategier för att komma till rätta med diskriminering i arbetslivet. När det gäller sysselsättning kommer detta program därför att inrikta sig på områden där Equal inte ger något stöd. Detta kommer bland annat att innebära att analysera och utvärdera uppgifter och praxis i medlemsstaterna, tillämpa erfarenheter som gjorts inom ramen för Equal på andra områden än sysselsättning och verka för bättre information och ökad medvetenhet. Det föreslagna programmet kommer inte att stödja åtgärder aktörer på sysselsättningsområdet som kan söka stöd från Equal, men man kommer att anstränga sig särskilt för att på bästa sätt dra nytta av erfarenheterna från åtgärder som erhåller stöd från Equal. Av samma skäl måste samtidigt goda lösningar som identifieras inom ramen för detta program göras tillgängliga för aktörer som erhåller stöd från Equal och andra program. lösningar mellan sådana för utbyte av goda - Ett liknande tillvägagångssätt skall utvecklas i förhållande till unionens och resultaten från de nya gemenskapens övriga relevanta program. T. ex. Sokrates-, Leonardo- och Youth-programmen, när det gäller t. ex. främjande av icke-diskriminerande attityder i skolan och bland unga i allmänhet, skall 5 införlivas i programmet. Lämplig samordning kommer också att säkerställas med relevanta initiativ för rättsliga och inrikes frågor, dels när det gäller migrationspolitik, dels samarbete i samband med brottsbekämpning. Detta kommer framför allt att kräva att information om varje programs verksamhet görs tillgänglig för andra så att nödvändiga kontakter och kopplingar kan göras. - Det kommer också att vara av vikt att man i det föreslagna programmet drar nytta av forskning och studier som utförs i annan verksamhet inom gemenskapen, särskilt vid Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet och genom Femte ramprogrammet och vice versa. i att att för relevanta involveras För att uppnå denna komplementaritet kommer det att krävas mekanismer på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna samordna de olika verksamheterna. För att garantera komplementaritet när det gäller utformning och genomförande kommer kommissionens enheter med ansvar för specifika politikområden programmen. Medlemsstaternas företrädare i programkommittéerna, högnivågrupperna för diskrimineringsfrågor, handikappfrågor och social utslagning, Rådgivande kommittén för i förekommande fall, Kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad eller andra organ som har med utveckling av relaterade strategier att göra, kommer också att få relevant information om de andra programmens verksamhet både för att undvika överlappningar och för att se till att programmen kan dra nytta av de resultat som andra har erhållit. i utvärderingsrapporter. Komplementaritetsfrågan jämställdhet och, särskilt delar skall upp tas av Medlemsstaterna är i stor utsträckning ansvariga för genomförandet av åtgärder inom ramen för strukturfonderna. De behöver på sin nivå se till att det finns en nära samordning mellan de tjänstemän som har ansvar för Europeiska för politikområden som omfattas av relaterade program. dem som ansvarar socialfonden och Equal och 13. 14. SAMARBETE MED LÄNDER UTANFÖR GEMENSKAPEN 15. så för det långt öppna att vara är möjligt EFTA-länderna Enligt EES-avtalet och som en del av förberedelserna inför anslutningen är låta strategi gemenskapens gemenskapsprogrammen och kandidatländerna. När det gäller detta program är det särskilt viktigt att så sker eftersom programmet är utformat som ett stöd till införandet av lagstiftning om icke-diskriminering genom de två åtföljande direktiven. Dessa direktiv kommer att vara tillämpliga på de EES-länder som inte är EU- medlemmar enligt ett beslut av Gemensamma EES-kommittén. De kommer också att vara en del av det regelverk som kandidatländerna måste uppfylla före en anslutning. I enlighet med de avsikter som kommissionen uttrycker i och sitt meddelande främlingsfientlighet bekämpa om att rasism, 6 antisemitism i kandidatländerna1, föreslår kommissionen därför att dessa länder skall ges möjlighet att delta. 1 KOM (1999) 256 slutlig, 26. 5. 1999 7 Förslag till RÅDETS BESLUT om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering 2001 – 2006 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 13 i detta, med beaktande av kommissionens förslag2, med beaktande av Europaparlamentets yttrande3, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande4, med beaktande av Regionkommitténs yttrande5 och av följande skäl: 1. 2. 3. rättigheterna och de Unionen bygger på principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga på rättsstatsprincipen. Dessa principer är gemensamma för alla medlemsstater. Enligt artikel 6. 2 i Fördraget om Europeiska unionen skall unionen som allmänna principer för gemenskapsrätten respektera de grundläggande rättigheterna, såsom de garanteras i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. grundläggande friheterna samt Europaparlamentet har upprepade gånger med eftertryck uppmanat Europeiska unionen att stärka sin politik för likabehandling och lika möjligheter mot alla former av diskriminering. Erfarenheterna från insatser på gemenskapsnivå, fråga om könsdiskriminering, har visat att man i kampen mot diskriminering i praktiken behöver en kombination av åtgärder, framför allt av lagstiftning och praktiska åtgärder som är utformade för att stärka varandra. Liknande erfarenheter har gjorts när det gäller diskriminering på grund av ras och särskilt i 2 KOM (1999) XXX slutlig 3 EGT. 4 EGT. 5 EGT. 8 4. 5. 6. 7. 