title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2187/99 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) ja Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle. Amsterdamin sopimus ja urheilu.

eurovoc_concepts:
EU policy
Treaty of Amsterdam
professional sport
sports body

text: 20. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 170 E/149 Ant(cid:243)nio Vitorinon komission puolesta antama vastaus (30. marraskuuta 1999) Komissio pyyt(cid:228)(cid:228) kunnianarvoisaa j(cid:228)sent(cid:228) tutustumaan vastaukseen, esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kirjalliseen kysymykseen P-2703/97 (1). jonka komissio antoi herra Florion (1) EYVL C 60, 25. 2. 1998. (2000/C 170 E/181) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2174/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)toimet, joilla voidaan muuttaa kilpailuedellytyksi(cid:228) Mik(cid:228) olisi komission kanta tilanteessa, jossa jollakin s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksell(cid:228) perusteettomasti my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n tullimaksun alennus raaka-aineille, joita k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) vain yksi yritys tietyll(cid:228) alalla? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 1999) Ei ole komission politiikan mukaista vastata hypoteettisiin kysymyksiin. (2000/C 170 E/182) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2187/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christos Folias (PPE-DE) ja Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Amsterdamin sopimus ja urheilu Vaikkakin urheilun yhteiskunnallinen merkitys on tunnustettu, se on tosiasiassa j(cid:228)(cid:228)nyt perustamissopimuk- sen ulkopuolelle. Amsterdamin sopimuksen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sasiakirjaan liitetty 29. julistus ei mahdollista yhteis(cid:246)n ryhtymist(cid:228) mihink(cid:228)(cid:228)n toimiin urheiluasioissa. Ottaen huomioon niin ammatti- kuin amat(cid:246)(cid:246)riurheilun yhteiskunnallisen ulottuvuuden, erityisesti mit(cid:228) tulee identiteetin muovautumiseen, kansojen l(cid:228)hentymiseen ja olympia-aatteiden edist(cid:228)miseen, sek(cid:228) urhei- lun taloudellisen ulottuvuuden, johon liittyy uusien ty(cid:246)paikkojen luominen, Euroopan komissiolta kysyt(cid:228)(cid:228)n: 1. joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n kannustamaan j(cid:228)senvaltioita Pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) se tarpeellisena, ett(cid:228) yhteis(cid:246) ryhtyy toimiin, keskin(cid:228)iseen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n tai yhteisty(cid:246)h(cid:246)n kolmansien maiden kanssa sek(cid:228) t(cid:228)ydent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvalti- oiden toimia, kuten tapahtuu esimerkiksi kulttuuriasioissa? Onko sill(cid:228) tietoja mahdollisista t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) saavutetuista k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n tuloksista, jotka juontuisivat edell(cid:228) mainitusta julistuksesta? 2. Mik(cid:228)li vastaus on kyll(cid:228), aikooko se uuden hallitusten v(cid:228)lisen konferenssin tarjoamaa tilaisuutta hy(cid:246)dynt(cid:228)en ehdottaa, ett(cid:228) urheilu sis(cid:228)llytett(cid:228)isiin uuteen perussopimukseen ja luotaisiin sit(cid:228) koskeva luku? 3. Onko sill(cid:228) k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n tarvittavat rakenteet mahdollisen yhteis(cid:246)n urheilupolitiikan toteuttamiseksi? C 170 E/150 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 6. 2000 Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 1999) Amsterdamin sopimukseen liitetyn urheilua koskevan julistuksen antamisen j(cid:228)lkeen komissio on ryhtynyt pohtimaan yhteis(cid:246)n toiminnan kehityst(cid:228) ja n(cid:228)kymi(cid:228) urheilualalla. Kuulemisprosessin p(cid:228)(cid:228)tteeksi Olympiassa (Kreikassa) j(cid:228)rjestettiin vuoden 1999 toukokuussa eurooppalainen urheilukonferenssi. Komissio k(cid:228)ytti t(cid:228)m(cid:228)n konferenssin p(cid:228)(cid:228)telmi(cid:228) hyv(cid:228)kseen antaessaan 1. joulukuuta 1999 urheilua koskevan selvityksen (1), joka toimitettiin Helsingiss(cid:228) kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle. Selvityksess(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n vahvistamaan urheilun yhteiskunnallista ja kasvatuksellista teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kaikilla toiminnan tasoilla ennen kaikkea pyrit(cid:228)(cid:228)n tietenkin vahvistamaan urheiluj(cid:228)rjest(cid:246)jen, mutta my(cid:246)s j(cid:228)senvaltioiden ja Euroopan tason elinten roolia. T(cid:228)h(cid:228)n pyrit(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s luomalla urheilulle vakaa oikeudellinen ymp(cid:228)rist(cid:246) siten, ett(cid:228) otetaan huomioon urheilun taloudellinen ulottuvuus ja tietyt nimenomaisesti urheiluun liittyv(cid:228)t erityispiirteet. Komissio ei t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa halunnut hallitusten v(cid:228)liselle konferenssille toimittamassaan asiakirjassa ryhty(cid:228) k(cid:228)sittelem(cid:228)(cid:228)n urheilun sis(cid:228)llytt(cid:228)mist(cid:228) EY:n perustamissopimukseen. Komission koulutuksen ja kulttuurin p(cid:228)(cid:228)osastossa on urheilua k(cid:228)sittelev(cid:228) yksikk(cid:246). T(cid:228)t(cid:228) yksikk(cid:246)(cid:228) voidaan vahvistaa, jos yhteis(cid:246)n toiminta urheilun alalla lis(cid:228)(cid:228)ntyy. (1) KOM(1999) 644 lopullinen. (2000/C 170 E/183) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2191/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Alkoholin k(cid:228)ytt(cid:246) lentokoneissa Er(cid:228)iss(cid:228) EU-maissa liiallisesta alkoholink(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) aiheutuu melko s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti neissa. N(cid:228)m(cid:228) tilanteet voivat vaarantaa koko lennon turvallisuuden. j(cid:228)rjestysh(cid:228)iri(cid:246)it(cid:228) lentoko- Onko komissio tietoinen t(cid:228)llaisista tapauksista? Aikooko komissio puuttua alkoholin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n lentokoneissa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1999) Komissio on tietoinen turvallisuusongelmista, jotka johtuvat liiallisesta alkoholink(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) lentokoneissa. Komissio tarkastelee paraikaa yhteisty(cid:246)ss(cid:228) sidosryhmien ja kansallisten viranomaisten kanssa toimenpiteit(cid:228), joilla t(cid:228)h(cid:228)n suhteellisen viimeaikaiseen kehitykseen voitaisiin puuttua. Mahdollisina toimenpitein(cid:228) voidaan ensiksikin edist(cid:228)(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) matkustamohenkil(cid:246)st(cid:246)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n ja heid(cid:228)n koulutustaan mukautetaan. Matkustamohenkil(cid:246)st(cid:246) vastaa lentokapteenin alaisuudessa koneen matkustamon turvallisuudesta. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) heid(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) antaa sopivia keinoja reagoida aggressiiviseen k(cid:228)ytt(cid:228)ytymiseen matkustamossa. Lentoyhti(cid:246)ille voitaisiin my(cid:246)s antaa suosituksia (erityisesti pitkill(cid:228)) lennoilla tarjoiltavan alkoholin m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228). Komissio aikoo pohtia ongelmaa ja esitt(cid:228)(cid:228) siihen mahdollisia ratkaisuja matkustajien suojelua koskevassa tiedonannossa, jonka se aikoo julkaista kuultuaan laajalti sidosryhmi(cid:228)


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 2537/1999, annettu 29 päivänä marraskuuta 1999, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Japanista, Taiwanista, Kiinan kansantasavallasta, Hongkongista, Korean tasavallasta, Malesiasta, Meksikosta, Amerikan yhdysvalloista ja Indonesiasta peräisin olevien magneettilevyjen (3,5 tuuman levykkeiden) tuonnissa annettujen asetusten (ETY) N:o 2861/93, (EY) N:o 2199/94, (EY) N:o 663/96 ja (EY) N:o 1821/98 muuttamisesta sekä lopullisen polkumyyntitullin ottamisesta uudelleen käyttöön tiettyjen Indonesiasta peräisin olevien ja PT Betadiskindo Binataman valmistamien ja yhteisöön vientiä varten myymien magneettilevyjen (3,5 tuuman levykkeiden) tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1335/1999 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
Asia
Mexico
United States
anti-dumping duty
import
magnetic medium