8. etniskt ursprung och på grund av funktionshinder. Kommissionen har lagt fram förslag i detta syfte6. Programmet skall omfatta alla diskrimineringsgrunder utom kön, som omfattas av särskilda gemenskapsåtgärder. Olika former av diskriminering kan ha likartade särdrag och kan bekämpas på likartade sätt. Erfarenheterna från många års kamp mot vissa former av diskriminering, däribland könsdiskriminering, kan användas av diskriminering. De olika diskrimineringsgrundernas särdrag skall dock beaktas. Därför skall hänsyn tas till funktionshindrades särskilda behov när det gäller verksamhetens och resultatens tillgänglighet. i kampen mot andra former Många icke-statliga organisationer på europeisk nivå har erfarenhet och sakkunskap från kampen mot diskriminering och från att på europeisk nivå försvara människor som utsätts för diskriminering. De kan därför lämna ett viktigt bidrag till förståelsen av olika former av diskriminering och dess olika följder samt bidra till att man vid utformning, genomförande och uppföljning av programmet tar hänsyn till erfarenheterna från dem som utsätts för diskriminering. I enlighet med artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter7, skall bestämmelser om genomförandet av detta beslut antas genom det rådgivande förfarande som fastställs i artikel 3 i ovannämnda beslut. med medlemsstaterna För att öka gemenskapsinsatsens mervärde krävs det att kommissionen i samarbete och komplementaritet mellan åtgärderna inom ramen för detta beslut och instrument och åtgärder, gemenskapens övriga relevanta politikområden, främjande av social särskilt under Europeiska socialfonden och för integration. konsekvens garanterar I Europeiska ekonomiska samarbetsavtalet (EES-avtalet) föreskrivs ett större samarbete på det sociala området mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de EFTA-länder som deltar i EES (EFTA- /EES-länderna), å den andra. Åtgärder bör vidtas för att programmet skall stå öppet för deltagande av kandidatländerna i Central- och Östeuropa i enlighet med villkoren i Europaavtalen, tilläggsprotokollen till dessa avtal och respektive associeringsråds beslut, av Cypern och Malta, på grundval av tilläggsanslag i enlighet med förfaranden som skall överenskommas med dessa länder, och av Turkiet på grundval av tilläggsanslag i enlighet med förfaranden som skall överenskommas med det landet. 9. För att en gemenskapsinsats skall lyckas krävs det att resultaten granskas och utvärderas i förhållande till de uppställda målen. 6 Se separata förslag till direktiv om inrättande av allmänna ramar för likabehandling i arbetslivet och för tillämpningen av principen om likabehandling av personer oavsett ras och etniskt ursprung, vilka båda ingår i detta paket. 7 EGT L 184, 17. 7. 1999, s. 23. 9 10. I enlighet med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen, så som de definieras i artikel 5 i fördraget, kan målen för den planerade åtgärden när det gäller gemenskapens bidrag till kampen mot diskriminering inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, bland annat på grund av behovet av multilaterala partnerskap, transnationellt informationsutbyte och spridning av goda lösningar i hela gemenskapen. Detta beslut går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 10 Artikel 1 Inrättande av programmet Genom detta beslut inrättas gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (nedan kallat programmet) för perioden från och med den 1 januari 2001 till och med den 31 december 2006. Artikel 2 Principer 1. 2. I detta beslut avses med diskriminering att en person eller en grupp personer behandlas mindre gynnsamt än en annan på grund av ras eller etniskt funktionshinder, ålder eller sexuell ursprung, religion eller övertygelse, läggning, eller att en till synes neutral bestämmelse på samma grunder tillämpas till personens eller gruppens nackdel, om detta inte är befogat av objektiva skäl. Vid utformning, genomförande och uppföljning av den verksamhet som utförs inom ramen för programmet, skall hänsyn tas till erfarenheterna från de människor som utsätts för diskriminering. Artikel 3 Mål Programmet skall stödja och komplettera gemenskapens och medlemsstaternas insatser för att främja åtgärder mot diskriminering, bland annat genom att komplettera utvecklingen av lagstiftningen. Programmet skall ha följande mål: a) b) Att öka förståelsen av frågor som har samband med diskriminering, genom ökad kunskap och bättre mätmetoder samt genom att utvärdera effektiviteten i strategier och praxis. (t. ex. medlemsstaterna, lokala och Att utveckla aktörernas kapacitet regionala myndigheter, oberoende organ med ansvar för kampen mot diskriminering, arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer) att ta sig an diskrimineringen på ett effektivt sätt, bland annat genom att främja utbyte av information och goda lösningar och genom att skapa nätverk på europeisk nivå. 11 c) Att öka medvetenheten om de värderingar och den praxis som ligger till grund för kampen mot diskriminering. Artikel 4 Gemenskapsåtgärder 1. För att uppnå målen i artikel 3 kan följande åtgärder genomföras i ett transnationellt ramverk: a) b) c) t. ex. genom Analys av faktorer som har samband med diskriminering, insamling av statistik, studier och utveckling av indikatorer och benchmarking, samt utvärdering av antidiskrimineringslagstiftningen och av praxis, när det gäller effektivitet och verkan, med effektiv spridning av resultaten. Transnationellt samarbete mellan aktörer och främjande av nätverk på europeisk nivå av icke-statliga organisationer som är aktiva i kampen mot diskriminering. kampen mot Ökad medvetenhet, t. ex. genom att understryka den europeiska dimensionen i åt och programresultaten, t. ex. genom meddelanden, publikationer, kampanjer och evenemang. diskriminering genom att publicitet ge 2. Kriterier för genomförandet av de gemenskapsåtgärder som beskrivs i punkt 1 fastställs i bilagan. Artikel 5 Programmets genomförande och samarbete med medlemsstaterna 1. Kommissionen skall a) b) c) se till att genomförandet av gemenskapsåtgärder inom ramen för detta program sker i enlighet med vad som föreskrivs i bilagan, regelbundet diskutera med företrädare för icke-statliga organisationer och arbetsmarknadens parter på europeisk nivå hur programmet skall utformas, genomföras och följas upp samt diskutera relaterade strategiska riktlinjer, och kommissionen skall informera den kommitté som inrättas genom artikel 6 om deras åsikter, främja aktiva partnerskap och dialog mellan alla som deltar i programmet, bland annat integrerat och samordnat ett förhållningssätt till kampen mot diskriminering. att uppmuntra för till 12 2. I samarbete med medlemsstaterna skall kommissionen vidta de åtgärder som krävs för att a) b) c) 1. 