formats: html pdf print

text: 2. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 307/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2537/1999, annettu 29 päivänä marraskuuta 1999, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Japanista, Taiwanista, Kiinan kansanta- savallasta, Hongkongista, Korean tasavallasta, Malesiasta, Meksikosta, Amerikan yhdysvalloista ja Indonesiasta peräisin olevien magneettilevyjen (3,5 tuuman levykkeiden) tuonnissa annettujen asetusten (ETY) N:o 2861/93, (EY) N:o 2199/94, (EY) N:o 663/96 ja (EY) N:o 1821/98 muuttamisesta sekä lopullisen polkumyyntitullin ottamisesta uudelleen käyttöön tiettyjen Indonesiasta peräisin olevien ja PT Betadiskindo Binataman valmistamien ja yhteisöön vientiä varten myymien magneet- tilevyjen (3,5 tuuman levykkeiden) tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1335/1999 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa, jonka se on tehnyt sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) A. PYYNTÖ UUDELLEENTARKASTELUSTA Japanilaiset yritykset Sony Corporation, jäljempänä ’Sony’, ja Fuji Photo Film Co Ltd, jäljempänä ’Fuji Film’, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta pyysivät Japanista peräisin olevien tiettyjen muun muassa magneettilevyjen (3,5 tuuman levykkeiden) tuonnissa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2861/93 (2) välivaiheen tarkastelua. 384/96, asetuksen (EY) N:o jäljempänä Tässä ’perusasetus’, 11 artiklan 3 kohdan mukaisessa pyyn- nössä väitettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään liittyvät olosuhteet ovat muuttuneet siinä määrin, että tarkastelun vireillepano on oikeutettua. Pyynnön mukaan tavanomaisia 3,5 tuuman levykkeitä, joiden muistikapasiteetti on 1,44 MB, ja uusia 3,5 tuuman levykkeitä, joiden muistikapasiteetti on 200 MB, ei voida pitää yhtenä ja samana tuotteena, minkä vuoksi ne olisi jätettävä voimassa olevien polkumyyntitoimenpi- teiden soveltamisalan ulkopuolelle. 3) Pyyntöön sisältyi riittävä näyttö, joten komissio päätti panna vireille asetuksen (ETY) N:o 2861/93 välivaiheen tarkastelun (3). Komissio katsoi myös, että tutkimukseen 4) 5) olisi sisällytettävä kaikki muut samaa tuotetta koskevat toimenpiteet, joten se päätti ulottaa tarkastelun koske- maan myös tuontiin Hongkongista, Korean tasavallasta, Malesiasta, Meksikosta, Amerikan yhdysvalloista ja Indo- nesiasta sovellettavia toimenpiteitä. Tämä välivaiheen tarkastelu rajoittui polkumyyntitoi- menpiteistä annettujen asetusten tuotekohtaisen sovelta- misalan selvittämiseen. B. VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET Voimassa olevat toimenpiteet ovat seuraavilla asetuksilla tiettyjen magneettilevyjen (3,5 tuuman levykkeiden) tuonnissa arvotullien muodossa käyttöön otetut lopul- liset polkumyyntitullit: — neuvoston asetus (ETY) N:o 2861/93 polkumyynti- tullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Japanista, Taiwa- nista ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien magneettilevyjen (3,5 tuuman levykkeiden) tuon- nissa, lopullisen — neuvoston asetus (EY) N:o 2199/94 (4) polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Hongkongista ja Korean tasavallasta peräisin olevien magneettilevyjen (3,5 tuuman levykkeiden) tuon- nissa, — neuvoston asetus (EY) N:o 663/96 (5) Malesiasta, Meksikosta ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien magneettilevykkeiden (3,5 tuuman mikrotie- tokonelevyke) tuontia koskevan lopullisen polku- myyntitullin käyttöön ottamisesta, — neuvoston asetus (EY) N:o 1821/98 (6) lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Indone- siasta peräisin olevien magneettilevyjen (3,5 tuuman mikrolevyt) tuonnissa, (1) EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98 (EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18). (2) EYVL L 262, 21. 10. 1993, s. 4. (3) EYVL C 394, 17. 12. 1998, s. 21. (4) EYVL L 236, 10. 9. 1994, s. 2. (5) EYVL L 92, 13. 4. 1996, s. 1. (6) EYVL L 236, 22. 8. 1998, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutet- (EY) N:o 2152/98 (EYVL L 271, tuna komission asetuksella 8. 10. 1998, s. 9). L 307/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 2. 12. 1999 — neuvoston asetus (EY) N:o 1335/1999 (1) lopullisen polkumyyntitullin ottamisesta uudelleen käyttöön tiettyjen Indonesiasta peräisin olevien ja PT Betadis- kindo Binataman valmistamien ja yhteisöön vientiä varten myymien magneettilevyjen (3,5 tuuman (viimeksi mainittu asetus mikrolevyt) annettiin asianomaisen yrityksen osalta suoritetun uutta viejää koskevan tarkastelun tuloksena). tuonnissa C. MENETTELY antoi Komissio tiedettiin koskevan, mahdollisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluksi. osapuolille, asian joita Yhteisön tuotannonala, jota edusti Committee of Euro- pean Diskette Manufacturers, jäljempänä ’Diskma’, esitti kantansa kirjallisesti sellaisten tuottajien puolesta, joiden yhteenlaskettu 3,5 tuuman levykkeiden tuotanto edusti merkittävää osaa yhteisön näiden levykkeiden tuotan- nosta. Tarkastelupyynnön esittäjät (Sony ja Fuji Film) pyysivät ja saivat mahdollisuuden tulla kuulluiksi. Toinen suuren muistikapasiteetin levykkeiden vientiä harjoittava tuot- jäljempänä ’Hitachi taja Japanista, Hitachi Maxell Ltd, Maxell’, esitti myös pyynnön erään valmistamansa tuot- teen jättämiseksi toimenpiteiden soveltamisalan ulko- puolelle. yhdysvaltalainen Eräs tuottaja, vientiä Imation Europe BV, jäljempänä ”Imation”, joka vastusti tuotteiden jättämistä polkumyyntitoimenpiteiden sovel- tamisalan ulkopuolelle, pyysi ja sai mahdollisuuden tulla kuulluksi. harjoittava 6) 7) 8) 9) 10) Myös Hong Kong Economic and Trade Office (viejämaan viranomainen) ja Hongkongiin sijoittautunut, Kiinan harjoittavaan Hanny kansantasavallassa Groupin yhtiöihin, jäljempänä ’Hanny’, kuuluva Memtek Europe Ltd esittivät näkökantansa. tuotantoa D. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL- TAINEN TUOTE 11) Mainituissa asetuksissa tarkoitetun tarkasteltavana olevan tuotteen muodostavat tietyt digitaalisessa muodossa olevan tiedon tallentamiseen ja säilyttämiseen käytetyt, CN-koodiin ex 8523 20 90 kuuluvat magneettilevyt (3,5 tuuman levykkeet). johtaneessa Japania, Taiwania ja Kiinan kansantasavaltaa koskeviin toimenpiteisiin tutkittiin myös, olisiko polkumyyntitoimenpiteitä sovellettava suuremman muistikapasiteetin omaaviin 3,5 myös tuuman levykkeisiin. Kuten väliaikaisista toimenpiteistä annetun komission asetuksen (ETY) N:o 920/93 (2) tutkimuksessa (1) EYVL L 159, 25. 6. 1999, s. 14. (2) EYVL L 95, 21. 4. 1993, s. 5. johdanto-osan 9 kappaleessa todetaan, eräs japanilainen tuottaja oli pyytänyt, että 3,5 tuuman levykkeet, joiden muistikapasiteetti on vähintään 4 MB, olisi jätettävä menettelyn ulkopuolelle. Pyyntö hylättiin, koska silloin kun asetus (ETY) N:o 920/93 annettiin: — muistikapasiteetiltaan vähintään 4 MB:n 3,5 tuuman levykkeillä ja muilla 3,5 tuuman levykkeillä oli samat fyysiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, vaikka niiden valmistustekniikkojen väitettiin olevan erilaisia, ja — kaikki 3,5 tuuman levykkeet olivat suurelta osin keskenään vaihdettavissa. Tämän tuloksena kaikkia 3,5 tuuman levykkeitä pidettiin muistikapasiteetista riippumatta yhtenä ja samana tuot- johon sovellettiin voimassa olevaa tullia. teena, Neuvosto vahvisti nämä päätelmät asetuksessa (ETY) N:o 2861/93. E. TUOTTEIDEN JÄTTÄMISTÄ VOIMASSA OLEVIEN TOIMENPITEIDEN SOVELTAMISALAN ULKOPUO- LELLE PUOLTAVAT VÄITTEET 12) 13) 1. Sonyn, Fuji Filmin ja Hitachi Maxellin näkö- kannat Sony ja Fuji Film esittivät todisteita siitä, että 3,5 tuuman levykkeet, joiden muistikapasiteetti on 200 MB, niin sanotut HiFD:t, oli kehitetty yhteisyrityksen avulla. Yritysten mukaan HiFD-levykkeet olisi jätettävä toimen- piteiden soveltamisalaa ulkopuolelle sen takia, että ne eroavat fyysisiltä ominaisuuksiltaan ja käyttötarkoituk- seltaan niin paljon tutkimuksen soveltamisalaan kuulu- vista levykkeistä, ettei niitä voida pitää yhtenä ja samana tuotteena muiden 3,5 tuuman levykkeiden kanssa. Hitachi Maxell esitti puolestaan todisteita 3,5 tuuman levykkeiden, joiden muistikapasiteetti on 120 MB, niin sanottujen Superdisk LS-120 -levykkeiden, kehittämi- sestä. Yrityksen mukaan myös Superdisk LS-120 olisi jätettävä toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle samoin perustein kuin HiFD-levykkeet. Fyysiset ominaisuudet 14) Vaikka HiFD- ja Superdisk LS-120 -levykkeillä on sama muoto kuin tavanomaisilla 3,5 tuuman levykkeillä, niillä on yritysten mukaan lisäksi seuraavat ominaisuudet: i) uratiheys ja koodausjärjestelmä: levykkeiden muistika- pasiteetti on 200 ja 120 MB, mikä on 130 tai 83 kertaa suurempi kuin tavanomaisten 3,5 tuuman levykkeiden kapasiteetti saadaan aikaan tehostamalla uratiheyttä ja lineaarital- lennuksen tiheyttä sekä tehokkaammalla tietojen koodausjärjestelmillä; kapasiteetti. Suurempi 2. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 307/3 ii) urateknologia: sector levykkeillä on 3 450 tai 2 490 uraa tuumaa kohti, kun tavanomaisilla 3,5 tuuman levyk- keillä on 135 uraa tuumaa kohti. Suurempi tiheys servo tracking saadaan aikaan magnetic -teknologialla (HiFD-levykkeet) tai optically conti- nuous servo tracking -teknologialla (Superdisk LS- 120 -levykkeet), joita käytetään levykkeen lukemi- seen ja siihen kirjoittamiseen ja joilla lukupää ohja- taan automaattisesti valittuun uraan, joko magneetti- sesti tai optisesti. Tavanomaisten 3,5 tuuman levyk- keiden asemissa pään paikka määräytyy mekaani- sesti. HiFD- ja Superdisk LS-120 -levykkeiden asemissa käytetään myös uudenlaisia magneettipäitä, jotka eroavat tavanomaisten 3,5 tuuman levykkeiden asemien magneettipäistä; iii) hiukkasrakenne: tavanomaisiin 3,5 tuuman levykkei- siin verrattuna koersiivivoima on suurempi ja magneettikerros ohuempi; iv) yhteensopivuus: näitä levykkeitä ei voi lukea tavan- omaisella 3,5 tuuman levykeasemalla. Niissä on tavanomaisista levykkeistä puuttuvat tunnistusreiät, ja niiden kapasiteetti voidaan hyödyntää täydellisesti ainoastaan HiFD- tai Superdisk LS-120 -asemalla. Sen sijaan HiFD- ja Superdisk LS-120 -asemat ovat yhteensopivia tavanomaisten 3,5 tuuman levyk- keiden kanssa, koska niillä voi lukea kyseisiä levyk- keitä ja kirjoittaa niihin. Tavanomaisten 3,5 tuuman kuitenkin levykkeiden muistikapasiteetti samana, vaikka niihin kirjoittaisi HiFD- tai Superdisk LS-120 -asemalla. pysyy v) tiedonsiirto: nopeus, jolla levykkeet pyörivät omissa asemissaan on 3 600 tai 720 kierrosta minuutissa, kun taas tavanomaisten 3,5 tuuman levykkeiden nopeus on 300 kierrosta minuutissa. Tämän vuoksi tiedonsiirtonopeus on 3 600 tai 680 Kb sekunnissa, kun taas tavanomaisten 3,5 tuuman levykkeiden siir- tonopeus on 60 Kb sekunnissa. Käyttötarkoitukset Asianomaiset yritykset väittävät, että HiFD- ja Superdisk LS-120 -levykkeet eroavat käyttötarkoituksiltaan perus- teellisesti tavanomaisista 3,5 tuuman levykkeistä. Niitä käytetään yleensä sellaisten isojen tiedostojen tallentami- seen, jotka on luotu audio-, video- grafiikka- ja multime- diaohjelmilla ja jotka edellyttävät suuren muistikapasi- teetin 3,5 tuuman levykkeiden tarjoamaa suurempaa kapasiteettia siirtonopeutta. Tavanomaisten 3,5 tuuman levykkeiden ominaisuudet eivät riitä tällaisiin käyttötarkoituksiin; niitä käytetään yleensä pienempiä tiedostoja varten, joten ne eivät ole vaihdettavissa HiFD- tai Superdisk LS-120 -levykkeiden kanssa. ja Hinnoittelu Pyynnön esittäneiden yritysten mukaan HiFD- ja Super- disk LS-120 -levykkeiden sekä tavanomaisten 3,5 tuuman levykkeiden fyysisten ominaisuuksien väliset erot heijastuvat niiden tuotantokustannuksiin ja vähit- täismyyntihintoihin. Tavanomaisten 3,5 tuuman levyk- keiden sekä HiFD- ja Superdisk LS-120 -levykkeiden välisiä eroja korostaa myös niiden välinen hintaero. Hintaero on itse asiassa niin suuri, että tavanomaiset 3,5 ja Superdisk LS-120 tuuman levykkeet sekä HiFD- 15) 16) 17) 18) 19) 20) -levykkeet eivät käytännössä kilpaile keskenään millään tavoin. 2. Muut näkökannat Näkökantansa esittivät myös Hong Kong Economic and Trade Office ja Hanny, joka tuottaa 3,5 tuuman levyk- keitä, mutta ei kuitenkaan suuren muistikapasiteetin levykkeitä. Molemmat väittivät, että suuren muistikapasi- teetin 3,5 tuuman levykkeet eivät ole samankaltainen tuote tavanomaisten 3,5 tuuman levykkeiden kanssa, joten ne olisi jätettävä toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle. F. TUOTTEIDEN JÄTTÄMISTÄ VOIMASSA OLEVIEN TOIMENPITEIDEN SOVELTAMISALAN ULKOPUO- LELLE VASTUSTAVAT VÄITTEET — IMATIONIN NÄKÖKANTA Näkökantansa esitti myös Imation, joka on Superdisk LS-120 -levykkeitä Yhdysvalloissa tuottavan ja yhteisön markkinoilla myyvän Yhdysvaltoihin sijoittautuneen yri- tyksen tytäryhtiö. Imation toimi yhteistyössä edellisessä tutkimuksessa, joka johti polkumyyntitullin käyttöönot- toon Yhdysvalloista tulevassa tuonnissa; sille vahvistetun yrityskohtaisen polkumyyntitullin suuruus on nolla. 1. Fyysiset ominaisuudet Imationin mukaan muistikapasiteetissa, suunnittelussa sekä luku- ja kirjoitusteknologiassa esiintyvät erot eivät estä tuotteita kuulumasta samaan tarkasteltavana olevan tuotteen luokkaan, jos perusominaisuuksissa ja teknolo- giassa ei esiinny huomattavia eroja. Väitteen mukaan HiFD- ja Superdisk LS-120 -levykkeillä sekä tavanomai- silla 3,5 tuuman levykkeillä on samat fyysiset, tekniset ja/tai kemialliset ominaisuudet. suoria Yrityksen selvityksessä oli pitkiä lainauksia DRAM-asetuksista (väliaikaisen polkumyyntitullin käyt- töönotosta Japanista peräisin olevien DRAMien tuon- nissa 23 päivänä tammikuuta 1990 annettu komission asetus (ETY) N:o 165/90 (1) ja lopullisen polkumyynti- tullin olevien DRAMien tuonnissa 23 päivänä heinäkuuta 1990 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2112/90 (2). Kysei- sessä tapauksessa yhteisö katsoi, että tiheydeltään ja valmistustavaltaan esiintyvät samankaltaisuudet korvasivat niiden muistikapasiteetin, suunnittelun ja valmistustekniikan erot. erilaisissa DRAMeissa käyttöönotosta Japanista peräisin (1) EYVL L 20, 25. 1. 1990, s. 5. (2) EYVL L 193, 25. 7. 1990, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi 299, (ETY) N:o asetuksella 2967/92, (EYVL L muutettuna 15. 10. 1992, s. 4). L 307/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 2. 12. 1999 21) Imation väitti, että 3,5 tuuman levykkeiden muistin parantamisen perusteknologiat (hiukkasrakenne, urati- heys ja koodausjärjestelmät) ovat pysyneet samanlaisina viimeisten 25 vuoden aikana. keillä on lähes sama vähittäismyyntihinta megatavua kohti. Hiukkasrakenteen osalta väitetään, levykkeiden muistin ja nopeuden jatkuva tehostaminen lyhyin aika- välein ja muotoon tehtyihin jatkuviin parannuksiin sekä magneet- tikerroksen paksuuteen. perustuu magneettihiukkasten kokoon että Uratiheyttä on tehostettu servo tracking -teknologian avulla. Tietojen koodausmenetelmiä on tehostettu parempien koodausjärjestelmien avulla. Väitettiin, että suuren muistikapasiteetin levykkeiden kehittäminen oli vanha ilmiö ja että tällaisia 3,5 tuuman levykkeitä oli yritetty tuottaa jo aikaisemmin. Perustek- nologia, nimittäin tietojen tallentaminen magneettiseen välineeseen, on pysynyt samana sekä tavanomaisten että suuren muistikapasiteetin 3,5 tuuman levykkeiden osalta. Tavanomaisilla ja suuren muistikapasiteetin 3,5 tuuman levykkeillä on sama koko, muotoilu, rakenne ja toiminnot. Väitettiin myös, että HiFDissä käytetty servo- seurantateknologia oli ollut kyseisen tuotannonalan käytettävissä jo useita vuosia. Tämän lisäksi väitettiin, että rakenne- ja ulkomuotoerot eivät ole tärkeitä ja että suuren muistikapasiteetin 3,5 tuuman levykkeiden erilaiset tunnistusreiät ovat ainoas- taan rakenteeseen liittyvä käytännön seikka. Väitteen mukaan se, että HiFD- ja Superdisk LS-120 -asemia voidaan käyttää tavanomaisten 3,5 tuuman levykkeiden lukemiseen ja niihin kirjoittamiseen, on selkeä osoitus siitä, että tuotteet eivät teknisistä parannuksista huoli- matta ole merkittävästi erilaisia perusteknologialtaan ja käytöltään. 2. Käyttötarkoitukset 22) Imationin mukaan sekä suuren muistikapasiteetin että tavanomaisten 3,5 tuuman levykkeiden peruskäyttötar- koitus on tietojen tallentaminen kannettavaan välinee- seen. Imation kiisti väitteen, jonka mukaan tuotteilla on eri käyttötarkoitukset. Imation kiisti myös Sonyn ja Fuji Filmin väitteen, jonka mukaan HiFD-levykkeiden ja tavanomaisten 3,5 tuuman levykkeiden fyysisten ominai- suuksien väliset erot heijastuvat niiden tuotantokustan- nuksiin ja vähittäismyyntihintoihin. Imationin mukaan HiFD-levykkeillä ja tavanomaisilla 3,5 tuuman levyk- G. YHTEISÖN TUOTANNONALAN KANTA 23) Diskman edustama yhteisön tuotannonala ei tuota HiFD- tai Superdisk LS-120 -levykkeitä, ja se ilmoitti, että se ei vastusta näiden tuotteiden jättämistä johdanto-osan 5 kappaleessa mainittujen, lopullisesta polkumyyntitullista annettujen asetusten soveltamisalan ulkopuolelle, jos yhteisön tulliviranomaiset kykenevät erottamaan nämä levykkeet tavanomaisista 3,5 tuuman levykkeiltä ja jos niiden jättäminen toimenpiteiden soveltamisalan ulko- puolelle ei johda voimassa olevien tullien kiertämiseen. 