2. 3. 4. 1. främja att alla berörda parter deltar i programmet, sprida resultaten från de åtgärder programmet, och som genomförs inom ramen för garantera lämplig information, publicitet och uppföljning när det gäller de åtgärder som får stöd genom programmet. Artikel 6 Kommitté Kommissionen skall biträdas av en kommitté (nedan kallad kommittén) som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna med en företrädare för kommissionen som ordförande. När hänvisning görs till denna punkt skall det rådgivande förfarande som fastställs i artikel 3 i beslut 1999/468/EG gälla. Kommissionens företrädare skall särskilt samråda med kommittén när det gäller följande: a) Allmänna riktlinjer för genomförandet av programmet. b) Årlig budget och fördelning av anslag mellan de olika åtgärderna. c) Årlig arbetsplan för genomförandet av programmets åtgärder. Kommissionens företrädare skall också samråda med kommittén i andra relevanta frågor som rör genomförandet av programmet. att garantera programmets konsekvens och komplementaritet För i förhållande till andra åtgärder som avses i artikel 7, skall kommissionen regelbundet informera kommittén om andra gemenskapsåtgärder för att förebygga och motverka diskriminering. Vid behov skall kommissionen inrätta regelbundet och strukturerat samarbete mellan denna kommitté och övervakningskommittéer för övrig relevant politik och övriga relevanta instrument och åtgärder. Artikel 7 Konsekvens och komplementaritet Tillsammans med medlemsstaterna garantera övergripande konsekvens i förhållande till unionens och gemenskapens övriga politik, inrätta lämpliga mekanismer för samordning av programmets verksamhet med instrument och åtgärder, bland annat genom att kommissionen skall 13 relevant verksamhet integration, utbildning och ungdomsfrågor förbindelser. inom forskning, sysselsättning, jämställdhet, social samt gemenskapens yttre 2. 3. Kommissionen och medlemsstaterna skall garantera konsekvens och komplementaritet mellan programmets verksamhet och unionens och gemenskapens övriga relevanta åtgärder, framför allt sådana som genomförs genom strukturfonderna och gemenskapsinitiativet Equal. Medlemsstaterna skall göra sitt bästa för att garantera konsekvens och komplementaritet mellan programmets verksamhet och den verksamhet som utförs på nationell, regional och lokal nivå. Artikel 8 Deltagande av EFTA-/EES-länderna, de associerade länderna i Central- och Östeuropa, Cypern, Malta och Turkiet Programmet skall vara öppet för deltagande av a) b) c) d) 1. 2. EFTA-/EES-länderna i enlighet med de villkor som fastställs i EES-avtalet, kandidatländerna i Central- och Östeuropa, i enlighet med de villkor som fastställs respektive associationsråds beslut, i Europaavtalen, tilläggsprotokoll deras och Cypern och Malta, på grundval av tilläggsanslag i enlighet med förfaranden som skall beslutas tillsammans med dessa länder, Turkiet, på grundval av tilläggsanslag i enlighet med förfaranden som skall beslutas tillsammans med detta land. Artikel 9 Övervakning och utvärdering Kommissionen skall regelbundet övervaka programmet medlemsstaterna. i samarbete med Programmet skall utvärderas av kommissionen med hjälp av oberoende experter. Denna utvärdering skall granska de genomförda åtgärdernas relevans och effektivitet i förhållande till målen i artikel 2. Den skall också undersöka vilken verkan programmet i sin helhet har haft. Utvärderingen skall också granska komplementariteten mellan programmets åtgärder och åtgärder som utförs genom gemenskapens övriga relevanta politik, instrument och åtgärder. 14 3. Kommissionen skall till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén lägga fram en utvärderingsrapport om programmets genomförande, senast den 31 december 2005. Artikel 10 Ikraftträdande Detta beslut träder gemenskapernas officiella tidning. i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska Utfärdat i Bryssel den. På rådets vägnar Ordförande 15 Bilaga: Anvisningar för programmets genomförande I. Verksamhetsområden Programmet kan verka inom följande områden: a) b) c) d) e) f) g) Främjande av icke-diskriminering i och av offentlig förvaltning (t. ex. polis, rättsväsende, vård, social trygghet, utbildning). Främjande av icke-diskriminering i och av medierna. hinder Undanröjande beslutsfattande och den demokratiska processen. diskriminerande av för deltagande i Undanröjande av diskriminerande hinder för tillgång till varor och tjänster, t. ex. boende, transport, kultur, idrott och fritid. Identifiering av redskap och metoder för en effektiv kontroll över diskrimineringen. Identifiering av redskap och metoder för en effektiv spridning av information om rätten till likabehandling och icke-diskriminering. Identifiering av metoder för integrering av strategier och praxis för icke-diskriminering. Programmets verksamhetsområden kan modifieras eller kompletteras genom det förfarande som anges i artikel 6, på grundval av en årlig översyn, med hänsyn till resultaten av programmets förberedande åtgärder och verksamhet inom ramen för gemenskapens övriga politik, instrument och åtgärder. all programverksamhet I jämställdhetsperspektiv tillämpas. skall principen om integrering av ett II. Åtgärder Programdel 1 – Analys och utvärdering Följande åtgärder kan stödjas: 1. 2. 3. Utveckling och spridning av jämförbara statistikserier om hur utbredd förekomsten av diskriminering är i gemenskapen. Utveckling och spridning av metoder och indikatorer för utvärdering av effektiviteten i strategier och praxis för att motverka och förebygga diskriminering (benchmarking). Analys, praxis mot diskriminering, för att utvärdera effektiviteten och sprida gjorda erfarenheter. genom årliga lagstiftning rapporter, och av 16 4. Tematiska studier inom de prioriterade verksamhetsområdena, för att jämföra och kontrastera tillvägagångssätt inom de olika diskrimineringsgrunderna var för sig och tillsammans. Vid genomförandet av denna programdel kommer kommissionen att garantera konsekvens och komplementaritet i förhållande till sådan verksamhet som utförs vid Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet och inom ramen för gemenskapens ramprogram för forskning och utveckling. Programdel 2 – Kapacitetsuppbyggnad Följande åtgärder kan stödjas för att öka kapaciteten och effektiviteten hos de aktörer som arbetar mot diskriminering. 