24) 25) H. TUTKIMUKSEN PÄÄTELMÄT 1. Tuotteiden väliset erot Fyysiset ominaisuudet ja Superdisk LS-120 Kuten edellä selitetään, HiFD- -levykkeiden muistikapasiteetti ja uratiheys ylittävät moninkertaisesti tavanomaisten 3,5 tuuman levykkeiden muistikapasiteetin ja uratiheyden. Magneettikerrokset ovat tavanomaisiin 3,5 tuuman levykkeisiin verrattuna ohuempia ja niiden koersiivivoima on suurempi. Uusien koodausjärjestelmien ja tekniikan kehityksen ansiosta ja Superdisk LS-120 -asemilla tiedonsiirto on HiFD- 11—60 kertaa nopeampi tavanomaisiin 3,5 tuuman levykkeisiin verrattuna. Tämän lisäksi suuren muistikapasiteetin 3,5 tuuman levykkeiden luku- ja kirjoitusasemat ovat erilaisia kuin tavanomaisten 3,5 tuuman levykkeiden asemat. Tavan- omaisten 3,5 tuuman levykkeiden asemat eivät ole yhteensopivia uusien suuren muistikapasiteetin levyk- keiden kanssa. Suuren muistikapasiteetin levykkeille tarkoitetut asemat on tosin suunniteltu yhteensopiviksi tavanomaisten 3,5 tuuman levykkeiden kanssa. Yhteen- sopivuus perustuu kuitenkin kokonaan aseman teknolo- giaan eikä itse levykkeiden fyysisiin ominaisuuksiin. Yhteensopivuus saadaan aikaan kahdella luku- ja kirjoi- tuspäällä, joista toinen on tarkoitettu suuren muistikapa- siteetin levykkeiden ja toinen tavanomaisten 3,5 tuuman levykkeiden kirjoittamiseen. ja Imationin väite, jonka mukaan suuren muistikapasiteetin levykeasemien yhteensopivuus on lisäosoitus siitä, että molemmat levykelajit ovat yksi ja sama tuote, osoit- tautuu näin vääräksi; levykeaseman suuren muistikapasi- teetin levykkeitä varten tarkoitettu luku- ja kirjoituspää ei ole yksinään yhteensopiva. lukemiseen niihin 2. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 307/5 26) Lopuksi tutkimuksesta ilmeni, että tällä hetkellä ei ole jotka sijoittuisivat saatavilla 3,5 tuuman levykkeitä, tavanomaisten 3,5 tuuman levykkeiden ja HiFD- ja Superdisk LS-120 -levykkeiden väliin. 27) 28) 29) 30) Käyttötarkoitukset Kaikkien 3,5 tuuman levykkeiden peruskäyttötarkoitus on elektronisten tietojen tallentaminen, vaikka HiFD- ja Superdisk LS-120 -levykkeitä voidaan käyttää sellaisten elektronisten tiedostojen tallentamiseen, jotka ylittävät selvästi tavanomaisten 3,5 tuuman levykkeiden kapasi- teetin. Näin ollen katsotaan, että tavanomaisia 3,5 tuuman levykkeitä sekä HiFD- ja Superdisk LS-120 -levykkeitä ei voida pitää yhtenä tuotteena ainoastaan käyttötarkoituksen perusteella. 2. Päätelmä Tutkimuksesta ilmeni, että tavanomaiset 3,5 tuuman levykkeet ja suuren muistikapasiteetin levykkeet eroavat selvästi toisistaan fyysisiltä ja teknisiltä ominaisuuksil- taan. Tarkastelupyynnössä tarkoitetuissa tuotteissa käyte- tään paljon edistyneempää teknologiaa kuin edellisten tutkimusten kohteena olevissa levykkeissä. Suuren muis- tikapasiteetin levykkeet ovat fyysisten ominaisuuksiensa sekä käyttöteknologiansa perusteella eri tuote kuin ta- vanomaiset 3,5 tuuman levykkeet. Vaikka uudet suuren muistikapasiteetin ulkomuodoltaan samanlaisia kuin tavanomaiset 3,5 tuuman levykkeet, sitä ei pidetä riittävänä syynä tarkasteltavina olevien asetusten soveltamiseksi niihin. levykkeet ovat Edellä sanotun perusteella neuvosto katsoo, että HiFD- ja Superdisk LS-120 -levykkeiden jättäminen tarkastelta- vina olevien asetusten soveltamisalan ulkopuolelle on perusteltua. Näin ollen neuvosto katsoo, että 3,5 tuuman levykkeet, joiden muistikapasiteetti on vähintään 120 MB ja joissa on käytetty HiFD-levykkeiden magnetic sector servo tracking -teknologiaa tai Superdisk LS-120 -levykkeiden optically continuous servo tracking -teknologiaa, olisi jätettävä edellä mainituilla asetuksilla käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle tämän tarkastelun vireillepanoa koskevan ilmoituksen julkaisupäivästä joulukuuta 1998. Asianomaisille, yhteisön tuotannonala mukaan lukien, ilmoitettiin näistä päätelmistä. Saatuaan tiedon maini- tuista tosiasioista ja päätelmistä Imationin edustajat esit- tivät kirjallisesti lisähuomautuksia HiFD- ja Superdisk LS-120 -levykkeiden jättämisestä tarkasteltavina olevien asetusten soveltamisalan ulkopuolelle. Yritys ei kuiten- kaan esittänyt mitään sellaisia tietoja tai väitteitä, joiden eli 17 päivästä perusteella neuvosto olisi muuttaa edellä esitettyjä päätelmiä. tarkastelun jälkeen voinut 31) Kyseessä olevien polkumyyntitoimenpiteiden sovelta- misalan ulkopuolelle jätettyjen 3,5 tuuman levykkeiden tuojat voivat hakea toimivaltaisilta tulliviranomaisilta 17 päivän joulukuuta 1998 ja tämän asetuksen voimaantu- lopäivän välisenä aikana kannettujen polkumyyntitullien palauttamista, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan asetuksen (ETY) N:o 2861/93 1 artiklan 1 kohta seuraavasti: CN-koodiin ex 8523 20 90 Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Japa- ”1. nista, Taiwanista ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, (Taric-koodi 8523 20 90*40) kuuluvien, digitaalisessa muodossa olevien tietojen tallentamiseen ja säilyttämiseen käytettävien 3,5 tuuman levykkeiden tuonnissa, lukuun ottamatta optically continuous servo tracking- tai magnetic sector servo trac- king -teknologiaan perustuvia 3,5 tuuman levykkeitä, joiden muistikapasiteetti on vähintään 120 MB. ” 2 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 2199/94 1 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Hong- kongista ja Korean tasavallasta peräisin olevien, CN-koodiin ex 8523 20 90 (Taric-koodi 8523 20 90*40) kuuluvien, digitaalisessa muodossa olevien tietojen tallentamiseen ja säilyttämiseen käytettävien 3,5 tuuman levykkeiden tuon- lukuun ottamatta optically continuous servo trac- nissa, tai magnetic sector servo tracking -teknologiaan king- perustuvia 3,5 tuuman levykkeitä, joiden muistikapasiteetti on vähintään 120 MB. ” 3 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 663/96 1 artiklan 1 kohta seuraavasti: CN-koodiin ex 8523 20 90 ”1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Male- siasta, Meksikosta ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien, (Taric-koodi 8523 20 90*40) kuuluvien, digitaalisessa muodossa olevien tietojen tallentamiseen ja säilyttämiseen käytettävien 3,5 tuuman levykkeiden tuonnissa, lukuun ottamatta optically continuous servo tracking- tai magnetic sector servo trac- king -teknologiaan perustuvia 3,5 tuuman levykkeitä, joiden muistikapasiteetti on vähintään 120 MB. ” L 307/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 2. 12. 1999 4 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 1821/98 1 artiklan 1 kohta seuraavasti: 8523 20 90*40) ”1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Indo- nesiasta peräisin olevien, CN-koodiin ex 8523 20 90 (Taric-koodi digitaalisessa muodossa olevien tietojen tallentamiseen ja säilyttämiseen käytettävien 3,5 tuuman levykkeiden tuonnissa, lukuun ottamatta optically continuous servo tracking- tai magnetic sector servo tracking -teknologiaan perustuvia 3,5 tuuman levykkeitä, joiden muistikapasiteetti on vähintään 120 MB. ” kuuluvien, Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Indo- ”1. nesiasta peräisin olevien ja PT Betadiskindo Binataman valmistamien ja yhteisöön vientiä varten myymien, digitaa- lisessa muodossa olevan tiedon tallentamiseen ja säilyttämi- seen käytettyjen, CN-koodiin ex 8523 20 90 (Taric-koodi 8523 20 90*40) kuuluvien 3,5 tuuman levykkeiden tuon- lukuun ottamatta optically continuous servo trac- nissa, tai magnetic sector servo tracking -teknologiaan king- perustuvia 3,5 tuuman mikrolevyjä, joiden muistikapasi- teetti on vähintään 120 MB. ” 6 artikla 5 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 1335/1999 1 artiklan 1 kohta seuraavasti: Tämä asetus Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Sitä sovelletaan 17 päivästä joulukuuta 1998. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 29 päivänä marraskuuta 1999. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja S. NIINISTÖ