1. 2. Åtgärder för transnationellt utbyte som inbegriper en rad aktörer från åtminstone fyra medlemsstater och som består i utbyte av information, erfarenheter och goda lösningar. De kan också innefatta jämförelser av hur effektiva förfarandena, metoderna och verktygen är i förhållande till de verksamhetsområden som valts. Ömsesidigt utbyte och tillämpning av goda lösningar. Personalutbyte. Gemensam utveckling av produkter, förfaranden, strategier och metoder. Anpassning till olika förhållanden av de metoder, verktyg och förfaranden som identifierats som goda lösningar eller gemensamt spridande av resultat samt material och evenemang som syftar till att göra verksamheten känd. Stöd till driftskostnaderna för relevanta icke-statliga organisationer på europeisk nivå med erfarenhet av att bekämpa diskriminering och av att försvara människor som utsätts för diskriminering, främja ett integrerat och samordnat förhållningssätt i kampen mot diskriminering. för att Kriterier för att avgöra vilka organisationer som skall få stöd skall fastställas enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 6. Programdel 3 - Ökad medvetenhet Följande åtgärder kan stödjas: 1. 2. 3. 4. Anordnande av konferenser, seminarier och evenemang på europeisk nivå. av seminarier för regi Anordnande genomförandet av gemenskapens lagstiftning om diskriminering och främjande av en europeisk dimension i de evenemang som anordnas på nationell nivå. i medlemsstaternas stöd till Anordnande av europeiska mediekampanjer och evenemang till stöd för transnationellt informationsutbyte och identifiering och spridning av goda lösningar, bland annat prisutdelning till förtjänstfulla åtgärder under programdel 2, för att göra kampen mot diskriminering mer synlig. Publicering av material för att sprida programresultaten, bland annat genom att skapa en webbplats med exempel på goda lösningar, ett forum för utbyte 17 av idéer och en databas över potentiella partner utbytesinsatser. för transnationella III. Hur ansökan om stöd skall presenteras Programdel 1 Denna programdel kommer huvudsakligen att genomföras genom anbudsinfordringar. När det gäller samarbetet med de nationella statistikorganen, skall Eurostats förfaranden användas. Programdel 2 Programdel 2. 1 skall genomföras genom förslag som lämnas till kommissionen efter förslagsinfordringar. Programdel 2. 2 skall genomföras genom förslag som lämnas till kommissionen efter förslagsinfordringar. Programdel 3 Denna programdel kommer huvudsakligen att genomföras genom anbudsinfordringar. Åtgärder under programdel 3. 2 och 3. 3 kan dock beviljas t. ex. medlemsstaterna. om begäran om stöd inkommer stöd från 18 Finansieringsöversikt 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Motverka och förebygga diskriminering 2. BERÖRDA BUDGETPOSTER (enligt 1999 års budget) B3-4101 - (del av) samarbete med välgörenhetsorganisationer8 -4111 förberedande åtgärder för att motverka och förebygga diskriminering9 -2006 - pilotprojekt för mångkulturell integrering9 3. RÄTTSLIG GRUND Artikel 13 i fördraget 4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 4. 1. Mål Målet är att diskriminering genom stödja insatser för att motverka och förebygga – ökad kunskap om och förståelse av diskrimineringsproblem – uppbyggnad av aktörernas kapacitet att behandla diskrimineringsfrågor – ökad medvetenhet om de värderingar och den praxis som ligger till grund för kampen mot diskriminering. 4. 2. Programperiodens längd: Från och med 1 januari 2001 till och med 31 december 2006 (sex år). 5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 5. 1. 5. 2. Icke-obligatoriska utgifter Differentierade anslag 8 1,2 miljoner euro av ett toalt budgetanslag på 3 miljoner euro 9 I det preliminära budgetförslaget för år 2000 föreslog kommissionen att budgetposterna 4111 och 2006 skulle slås ihop till en enda avseende artikel 13 19 6. TYP AV UTGIFTER - - Bidrag med 100 % för undersökningar, tjänster, expertmöten, konferenser och seminarier, liksom för sådana utgifter för publicering initiativ från och spridning som godkänts på grundval av ett kommissionen. för generellt Bidrag med mindre än 90 % av de sammanlagda bidragsberättigande utgifterna allmänna driftskostnaderna för organisationer och nätverk som verkar på europeisk nivå (programdel 2. 2), täcka kostnader som härrör uteslutande från transnationella insatser för utbyte av erfarenheter på europeisk nivå (programdel 2. 1). liksom för bidrag för att bidrag täcka för att de 7. BUDGETKONSEKVENSER Uppskattningar har gjorts med utgångspunkt i tidigare erfarenheter, framför allt utifrån beloppen för de ovannämnda budgetposterna. 7. 1 Metod för beräkning av den totala kostnaden för åtgärden (fastställande av genomsnittskostnaden per enhet): (miljoner euro) År 1 1. Analys och utvärdering • Framtagning av jämförbara statistikserier Samarbete med Eurostat och nationella statistikkontor – i genomsnitt 50-60 000 per medlemsstat + 200 000 för utvecklingsarbete på EU-nivå Beloppet skall ökas till 1,3 från och med år 2 • Metoder och indikatorer för utvärdering av strategier och praxis - Undersökningar om metoder/indikatorer Selektiva anbudsinfordringar (+/- 5 undersökningar +/- 40 000) - Relaterade möten – seminarier med oberoende experter och regeringsexperter för att diskutera framsteg och förslag (Beräkningsgrund: 5 möten/40 deltagare) 20 1 0,2 0,2 • Analys av lagstiftning/årsrapporter lagstiftning, strategier och praxis/Samarbete med expertgrupper - Rapporter10 - Expertgrupper11 Anbudsinfordringar • Tematiska studier +/- 3 studier för i genomsnitt 100. 