title: 1999/804/EG: Entscheidung des Rates vom 29. November 1999 zur Ermächtigung der Französischen Republik, für bestimmte Mineralöle mit besonderen Verwendungszwecken Verbrauchsteuerbefreiungen oder -ermäßigungen einzuführen oder beizubehalten (Verfahren gemäß Artikel 8 Absatz 4 der Richtlinie 92/81/EWG)

eurovoc_concepts:
France
excise duty
lead-free petrol
mineral oil
tax exemption
tax relief

text: 7. 12. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 313/9 ENTSCHEIDUNG DES RATES vom 29. November 1999 zur Ermächtigung der Französischen Republik, für bestimmte Mineralöle mit besonderen Verwen- dungszwecken Verbrauchsteuerbefreiungen oder -ermäßigungen einzuführen oder beizubehalten (Verfahren gemäß Artikel 8 Absatz 4 der Richtlinie 92/81/EWG) (1999/804/EG) DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION — (6) gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Richtlinie 92/81/EWG des Rates vom 19. Oktober 1992 zur Harmonisierung der Struktur der Verbrauch- steuern auf Mineralöle (1), insbesondere auf Artikel 8 Absatz 4, einer gestaffelten Verbrauchsteuer Die Französische Republik hat die Genehmigung der Anwendung auf unverbleiten Super-Kraftstoff mit Zusätzen ab dem 1. Januar 2000 beantragt. Der Rat überprüft die Regelung auf der Grundlage eines Berichts der Kommission vor dem Auslaufen der mit der vorliegenden Entscheidung erteilten Genehmigung am 31. Dezember 2002 — auf Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) (4) (5) Gemäß Artikel 8 Absatz 4 der Richtlinie 92/81/EWG kann der Rat auf Vorschlag der Kommission einstimmig einen Mitgliedstaat ermächtigen, aus besonderen politi- schen Erwägungen für Mineralöle Verbrauchsteuerbefrei- ungen oder -ermäßigungen zu gewähren. Die französischen Behörden haben die Kommission davon in Kenntnis gesetzt, daß sie beabsichtigen, ab dem 1. Januar 2000 eine gestaffelte Verbrauchsteuer auf unverbleiten Super-Kraftstoff anzuwenden, der zur Erhö- hung der Klopffestigkeit einen Zusatz auf Kaliumbasis (oder einen beliebigen anderen Zusatz zur Erzielung gleichwertiger Kraftstoffeigenschaften) enthält. übrigen Mitgliedstaaten wurden Die Maßnahme unterrichtet. über diese Nach Auffassung der Kommission und sämtlicher Mitgliedstaaten ist die Anwendung einer gestaffelten Verbrauchsteuer auf unverbleiten Super-Kraftstoff mit Zusätzen aus umweltpolitischen Gründen gerechtfertigt, bewirkt keine Wettbewerbsverzerrungen und beeinträch- tigt auch nicht das Funktionieren des Binnenmarktes. Die Kommission prüft regelmäßig, ob die Ermäßigungen und Befreiungen mit dem Funktionieren des Binnen- markts und mit der Umweltschutzpolitik der Gemein- schaft vereinbar sind. HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 Unbeschadet der Verpflichtungen aus der Richtlinie 92/ 82/EWG des Rates vom 19. Oktober 1992 zur Annäherung der Verbrauchsteuersätze für Mineralöle (2) und insbesondere der dort in den Artikeln 3 und 4 festgelegten Mindeststeuer- sätze wird die Französische Republik gemäß Artikel 8 Absatz 4 der Richtlinie 92/81/EWG ermächtigt, vom 1. Januar 2000 bis zum 31. Dezember 2002 eine gestaffelte Verbrauchsteuer auf unverbleiten Super-Kraftstoff anzuwenden, der zur Erhöhung der Klopffestigkeit einen Zusatz auf Kaliumbasis (oder einen beliebigen anderen Zusatz zur Erzielung gleichwertiger Kraft- stoffeigenschaften) enthält. Artikel 2 Diese Entscheidung ist an die Französische Republik gerichtet. Geschehen zu Brüssel am 29. November 1999. Im Namen des Rates Der Präsident S. NIINISTÖ (1) ABl. L 316 vom 31. 10. 1992, S. 12. Richtlinie zuletzt geändert durch Richtlinie 94/74/EG (ABl. L 365 vom 31. 12. 1994, S. 46). (2) ABl. L 316 vom 31. 10. 1992, S. 19


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2184/99 af Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) til Kommissionen. Bortfald af skattefradraget ved forplejningsudgifter og overnatningsudgifter under forretnings- og tjenesterejser samt ved virksomhedsbetingede flytteudgifter.

eurovoc_concepts:
Germany
VAT
allowances and expenses
directive (EU)
tax relief

text: C 219 E/112 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 Svar (14. februar 2000) Der mindes om, at Kyoto-protokollen indeholder s(cid:229)danne bestemmelser, at parterne kan opfylde 1. deres forpligtelser i juni 1998 til enighed om fastl(cid:230)ggelsen af medlemsstaternes bidrag til den neds(cid:230)ttelse p(cid:229) 8 %, som F(cid:230)llesskabet og alle medlems- staterne har forpligtet sig til i henhold til protokollen (jf. skemaet i bilaget). f(cid:230)llesskab. R(cid:229)det n(cid:229)ede p(cid:229) samlingen den 16. -17. I sine seneste konklusioner om F(cid:230)llesskabets strategi med hensyn til klima(cid:230)ndringer, der blev 2. vedtaget den 12. oktober 1999, bekr(cid:230)ftede R(cid:229)det p(cid:229) ny betydningen af, at Kyoto-protokollen ratificeres og gennemfłres hurtigt, samt at det er fast besluttet p(cid:229) at arbejde hen imod dette m(cid:229)l. Det understregede i den forbindelse, at yderligere vurdering, udvikling og effektiv gennemfłrelse af de f(cid:230)lles og samordnede samt nationale politikker er nłdvendig for at opfylde forpligtelserne i Kyoto- protokollen, og anmodede De Faste Repr(cid:230)sentanters KomitØ at udarbejde en situationsrapport om forberedelsen af ratifikationen til begyndelsen af 2000. R(cid:229)det opfordrede endvidere Kommissionen til at łge og fremskynde sin indsats med henblik p(cid:229) udvikling og gennemfłrelse af f(cid:230)lles og samordnede politikker og foranstaltninger, der kan lette og effektivt bidrage til F(cid:230)llesskabets og dets medlemsstaters opfyldelse af forpligtelserne i henhold til Kyoto-protokollen. Det tilkommer ikke R(cid:229)det at svare p(cid:229) det (cid:230)rede parlamentsmedlems spłrgsm(cid:229)l om statistiske 3. oplysninger eller om specifikke foranstaltninger truffet af en medlemsstat. Der mindes i den forbindelse om, at Kommissionen r(cid:229)der over en mekanisme til bl. a. at overv(cid:229)ge de fremskridt, der głres i medlems- staterne med hensyn til at opfylde de aftalte nationale bidrag til F(cid:230)llesskabets forpligtelser under FN(cid:146)s rammekonvention om klima(cid:230)ndringer og Kyoto-protokollen. BILAG 1 Forpligtelser i henhold til artikel 4 I Kyoto-protokollen (i %) - 7,5 - 21 - 21 +25 +15 0 +13 - 6,5 - 28 - 6 - 13 +27 0 + 4 - 12,5 Medlemsstater Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene (cid:216)strig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige (2000/C 219 E/143) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2184/99 af Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) til Kommissionen (29. november 1999) Om: Bortfald af skattefradraget ved forplejningsudgifter og overnatningsudgifter under forretnings- og tjenesterejser samt ved virksomhedsbetingede flytteudgifter Forbundsrepublikken Tyskland har med sin seneste lov om skatteneds(cid:230)ttelse afskaffet skattefradrag ved forplejningsudgifter og overnatningsudgifter under forretnings- og tjenesterejser samt ved virksomheds- betingede flytteudgifter. 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/113 Dette bevirker fłlgende spłrgsm(cid:229)l: (cid:129) Hvordan bedłmmer Kommissionen denne lovforanstaltning fra Forbundsrepublikken Tysklands side p(cid:229) baggrund af artikel 17, stk. 6, i det sjette europ(cid:230)iske momsdirektiv? (cid:129) Er dette bortfald af skattefradraget forenelig med de nuv(cid:230)rende bestemmelser i direktivet? (cid:129) Hvad agter Kommissionen at głre, for at den tyske skattelovgivning igen kommer i overensstemmelse med bestemmelserne i det sjette momsdirektiv? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (10. januar 2000) Kommissionen er bekendt med de seneste foranstaltninger, som Tyskland har vedtaget med hensyn til begr(cid:230)nsning eller bortfald af retten til at fradrage moms, is(cid:230)r hvad ang(cid:229)r forplejnings- og overnatnings- udgifter under forretningsrejser samt flytteudgifter. Disse foranstaltninger, som for tiden undersłges n(cid:230)rmere, giver anledning til tvivl med hensyn til deres forenelighed med artikel 17, stk. 6, i R(cid:229)dets sjette direktiv 77/388/E(cid:216)F af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om oms(cid:230)tningsafgifter (1). Hvis resultaterne af den igangv(cid:230)rende undersłgelse skulle bekr(cid:230)fte, at foranstaltningerne ikke er forenelige med EF-retten, skal Kommissionen ikke undlade at głre brug af sine befłjelser i henhold til EF-traktaten for at standse overtr(cid:230)delsen. (1) EFT L 145 af 13. 6. 1977. (2000/C 219 E/144) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2190/99 af Georg Jarzembowski (PPE-DE) til Kommissionen (19. november 1999) Om: Typegodkendelse af busser i Frankrig Med direktiv 96/36/EF (1) og 96/37/EF (2) p(cid:229)l(cid:230)gger Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab medlemsstaterne kriterier for typegodkendelse af busser. Fra den 1. oktober 1999 m(cid:229) medlemsstaterne kun meddele typegodkendelse af busser, som er udstyret med sikkerhedsseler p(cid:229) hvert s(cid:230)de (R(cid:229)dets direktiv 96/36/EF), idet s(cid:230)dernes fastholdelsesanordninger skal v(cid:230)re i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 96/37/EF. Direktiv 96/36/EF og 96/37/EF blev gennemfłrt af Den Franske Republik ved ministerielt dekret af 5. 12. 1996 om sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motorkłretłjer, selernes forankring, s(cid:230)dernes modstandsdygtighed og deres forankring samt nakkestłtter, Fransk Statstidende af 18. 12. 1996, side 18622. Heri foreskriver Frankrig, at samtlige busser, som indregistreres fłrste gang i Frankrig, fra den 1. oktober 1999 skal opfylde direktivernes krav. Dermed g(cid:230)lder direktivernes anvendelsesomr(cid:229)de b(cid:229)de fabriksnye motorkłretłjer, som skal indregistreres fłrste gang, og udrangerede eller brugte kłretłjer, som allerede har v(cid:230)ret typegodkendt i en anden medlemsstat og nu skal indregistreres i Frankrig for fłrste gang. Denne ordning for udrangerede eller brugte kłretłjer m(cid:229) betragtes som v(cid:230)rende i modstrid med princippet om frie varebev(cid:230)gelser og udgłre en ikke-toldm(cid:230)ssig handelshindring mellem medlemsstaterne