000 +/- 4 studier för i genomsnitt 30 000 Öppna/selektiva anbudsinfordringar Belopp som skall ökas till 0,6 från och med år 2 • Uppföljning: databas/extern utvärdering Databas 0,1 år 1, uppdatering 0,05 följande år Slututvärdering 0,5 under år 4 TOTALT (år 1) 2. Kapacitetsuppbyggnad och utbyte av goda lösningar • Transnationella samarbetsinsatser I genomsnitt 12-20 insatser x i genomsnitt 250-350 000 per år, endast 8-12 insatser för i genomsnitt 200-250 000 under år 1 – (inledningsfasen). Skall ökas från 2,5 till 5 miljoner euro under år 2 Förslagsinfordringar varje år 0,2 1,4 0,4 0,1 3,5 2,5 10 Årsrapport om diskriminering och antidiskriminering. Siffrorna inkluderar inte kostnader för översättning och tryck. 11 Beräkningsgrund fem grupper: juridiska experter för övervakningen av utvecklingen i samband med olika rättsliga instrument/områden (sysselsättning/ras). Expertgrupp för uppföljning av strategier och praxis med avseende på diskriminering och grupper för särskilda diskrimineringsgrunder/områden, att specificeras ytterligare. Kostnad per grupp (+/- 15 deltagare/1 samordnare: i genomsnitt 250 000 till 350 000 (inklusive kostnader för möten/resor). 21 • Driftskostnader för nätverk av icke-statliga organisationer 3,5 I genomsnitt 600 000/800 000 - 5-6 större nätverk/plattformar Kriterier för stödberättigande skall specificeras i samråd med programkommittén Regler och rutiner för vilka bidrag som skall tillämpas för de löpande kostnaderna. TOTALT (år 1) 6 3. Ökad medvetenhet • EU-konferenser: 4-5 större EU-konferenser på för programmet relevanta områden (i Bryssel eller i samband med ordförandeskapen) inklusive en årlig konferens som samlar alla programdeltagarna genomsnittlig kostnad beräknad på 200-250 deltagare - 2 konferensdagar: +/- 200 000 per konferens Bidrag till ordförandeskapen endast 3 konferenser under år 1 0. 6 • Stöd till nationella evenemang/konferenser med en europeisk dimension som anordnas av medlemsstaterna (graden av samfinansiering beror på hur stor den europeiska dimensionen är) Genomsnitt 40-80 000 / 15-20 bidrag Belopp som skall ökas från 0,8 första året till 1 andra året Selektiva förslagsinfordringar till medlemsstaterna 0,8 • Mediekampanjer/evenemang med priser och stöd till medie- och informationsverksamhet - Bidrag till följd av förslagsinfordringar eller tillhandahållande av tjänster till följd av anbudsinfordringar när initiativet kommer från kommissionen (t. ex. Europeiska handikappdagen) Beloppet skall ökas från 0,8 första året till 1 andra året 0,8 22 • Publicering av - 4 tidskriftsnummer per år (produktion – spridning) (endast ett tidskriftsnummer år 1 - beloppet skall ökas till 0,3 från och med år 2) - särskilda kostnader för översättning/publicering i samband med expertgrupper/undersökningar/rapporter och konferenser etc. - andra publikationer, webbplats och spridningskostnader för ovanstående årliga publikationer Beloppet skall ökas från och med år 3 Anbudsinfordringar för särskilda uppgifter/standardkontrakt Beloppen skall öka något under programmets andra hälft TOTALT (år 1) TOTALSUMMA (år 1) 0,1 0,2 0,3 2,8 12,3 OBS: Utvidgningens effekter skall vägas in i ett senare skede 7. 2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (i löpande priser) Fördelning 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Totalt Analys och utvärdering Kapacitetsuppbyggnad 3,5 6 Ökad medvetenhet/synlighet 2,8 4 8,5 3,7 Totalt 12,3 16,2 4,1 9 3,9 17 4,6 (1) 4,1 9 4,1 9 4,1 17,7 17,2 4,5 9 4,5 18 24,8 50,5 23,1 98,4 (1) Slututvärderingen påbörjas år 4 23 7. 3 Driftskostnader för undersökningar, experter m. m. som omfattas av del B i budgeten Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (i löpande priser) 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Totalt Undersökningar och kontrakt med experter (1) 1 1 1 1 1 1 5 Expertmöten (2) 0,2 Information och publikationer 0,3 Totalt 1,5 0,2 0,3 1,5 0,2 0,3 1,5 0,3 0,4 1,7 0,3 0,4 1,7 0,3 0,4 1,7 1,2 2,1 9,3 (1) Exklusive arrangemang som anordnas tillsammans med Eurostat (2) Exklusive möten som täcks av del A i budgeten 7. 4 Tidsplan för åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Totalt i miljoner euro Åtagandebemyndiganden 12,3 16,2 17 17,7 17,2 18 98,4 Betalningsbemyndiganden 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 och följande år. 4 6,3 2 7 7 2,2 7,3 7,3 2,4 7,5 7,5 2,4 7,4 7,4 2,4 Totalt 12,3 16,2 17 17,7 17,2 4 13,3 16,3 17 17,3 19,1 11,4 98,4 9 9 18 8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING och kostnadseffektivitet. Alla insatser som beviljas stöd kommer att granskas av ansvariga enheter i förväg, löpande och när insatsen är avslutad. Granskningen kommer att gälla kommissionens kvalitet ekonomiavdelningar och Revisionsrätten sitt inbegriper kontrollbesök på fältet. I de dokument som rättsligen binder kommissionen och betalningsmottagarna föreskrivs bedrägeribekämpningsåtgärder för att se till att gemenskapens bidrag används korrekt. Dessutom utför arbete vilket 24 9. 9. 1 ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITETEN Mål för kampen mot diskriminering ligger huvudsakligen hos Ansvaret medlemsstaterna. Gemenskapen skall stödja medlemsstaternas insatser på detta område genom att kombinera stöd för lagstiftning mot diskriminering med mer generella åtgärder för att främja icke-diskriminerande praxis utifrån en positiv attityd till mångfald samt långsiktiga attitydförändringar. Tre delmål har programmets verksamhet: föreslagits som motsvarar de tre programdelarna i – Ökad kunskap om och förståelse av diskrimineringsproblem – Uppbyggnad av aktörernas kapacitet att behandla diskrimineringsfrågor – Ökad medvetenhet om de värderingar och den praxis som ligger till grund för kampen mot diskriminering. organ som arbetar mot parter, Programmet kommer att genomföras tillsammans med ett antal aktörer som väljs ut bland t. ex. beslutsfattare i nationell, regional och lokal förvaltning, icke-statliga diskriminering, oberoende organisationer, forskningsinstitut, medierna, opinionsbildare, aktörer på det sociala området samt domstolar och andra rättsvårdande organ. Organisationer som på europeisk nivå är aktiva i kampen mot diskriminering och/eller i försvaret av personer som utsätts för diskriminering kommer också att vara viktiga partner i programmet som helhet. arbetsmarknadens 9. 