title: 1999/805/EG: Entscheidung des Rates vom 29. November 1999 zur Ermächtigung der Bundesrepublik Deutschland, für bestimmte Mineralöle mit besonderen Verwendungszwecken Verbrauchsteuerbefreiungen oder -ermäßigungen einzuführen oder beizubehalten (Verfahren gemäß Artikel 8 Absatz 4 der Richtlinie 92/81/EWG)

eurovoc_concepts:
Germany
excise duty
lead-free petrol
mineral oil
tax exemption
tax relief

text: L 313/10 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 7. 12. 1999 ENTSCHEIDUNG DES RATES vom 29. November 1999 zur Ermächtigung der Bundesrepublik Deutschland, für bestimmte Mineralöle mit besonderen Verwendungszwecken Verbrauchsteuerbefreiungen oder -ermäßigungen einzuführen oder beizube- halten (Verfahren gemäß Artikel 8 Absatz 4 der Richtlinie 92/81/EWG) (1999/805/EG) DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION — (6) gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Richtlinie 92/81/EWG des Rates vom 19. Oktober 1992 zur Harmonisierung der Struktur der Verbrauch- steuern auf Mineralöle (1), insbesondere auf Artikel 8 Absatz 4, Die Bundesrepublik Deutschland hat um die Genehmi- gung ersucht, diese gestaffelte Verbrauchsteuer auf Heiz- stoffe, die von Unternehmen des produzierenden Gewerbes verbraucht werden, ab dem 1. April 1999 erheben zu dürfen. Der Rat überprüft die Regelung auf der Grundlage eines Berichts der Kommission vor dem Auslaufen der mit der vorliegenden Entscheidung erteilten Genehmigung am 31. Dezember 1999 — auf Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) (4) (5) Gemäß Artikel 8 Absatz 4 der Richtlinie 92/81/EWG kann der Rat auf Vorschlag der Kommission einstimmig einen Mitgliedstaat ermächtigen, aus besonderen politi- schen Erwägungen für Mineralöle Verbrauchsteuerbefrei- ungen oder -ermäßigungen zu gewähren. Die deutschen Behörden haben die Kommission davon in Kenntnis gesetzt, daß sie beabsichtigen, auf Heizstoffe, die von Unternehmen des produzierenden Gewerbes verbraucht werden, ab dem 1. April 1999 eine gestaf- felte Verbrauchsteuer zu erheben. übrigen Mitgliedstaaten wurden Die Maßnahme unterrichtet. über diese Nach Auffassung der Kommission und sämtlicher Mitgliedstaaten ist die Erhebung einer gestaffelten Verbrauchsteuer auf vom produzierenden Gewerbe verbrauchte Heizstoffe im Zuge der ökologischen Steuer- reform aus umweltpolitischen Gründen gerechtfertigt, bewirkt keine Wettbewerbsverzerrungen und beeinträch- tigt auch nicht das Funktionieren des Binnenmarktes. Die Kommission prüft regelmäßig, ob die Befreiungen und Ermäßigungen mit dem Funktionieren des Binnen- markts und mit der Umweltschutzpolitik der Gemein- schaft vereinbar sind. HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 Entsprechend den Verpflichtungen aus der Richtlinie 92/ 82/EWG des Rates vom 19. Oktober 1992 zur Annäherung der Verbrauchsteuersätze für Mineralöle (2) und insbesondere den dort in den Artikeln 3 und 4 festgelegten Mindeststeuer- sätzen wird die Bundesrepublik Deutschland gemäß Artikel 8 Absatz 4 der Richtlinie 92/81/EWG ermächtigt, auf Heizstoffe, die produzierenden Gewerbes des verbraucht werden, bis zum 31. Dezember 1999 eine gestaf- felte Verbrauchsteuer zu erheben. von Unternehmen Diese Entscheidung gilt mit Wirkung vom 1. April 1999. Artikel 2 Artikel 3 Diese Entscheidung ist an die Bundesrepublik Deutschland gerichtet. Geschehen zu Brüssel am 29. November 1999. Im Namen des Rates Der Präsident S. NIINISTÖ (1) ABl. L 316 vom 31. 10. 1992, S. 12. Richtlinie zuletzt geändert durch Richtlinie 94/74/EG (ABl. L 365 vom 31. 12. 1994, S. 46). (2) ABl. L 316 vom 31. 10. 1992, S. 19


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2212/99 van Gérard Deprez (PPE-DE) aan de Commissie. Ontwerp-vrijhandelsovereenkomst tussen Turkije en de Verenigde Staten.

eurovoc_concepts:
European Union
Türkiye
United States
bilateral agreement
customs union
free movement of goods
non-tariff barrier
tariff barrier

text: 1. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 219 E/123 (2000/C 219 E/153) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2212/99 van GØrard Deprez (PPE-DE) aan de Commissie (29 november 1999) Betreft: Ontwerp-vrijhandelsovereenkomst tussen Turkije en de Verenigde Staten Heeft de Commissie kennis genomen van de ontwerp-vrijhandelsovereenkomst tussen Turkije en de Verenigd Staten (S. 1746), die door senator Moynihan op 18 oktober jl. in de Amerikaanse senaat is gepresenteerd? De tekst voorziet in een bilateraal akkoord tussen de Verenigde Staten en Turkije gericht op verlaging en uiteindelijk afschaffing van tariefbarriŁres en andere barriŁres, alsmede de eventuele totstand- koming van een vrijhandelsovereenkomst tussen de Verenigde Staten en Turkije. Welke gevolgen zal dit wetsvoorstel van de Amerikaanse senaat volgens de Commissie vermoedelijk hebben voor het douaneakkoord tussen de Europese Unie en Turkije? Gesteld dat het Amerikaanse congres zijn goedkeuring hecht aan dit wetsontwerp, wat zullen dan de gevolgen zijn voor de status van Turkije als kandidaat-lidstaat van de Europese Unie? Antwoord van de heer Verheugen namens de Commissie (16 december 1999) De Commissie heeft geen precieze inlichtingen ontvangen omtrent het door de geachte Afgevaardigde bedoelde project en zij is met name niet in het bezit van de volledige tekst van het voorstel van senator Moynihan. Het schijnt echter dat dergelijke initiatieven van tijd tot tijd worden genomen in de Verenigde Staten. Tussen Turkije en de Gemeenschap bestaat sedert 31 december 1995 een douane-unie waardoor Turkije de facto geen vrijhandelszone tot stand kan brengen met de Verenigde Staten. Door de goedkeuring van de douane-unie volgen de partijen namelijk een gemeenschappelijke douanepoli- tiek, met onder meer een gemeenschappelijk buitentarief, waardoor zij hun autonomie op dit gebied verliezen. Aangezien de vrijhandelszone tussen de Verenigde Staten en Turkije niet uitvoerbaar is van Turkse kant, en zelfs indien het Amerikaanse Congres op dit voorstel zou ingaan, zou dit een eenzijdige handeling vormen die Turkije niet zou kunnen binden en die derhalve geen gevolgen zou hebben voor zijn kandidatuur voor het lidmaatschap van de Europese Unie. (2000/C 219 E/154) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2215/99 van Enrico Ferri (PPE-DE) aan de Commissie (29 november 1999) Betreft: Versleuteling van de RAI-programma(cid:146)s en het vrije dienstenverkeer De Italiaanse televisiemaatschappij RAI hanteert reeds geruime tijd de praktijk van het (cid:132)versleutelen(cid:148) van bepaalde films, sportevenementen en andere televisieprogramma(cid:146)s die naar het buitenland worden uit- gezonden en daar met grote belangstelling worden gevolgd. 1. a) b) c) Kan de Commissie mededelen of zij niet van oordeel is dat: het in het licht van de beginselen van de interne markt uitermate betreurenswaardig is dat het grensoverschrijdende element bepalend is voor de versleuteling (codering) van een programma, aangezien dit in flagrante tegenstrijd is met het beginsel van het vrij verkeer van diensten, zoals dat in artikel 49 (ex artikel 59) van het EG-Verdrag wordt geformuleerd; dit discriminerende optreden ten nadele van de in het buitenland wonende burgers en andere communautaire burgers nog afkeurenswaardiger is vanwege het feit dat het, zelfs als zij daarvoor extra zouden willen betalen, voor de personen die hier het slachtoffer zijn, vanwege het feit dat zij aan de andere kant van een grens wonen, niet mogelijk is op de markt een decoderingsapparaat te kopen; dit optreden in flagrante strijd is met de letter en de geest van artikel 3bis van de richtlijn (cid:132)Televisie zonder grenzen(cid:148), waarin bepaald wordt dat elke lidstaat de omroeporganisaties kan verplichten tot ongehinderde uitzending van belangrijke evenementen. Het zijn namelijk juist deze sportevenementen, die door de Italiaanse staat als universele evenementen worden gekwalificeerd in de zin van artikel 3bis (bijv. de voetbalwedstrijden van het nationale elftal, de Europese bekerwedstrijden en de Grand Prix Formule I-races), die thans in Italiº voor kijkers in het buitenland worden versleuteld;


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2216/99 van Enrico Ferri (PPE-DE) aan de Commissie. Toepassing van het beginsel van het vrije dienstenverkeer (artikel 49 EG) met betrekking tot de regels voor het individueel gebruik van schotelantennes.

eurovoc_concepts:
access to information
broadcasting
freedom to provide services
satellite communications
single market
tax system

text: 26. 1. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 26 E/3 (2001/C 26 E/003) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2216/99 van Enrico Ferri (PPE-DE) aan de Commissie (29 november 1999) Betreft: Toepassing van het beginsel van het vrije dienstenverkeer (artikel 49 EG) met betrekking tot de regels voor het individueel gebruik van schotelantennes De schotelantenne verbreidt zich meer en meer als instrument voor particuliere personen om televisie- en radioprogramma(cid:146)s te ontvangen, evenals andere diensten van de informatiesamenleving. Daarom moet rekening worden gehouden met het belang van deze antennes als factor die de economische en culturele integratie van Europa over de grenzen heen bevordert. In het bijzonder moet daarbij worden gewezen op het belang dat de schotelantenne heeft voor burgers die in een andere lidstaat dat hun eigen land wonen en die de informatie uit hun land van oorsprong willen ontvangen om hun banden met het thuisland in stand te houden. Verder moet worden overwogen dat in artikel 10 van het Europees Verdrag voor de rechten van de mens het recht om informatie uit te zenden en te ontvangen tot de fundamentele vrijheden wordt gerekend. Verder moet worden overwogen dat de Commissie onlangs gerechtelijke procedures heeft ingesteld om een einde te maken aan bepaalde fiscale en administratieve lasten die door een zekere lidstaat zijn opgelegd aan het individuele gebruik van schotelantennes. Ook moet aandacht worden geschonken aan het voorbereiding zijn om het gebruik van schotelantennes aan banden te leggen. feit dat in sommige lidstaten wetsvoorstellen in Uit dit alles blijkt dus dat er voldoende duidelijke criteria moeten worden gedefinieerd om het beginsel van vrij verkeer van diensten binnen de Europese Gemeenschap in overeenstemming te brengen met de eisen van bescherming van het stadsgezicht, opdat de esthetische en architectonische bezwaren tot een minimum worden beperkt, met name in de buurt van centra en historische en artistieke monumenten. Gezien dit alles zou ik de Commissie willen vragen: acht zij het niet nuttig of wenselijk richtsnoeren vast te stellen (bijv. door middel van interpretatieve documenten, een in het verleden reeds vaak gevolgd model) om de reikwijdte en de effecten te verduidelijken vanuit het beginsel van het vrije verkeer van diensten op de interne markt (artikel 49 van het EG-Verdrag), en de gevolgen die dit beginsel heeft voor de maatregelen tot regulering van het gebruik van schotelantennes? Is zij niet van oordeel dat een dergelijk initiatief niet alleen de nationale wetgevers en de plaatselijke bestuurders behulpzaam zou zijn bij het nemen van besluiten die in overeenstemming zijn met het communautair recht, maar ook een grotere juridische zekerheid zou brengen aan de particuliere gebruikers en aan de verschillende ondernemingen en instanties die in de sector actief zijn? Antwoord van de heer Bolkestein namens de Commissie (20 januari 2000) De Commissie acht de vraag van het geachte parlementslid van groot belang in het licht van het toenemende gebruik van schotelantennes voor de ontvangst van vooral grensoverschrijdende diensten, zoals radioprogramma(cid:146)s en andere per satelliet verspreide diensten van de informatiemaatschappij. Vanuit dat oogpunt heeft de Commissie de afgelopen jaren inbreukprocedures aangespannen tegen een aantal lidstaten die fiscale en administratieve belemmeringen tegen het individuele gebruik van schotelan- tennes opwierpen. Inzet van deze inbreukprocedures, waarvan sommige nog lopen, is de verplichting in de regelgeving van sommige landen (cid:129) meestal op plaatselijk niveau (cid:129) om voor iedere schotelantenne een vergunning aan te vragen of een jaarlijkse heffing te betalen, waarbij het overigens om een zeer hoog bedrag kan gaan. Zoals de Commissie al eerder publiekelijk heeft verklaard (1), acht zij deze maatregelen discriminerend en in ieder geval onevenredig en daarmee in strijd met het grondbeginsel van vrije dienstverrichting in de interne markt, zoals vastgelegd in artikel 49 (ex artikel 59) van het EG-Verdrag. C 26 E/4 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 26. 1. 2001 Niettemin erkent de Commissie, evenals het geachte parlementslid, dat de nationale instanties in sommige gevallen ook met historische en esthetische overwegingen rekening moeten houden, zij het uiteraard met inachtneming van de criteria van gelijke behandeling, noodzaak en evenredigheid, die in de vaste jurisprudentie van het Hof van Justitie inzake vrije dienstverrichting zijn vastgelegd. Gezien deze overwegingen en de grote publieke belangstelling voor bovengenoemde inbreukprocedures, bestudeert de Commissie met bijzondere aandacht het voorstel van het geachte parlementslid om binnen- kort een document op te stellen waarin de betekenis en de reikwijdte van artikel 49 met betrekking tot het gebruik van schotelantennes voor de belanghebbende partijen (gebruikers, aanbieders en nationale instanties) wordt verduidelijkt. Ook zij eraan herinnerd dat de Commissie onlangs een mededeling (2) over de strategie voor de Europese interne markt heeft aangenomen, waarin het accent ligt op de vooruitzichten van het digitale tijdperk en op de bevordering van de economische belangen van de consument. IP/99/281 van 3 mei 1999. (1) (2) COM(1999) 624 def. (2001/C 26 E/004) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2226/99 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie (1 december 1999) Betreft: Toegang tot Internet Wat is volgens de meest recente gegevens het percentage huishoudens in de afzonderlijke lidstaten dat toegang heeft tot Internet en wat was het desbetreffende percentage een jaar, twee jaar respectievelijk drie jaar eerder? Kan de Commissie eventueel ook mededelen welk percentage huishoudens thuis toegang heeft tot Internet en welk percentage via de arbeidsplaats? (2001/C 26 E/005) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2229/99 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie (1 december 1999) Betreft: Ontwikkelingen reclame Internet Welke bedragen worden in elke afzonderlijke lidstaat uitgegeven voor reclame op Internet, en wat waren de uitgaven een jaar, twee jaar respectievelijk drie jaar eerder? Gecombineerd Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-2226/99 en E-2229/99 (19 januari 2000) Er zijn noch voor de internettoegangswijzen, noch voor de inkomsten uit internetreclame officiºle geconsolideerde cijfers voor de Gemeenschap beschikbaar. Dit is te wijten aan de spectaculaire groei van het gebruik van internet en aan de snelheid waarmee de gebruikswijze verandert. Uit een aantal andere bronnen zijn cijfers beschikbaar die een idee geven van de groei en de geografische spreiding van het internetgebruik. De verschillende bronnen geven evenwel vaak zeer verschillende ramingen, zelfs wanneer het om eenzelfde land gaat. Zelfs voor eenzelfde bron kunnen de cijfers niet vergelijkbaar zijn van jaar tot jaar omdat de methodologie veranderd is en datgene wat wordt nagetrokken voortdurend verandert


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2218/99 di Paulo Casaca (PSE) alla Commissione. Impiego abusivo dell'indicatore PPA in testi giuridici comunitari.

eurovoc_concepts:
European accounting system
Eurostat
Portugal
economic indicator
legal basis
purchasing power parity
statistics