2 Skäl för åtgärden Gemenskapen har erfarenhet av att stödja insatser mot diskriminering på några av de diskrimineringsgrunder som nu omfattas av artikel 13. Åtskilliga av dessa initiativ har varit framgångsrika när det gäller att stödja lokala initiativ med väldefinierade målgrupper, men mindre framgångsrika när det gäller att tillföra ett mervärde på europeisk nivå. Detta har delvis berott på att projekten över nationsgränserna ganska svaga. Kommissionen har vidare haft svårt att följa dessa otaliga, små projekt tillräckligt nära för att kunna dra nytta av de gjorda erfarenheterna och sprida dessa. partnerskapen småskaliga relativt varit och har initiativ inriktade Detta förslag är utformat för att komma till rätta med dessa problem genom att man koncentrerar sig på ett begränsat antal högkvalitativa, storskaliga och i på samordnade medlemsstaterna. Det kommer att inbegripa medlemsstaternas regeringar, lokala och regionala myndigheter, nätverk av arbetsgivare och arbetstagare och storskaliga icke-statliga organisationer och kommer att innebära att man effektiviserar finansieringen som tidigare anslogs till en rad ad hoc-åtgärder på områden som ras, ålder och funktionshinder. åstadkomma förändringar att 25 Programmet kommer att bestå av tre programdelar som skall löpa parallellt. Gemenskapen har dock mer erfarenhet från vissa diskrimineringsgrunder än från andra (t. ex. mer när det gäller diskriminering på grund av ras och funktionshinder än när det gäller diskriminering på grund av ålder och sexuell läggning). Detta innebär att det dels kommer att föreligga ett större behov av studier och analys för de diskrimineringsgrunder där man inte har så stor erfarenhet, i synnerhet i programmets inledningsfas, dels att det kommer att finnas större utrymme för utbyte av goda lösningar när det gäller andra diskrimineringsgrunder. Programdelarna kommer att fungera på följande vis: a) Ökad kunskap om och förståelse av problemen Syftet med denna programdel är att tillhandahålla ett grundläggande instrument för insamling av information i ett användbart och jämförbart format och se till att den sprids till aktörerna i medlemsstaterna. En analys av den nuvarande situationen visar att det finns relativt lite information tillgänglig om diskrimineringens verkliga omfattning och om hur effektiva de åtgärder är som skall förbjuda eller motverka företeelsen. Programmet skall hjälpa aktörer i de olika medlemsstaterna att lära från varandras erfarenheter, i syfte att göra deras insatser mot diskriminering Information om vad som pågår i medlemsstaterna måste därför effektivare. göras tillgänglig i ett format som är lättåtkomligt och som aktörerna använder sig av. De åtgärder som presenterats under denna programdel har utformats så att de skall kunna hållas inom rimliga budgetramar och vara så kostnadseffektiva som möjligt. Alla åtgärder skall genomföras transnationellt och är utformade för att uppnå specifika resultat: jämförbar statistik genom samarbete mellan Eurostat och de nationella statistikkontoren, gemensamma metoder för framställning av årsrapporter, etc. De benchmarking och utvärdering, i form av förberedande åtgärderna under 1999 års budget, framför allt småskaliga studier, kommer att göra det lättare att analysera dagsläget så att programmet kan få en effektiv start. b) Uppbyggnad av aktörernas kapacitet att behandla diskrimineringsfrågor Denna programdel syftar till att öka aktörernas kapacitet att bekämpa diskriminering på ett effektivt sätt. Detta sker genom att exempel på goda lösningar och erfarenheter sprids till aktörerna och genom att de engageras i transnationellt utbyte och dialog på EU-nivå. i partnerskap tillsammans med aktörer Tidigare erfarenheter från de olika diskrimineringsgrunderna har klart visat vikten av att man arbetar i medlemsstaterna och med organisationer som företräder dem som utsätts för diskriminering. Detta eftersom dessa aktörer förfogar över en stor mängd information och sakkunskap om arbetet mot diskriminering som andra kan ha nytta av och eftersom det är de som kan påverka hur strategierna förs ut i medlemsstaterna. Man måste finna ett sätt att få fram denna information och 26 den tillgänglig gemenskapsinsatser mot göra diskriminering på grund av kön, ras, funktionshinder och ålder har visat värdet av att föra samman aktörer i transnationella partnerskap, som kan utgöra grunden för utbyte av goda lösningar. andra. Tidigare för lösningar innefattar därför Denna programdel stöd till särskilda transnationella utbytesinsatser. Som ovan nämnts ger förhandsanalysen vid handen att lokala åtgärder som är gemenskapen inte bör ge ekonomiskt stöd till utformade med inriktning på särskilda, identifierbara målgrupper, utan att gemenskapen i stället skall koncentrera sig på utbyte av information och goda i medlemsstaterna. Programmets verksamhetsområden skall fastställas varje år. På så vis kan full hänsyn tas till hur kampen mot diskriminering utvecklas i gemenskapens samtliga strategier och program. De förberedande åtgärder som inleddes under 1999 års budget skall göra det lättare att identifiera områden som kan stegvis lämpa sig för genomförande av verksamheten under denna programdel. samt möjliga prioriteringar som redan pågår från insatser åtgärder för ett av aktiva som är icke-statliga organisationer Denna programdel innefattar också stöd till ett begränsat antal större EU- nätverk på diskrimineringsområdet. Dialog med det civila samhällets organisationer är en nyckelfaktor om man skall kunna mobilisera alla aktörer i kampen mot diskriminering. Därför föreslås att man främjar en sådan dialog genom att på EU-nivå inrätta samordnande nätverk, vilka har visat sig kunna samla en stor mängd olika icke-statliga organisationer och försvara dem som utsätts för diskriminering. Att bidra till de löpande kostnaderna för ett begränsat antal nätverk på grundval av väl definierade åtaganden och arbetsprogram förefaller vara lämpligare än att stödja ett stort antal konkurrerande organisationer och grupper som främst fungerar som lobbygrupper för egna särintressen. c) Ökad medvetenhet om de värderingar och den praxis som ligger till grund för kampen mot diskriminering. Syftet med denna programdel är att sprida erfarenheterna från programmet och bygga upp det stöd som krävs för att åstadkomma förändringar i samhället. Detta skall bidra till att skapa de politiska förutsättningar som krävs för ny lagstiftning och annan utveckling. Framsteg när det gäller praxis och strategi har ofta följts upp med eller åtföljts av kampanjer för att öka medvetenheten i en särskild fråga. Detta har framför allt varit fallet när det gäller jämställdhet och rasdiskriminering, men också på andra områden som t. ex. miljön, där kampanjer som genomförts av regeringar eller gräsrotsorganisationer har förberett den allmänna opinionen inför lagstiftningsförslag. Huvudansvaret för sådana insatser måste även fortsättningsvis ligga på nationell nivå (eftersom det är på nationell nivå de flesta krav fastställs till att fastställa minimikrav som medlemsstaterna inte får underskrida). Det kan icke desto mindre finnas fördelar med en begränsad gemenskapsinsats till stöd för verksamhet i medlemsstaterna, framför allt genom att öka förståelsen av hur man i andra medlemsstater har tagit sig an liknande problem. – gemenskapsrätten syftar endast 27 innefattar programdel och därför Denna kommunikationsredskap (en programtidskrift och en webbsida) och målinriktade öka synligheten/medvetenheten. Den skall också kunna ge bidrag till evenemang som anordnas till stöd för politiska frågor som unionens successiva ordförandeskap väljer att lyfta fram. informations- evenemang kampanjer klassiska eller för att Dessa åtgärder skall genomföras som en del av kommissionens övergripande informationsstrategi. Medlemsstaterna skall uppmanas att i arbetet så att komplementaritet med deras egna initiativ, maximal verkan och kostnadseffektivitet skall kunna garanteras. ta aktiv del 9. 3 Övervakning och utvärdering av åtgärden Eftersom programmet är utformat för att uppmuntra till nya strategier för att bemöta olika former av diskriminering, utgör övervakning och utvärdering en naturlig del av den verksamhet som skall genomföras, för att maximal nytta skall kunna uppnås. Övervakningen skall ske löpande under programmet. Programkommittén skall få regelbundna rapporter från kommissionens enheter. Övervakningen skall anpassas efter behoven för var och en av programdelarna och skall innefatta såväl kvalitetssäkring som kontroll av räkenskaperna. Dessutom skall en slututvärdering ske av programmet senast den 30 juni 2005, med stöd av externa utvärderare. Resultaten skall ingå i en rapport om andra programmets gemenskapsinstitutionerna senast den 31 december 2005. Med utgångspunkt i genomföranderapporten kommer kommissionen att besluta om det föreligger behov av ytterligare åtgärder. genomförande som skall lämnas till de Ramen för utvärderingen skall utformas i samarbete med programkommittén. Utvärderingen skall särskilt avse programmets effektivitet, effekter och relevans, bland annat när det gäller den uppnådda kunskapsöverföringen (vad man har åstadkommit genom programmet när det gäller att i medlemsstaterna föra ut strategier och praxis mot diskriminering). Utvärderingen skall finansieras under programmets budget och det föreslås att man tar hänsyn till rekommendationerna i SEM 2000 avseende övervakning och utvärdering och preliminärt avsätter 0,5 miljoner euro för utvärderingen och 0,35 miljoner euro för övervakningen. En extern utvärderingsgrupp kommer att väljas ut efter anbudsinfordran. 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (AVSNITT III DEL A I BUDGETEN) Mobiliseringen av de administrativa resurser som krävs är avhängigt av kommissionens årliga beslut om tilldelning av medel, med hänsyn till den personal och de ytterligare belopp som budgetmyndigheten godkänner. 28 Nödvändiga administrativa utgifter för genomförandet av programmet avsätts för en fast period om sex år från och med år 2000. De medför inga ytterligare anslag av budgetmedel. 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster Typ av tjänst Personal som behövs för att administrera åtgärden Fasta tjänster Tillfälliga tjänster varav: Varaktighet Befintliga tjänster inom berört GD eller berörd enhet Ytterligare tjänster Fast anställda eller tillfälligt anställda A B C 5,5 2 3 Övriga resurser Totalt 10,5 5,5 2 3 10,5 Sex år 10. 2 Totala budgetkonsekvenser när det gäller personalen Belopp (sex år) Beräkningsmetod i miljoner euro Fast anställda 6,804 Tillfälligt anställda Övriga resurser (ange budgetpost) Totalt 6,804 Grundat på en genomsnittlig lönekostnad på 108 000 euro per person och år (posterna A1, A2, A4, A5, A7) Sex år x 10,5 x 108 000 = 6 804 000 euro 10. 3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden Ingen förväntad ökning. 29 Budgetpost Belopp Beräkningsmetod A-7010 (uppdrag) 28 000 (ett år) 168 000 (sex år) I genomsnitt 3 uppdrag på 1-1,5 dag per medlemsstat och år - genomsnittlig kostnad på 590 euro (1 dag) till 656 euro (1,5 dag) per uppdrag. (euro) A-7030 (möten) 119 000 (ett år) 714 000 (sex år) och möten medlemsstat) (två möten, högnivågruppen högnivågruppen Regelbundna för för diskrimineringsfrågor (två möten per år, två företrädare för per per handikappfrågor medlemsstat). icke-statliga organisationer och arbetsmarknadens parter (två möten per år med icke-statliga organisationer, två möten med arbetsmarknadens parter, 15-20 icke-regeringsexperter) - Genomsnittlig kostnad på 650 euro per möte och person för icke- och regeringsexperter regeringsexperter möten med företrädare Andra euro 750 för en A-7031 (obligatoriska kommittéer) 29 000 (ett år) 174 000 (sex år) Tre möten per år för programkommittén (en företrädare per medlemsstat) Genomsnittliga kostnader på 650 euro per regeringsexpert x 15 medlemsstater x 3 möten = årlig kostnad på 29 250 (250 enheter deltagare). Anordnas (SCIC). Totala Två tematiska konferenser (150 deltagare) och en årlig av programkonferens kommissionens kostnader inklusive kostnader för resor och logi i enlighet med kommissionens relaterade organisatoriska kostnader. I genomsnitt 100 000 euro för de tematiska konferenserna och 180 000 euro för den årliga konferensen. därtill regler och A-7040 (konferenser) 380. 000 (ett år) 2 280 000 (sex år) Totalt 556 000 (ett år) 3 336 000 (sex år) Beräkningarna är gjorda på löpande utgifter i samband med genomförandet av budgetposterna B3-2006, 4101 och 4111. Utgifterna i den ovanstående tabellen under rubrik A-7 (obligatoriska kommittéer, uppdrag och konferenser) kommer att täckas av krediter inom ramen för GD EMPL:s budgetmedel. 30


title: Amended proposal for a European Parliament and Council Directive relating to the allocation of railway infrastructure capacity and the levying of charges for the use of railway infrastructure and safety certification

eurovoc_concepts:
charges for use of infrastructure
rail transport
transport company
transport infrastructure
transport safety


title: Verordnung (EG) Nr. 2487/1999 der Kommission vom 25. November 1999 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Weichweizen im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1707/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
export tax
rye
third country

text: 26. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 303/15 VERORDNUNG (EG) Nr. 2487/1999 DER KOMMISSION vom 25. November 1999 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Weichweizen im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1707/1999 DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1501/95 der Kommission vom 29. Juni 1995 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates hinsichtlich der Gewährung von Ausfuhrerstattungen und zur Festlegung der bei Störungen im Getreidesektor zu treffenden Maßnahmen (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2513/98 (4), insbesondere auf Artikel 4, Berücksichtigung der Kriterien nach Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 eine Höchstausfuhrerstat- In einem solchen Fall wird der tung festzusetzen. Zuschlag jedem Bieter erteilt, dessen Angebot der Höchstausfuhrerstattung entspricht oder darunter liegt bzw. sich auf eine Ausfuhrabgabe bezieht. (3) (4) Die Anwendung der vorgenannten Kriterien auf die derzeitige Marktlage bei der betreffenden Getreideart führt zur Festsetzung einer Höchsterstattung in Höhe des in Artikel 1 genannten Betrags. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide — in Erwägung nachstehender Gründe: HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: (1) (2) Eine Ausschreibung der Erstattung und/oder der Abgabe bei der Ausfuhr von Weichweizen nach allen Dritt- ländern wurde durch die Verordnung (EG) Nr. 1707/ 1999 der Kommission (5), geändert durch die Verord- nung (EG) Nr. 2011/1999 (6), eröffnet. Nach Artikel 7 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 kann die Kommission auf der Grundlage der eingereichten Angebote nach dem Verfahren des Artikels 23 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 beschließen, unter Artikel 1 Die Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Weichweizen wird für die vom 19. bis zum 25. November 1999 im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1707/1999 eingereichten Angebote auf 38,49 EUR/t festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 26. November 1999 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 25. November 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 7. (4) ABl. L 313 vom 21. 11. 1998, S. 16. (5) ABl. L 201 vom 31. 7. 1999, S. 55. (6) ABl. L 248 vom 21. 9. 1999, S. 23


title: Commission Regulation (EC) No 2493/1999 of 25 November 1999 fixing production refunds on cereals and rice

eurovoc_concepts:
cereals
potato
production refund
rice
starch

text: L 303/24 EN Official Journal of the European Communities 26. 11. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 2493/1999 of 25 November 1999 fixing production refunds on cereals and rice THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992, on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 1253/1999 (2), and in particular Article 7 (3) thereof, Having regard to Council Regulation (EC) No 3072/95 of 22 December 1995 on the common organisation of the market in rice (3), as last amended by Regulation (EC) No 2072/98 (4), and in particular Article 7(2) thereof, Having regard to Commission Regulation (EEC) No 1722/93 of 30 June 1993 laying down detailed rules for the arrangements concerning production refunds and rice sectors (5), as last amended by Regulation (EC) No 87/1999 (6), and in particular Article 3 thereof, in the cereals (1) Whereas Regulation (EEC) No 1722/93 establishes the conditions for granting the production refund; whereas the basis for the calculation is established in Article 3 of the said Regulation; whereas the refund thus calculated must be fixed once a month and may be altered if the price of maize and/or wheat changes significantly; (2) Whereas the production refunds to be fixed in this Regulation should be adjusted by the coefficients listed in the Annex II to Regulation (EEC) No 1722/93 to establish the exact amount payable; (3) Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The refund referred to in Article 3(2) of Regulation (EEC) No 1722/93, expressed per tonne of starch extracted from maize, wheat, barley, oats, potatoes, rice or broken rice, shall be EUR 52,66/t. This Regulation shall enter into force on 26 November 1999. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 25 November 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 329, 30. 12. 1995, p. 18. (4) OJ L 265, 30. 9. 1998, p. 4. (5) OJ L 159, 1. 7. 1993, p. 112. (6) OJ L 9, 15. 1. 1999, p. 8