text: C 219 E/124 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 d) la stessa condotta non sia per di piø inconciliabile con la missione di servizio pubblico di cui Ł investita la suddetta azienda, beneficiaria, in tale veste, di un aiuto di Stato (il «canone»), attualmente sottoposto al vaglio della Commissione stessa? Pu(cid:242) la Commissione far sapere inoltre se non ritenga opportuno e doveroso avviare iniziative 2. specifiche a livello comunitario, i servizi destinati all(cid:146)estero siano oggetto di oscuramento (cid:129) senza peraltro la possibilit(cid:224) per il consumatore di accedervi regolarmente e agevolmente (cid:129) allo scopo di rimuovere una situazione irrefutabilmente discriminatoria che inficia gravemente la realizzazione del mercato interno e la percezione di un effettivo spazio senza frontiere da parte dei cittadini? intese ad evitare che i programmi radiotelevisivi e, piø in generale, Risposta data dal sig. Bolkestein in nome della Commissione (19 gennaio 2000) La Commissione riconosce la pertinenza del problema evocato dall(cid:146)Onorevole Parlamentare nel contesto del funzionamento del Mercato interno nonchØ, alla luce anche delle numerose lettere di protesta ricevute al riguardo, il suo interesse ai fini di una percezione tangibile da parte dei cittadini di uno spazio senza frontiere. La Commissione, tuttavia, non dispone al momento di tutti gli elementi necessari per apportare sufficienti indicazioni ai quesiti rivolti dall(cid:146)Onorevole Parlamentare. A questo scopo, i servizi della Commissione sottoporranno prossimamente una richiesta d(cid:146)informazioni alle autorit(cid:224) nazionali. Alla luce degli elementi di cui disporr(cid:224), iniziative in materia. la Commissione potr(cid:224) valutare piø compiutamente eventuali (2000/C 219 E/155) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2218/99 di Paulo Casaca (PSE) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Impiego abusivo dell(cid:146)indicatore PPA in testi giuridici comunitari Nella risposta alla mia interrogazione E-1567/99 (1) del luglio u. s. , pervenutami il 29 ottobre in Bruxelles e il 30 dello stesso mese nella mia residenza in Ponta Delgada, la Commissione conferma l(cid:146)uso degli indicatori PPA (Parit(cid:224) di potere d(cid:146)acquisto) in testi giuridici di estrema importanza, quali i regolamenti CE nn. 1260/1999 (2) e 1267/1999 (3), senza che esista una qualsivoglia base giuridica che giustifichi un siffatto uso. Giova rilevare che, contrariamente a quanto si evince dalla risposta della Commissione, non mi sembra auspicabile l(cid:146)esistenza di una base giuridica specifica per gli indicatori PPA bens(cid:236) Ł preferibile integrarli e subordinarli nel sistema europeo dei conti nazionali e regionali vigenti nell(cid:146)Unione europea (Regolamento (CE) n. 2223/96 (4) del Consiglio). Risulta invero sorprendente l(cid:146)affermazione secondo cui indicatori «non solleva problemi rilevanti» visto che Ł noto il rifiuto, da parte delle autorit(cid:224) statistiche portoghesi, dei PPA utilizzati da Eurostat, in mancanza di una base giuridica, scientifica e metodologica comprovata e accetta di detto indicatore. l(cid:146)uso di detti Sorprende altres(cid:236) l(cid:146)affermazione secondo cui i PPA sono il frutto di contratti bilaterali stipulati con varie indicatori autorit(cid:224) statistiche nazionali, considerato che l(cid:146)aspetto empirico piø importante perchØ detti abbiano un qualche credito, consiste nel fatto che essi sono elaborati con criteri unici. Inoltre Ł bene rilevare che un qualsiasi osservatore minimamente attento non pu(cid:242) che riscontrare l(cid:146)assurdit(cid:224) dei risultati, di recente pubblicati e resi di pubblico dominio, ottenuti utilizzando detto indicatore. 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/125 Ci(cid:242) premesso, potrebbe la Commissione far sapere se sia disposta ad informare regolarmente e circo- stanziatamente il Parlamento europeo sull(cid:146)andamento del dibattito su detti indicatori che, stando alla risposta di cui sopra, avrebbe dovuto essere intavolato nella riunione del Comitato per il programma statistico del 25 maggio u. s. ? (1) GU C 27 E del 29. 1. 2000, pag. 134. (2) GU L 161 del 26. 6. 1999, pag. 1. (3) GU L 161 del 26. 6. 1999, pag. 73. (4) GU L 310 del 30. 11. 1996, pag. 1. Risposta data del sig. Solbes Mira a nome della Commissione (21 dicembre 1999) Le parit(cid:224) del potere d(cid:146)acquisto (PPA) non vengono citate in modo scorretto nei testi giuridici comunitari. I due nuovi strumenti giuridici relativi alle misure regionali (1) fanno riferimento all(cid:146)impiego delle PPA come coefficienti di adeguamento da utilizzare al posto dei tassi di cambio di mercato e questo Ł pienamente corretto e conforme alla prassi attuale. L(cid:146)uso delle PPA si fonda su tali testi, ma manca una base giuridica per l(cid:146)elaborazione delle PPA stesse, che la Commissione ritiene invece opportuno istituire. Si tratta quindi di qualcosa di molto diverso. Alla Commissione non risulta alcun rifiuto delle PPA da parte dell(cid:146)Istituto statistico portoghese. (cid:201) l(cid:146)Instituto nacional de Estat(cid:236)stica stesso (INE) a fornire tutti i dati statistici relativi al Portogallo necessari per i calcoli, e tutti gli Stati membri che partecipano al programma, compreso il Portogallo, hanno sempre approvato i risultati annuali. Di recente non vi Ł stata alcuna seria critica alla base scientifica e metodologica utilizzata dalla Commissione. Il quadro metodologico attualmente applicato Ł stato stabilito di comune accordo dalla Commissione e dall(cid:146)Organizzazione per la cooperazione e lo sviluppo economico (OCSE) e coincide con quello adottato nel programma di comparazione internazionale coordinato dalle Nazioni Unite e sostenuto dalla Banca mondiale. La Commissione coordina i lavori relativi alle PPA delle diverse autorit(cid:224) statistiche nazionali tramite un gruppo di lavoro costituito da esperti nazionali e fornendo gli opportuni orientamenti. La Commissione ritiene che questo metodo abbia garantito un coordinamento sufficiente anche se i contratti vengono stipulati singolarmente. La Commissione non pu(cid:242) condividere l(cid:146)affermazione secondo la quale gli ultimi risultati erano «assurdi». Occorre sottolineare ancora una volta che, prima di diventare definitivi e di essere quindi pubblicati, tutti i risultati vengono approvati dagli esperti che rappresentano le autorit(cid:224) statistiche nazionali appartenenti al gruppo di lavoro. La Commissione approfitta dell(cid:146)occasione per ribadire che l(cid:146)assenza di uno strumento giuridico specifico per le PPA non ha comportato alcun problema particolare, ma che l(cid:146)adozione di un atto giuridico specifico permetterebbe un ulteriore rafforzamento del controllo dei principi generalmente approvati. La Commis- sione terr(cid:224) informato il Parlamento sull(cid:146)avanzamento dei lavori relativi alle PPA. (1) Regolamento (CE) n. 1260/1999 del Consiglio del 21. 6. 1999 recante disposizioni generali sui Fondi strutturali e regolamento (CE) n. 1267/1999 del Consiglio del 21. 6. 1999 che istituisce uno strumento per le politiche strutturali di preadesione. (2000/C 219 E/156) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2219/99 di Charles Tannock (PPE-DE) al Consiglio (23 novembre 1999) Oggetto: Dibattito sulle imposte Quali riunioni si sono tenute negli ultimi mesi per discutere gli elementi del cosiddetto pacchetto 1. fiscale Monti e quali riunioni sono previste sullo stesso argomento nei prossimi due mesi? Specificamente, quali argomenti fiscali sono stati discussi nelle riunioni tenutesi nel mese scorso, e 2. quali dovranno essere discussi nelle prossime riunioni?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2201/99 från José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE) till kommissionen. Programmet Al Invest.

eurovoc_concepts:
EU programme
Latin America
inter-company cooperation

text: C 303 E/34 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/031) SKRIFTLIG FR¯GA E-2201/99 fr(cid:229)n JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE-DE) till kommissionen (29 november 1999) ˜mne: Programmet Al Invest I den nya fasen av programmet Al Invest planeras en m(cid:246)jlighet att bevilja st(cid:246)d till enskilda projekt. Hur har kommissionen f(cid:246)r avsikt att garantera deltagarna en smidigare f(cid:246)rvaltning av utbetalningarna f(cid:246)r att p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt uppfylla de fastst(cid:228)llda betalningsvillkoren? I kommissionens nya f(cid:246)rslag ansl(cid:229)s ett belopp p(cid:229) tre miljoner euro f(cid:246)r organiseringen av TIPS. Har kommissionen p(cid:229)b(cid:246)rjat en utv(cid:228)rdering av TIPS? Kan kommissionen f(cid:246)rklara vilket merv(cid:228)rde TIPS har f(cid:246)r de europeiska f(cid:246)retagen inom ramen f(cid:246)r programmet? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-2198/99, E-2199/99, E-2200/99 och E-2201/99 ingivet av Christopher Patten f(cid:246)r kommissionen (7 januari 2000) N(cid:228)r det g(cid:228)ller de konferenser som h(cid:229)llits under 1999 och som har direkt anknytning till fas 2 i AL-Invest h(cid:246)lls m(cid:246)te med europeiska akt(cid:246)rer (februari 1999), med latinamerikanska akt(cid:246)rer (juni 1999) och med b(cid:229)de europeiska och latinamerikanska akt(cid:246)rer (oktober 1999 i Barcelona, inom ramen f(cid:246)r Connect). Endast en st(cid:246)rre (cid:228)ndring intr(cid:228)ffade i planeringen. Presentationen av fas 2 f(cid:246)r KommittØn f(cid:246)r bist(cid:229)nd till utvecklingsl(cid:228)nderna i Asien och Latinamerika (cid:228)gde rum den 23 september 1999 i st(cid:228)llet f(cid:246)r den 14 oktober 1999. Det (cid:228)r m(cid:246)jligt att detta n(cid:229)got (cid:246)verraskade vissa akt(cid:246)rer. F(cid:246)rklaringen till denna (cid:228)ndring (cid:228)r enkel. Genom detta tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt (cid:228)r det nu sannolikt m(cid:246)jligt att g(cid:246)ra (cid:229)taganden f(cid:246)r budgeten f(cid:246)r fas 2 redan 1999 (i st(cid:228)llet f(cid:246)r i budgeten f(cid:246)r 2000, vilket ursprungligen planerats) och s(cid:229)ledes undvika att bryta kontinuiteten mellan fas 1 och fas 2 i AL-Invest. Kommissionen har f(cid:246)r (cid:246)vrigt inom utsatt tid tagit emot rekommendationerna fr(cid:229)n de spanska Coopecos av den 20 september 1999 och kommer under alla omst(cid:228)ndigheter att vidta de (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r l(cid:228)mpliga med anledning av dessa rekommendationer. Kommissionen meddelar att den har f(cid:246)r avsikt att bibeh(cid:229)lla AL-Invest tekniska sekretariat, vilken (cid:228)r en tj(cid:228)nst till akt(cid:246)rerna, till slutet av 2005. Detta bidrar till att s(cid:228)kra programmets stabilitet. Kommissionen medger att det f(cid:246)rekommit betydande f(cid:246)rseningar under 1998. I slutet av 1998 ingrep emellertid kommissionen genom att ge mottagarna detaljerade uppgifter f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa dem med deras underlag. Ett f(cid:246)renklat standardkontrakt inf(cid:246)rdes och n(cid:246)dv(cid:228)ndiga m(cid:228)nskliga resurser f(cid:246)r att undanr(cid:246)ja betalningsf(cid:246)rseningar tillhandah(cid:246)lls. Tack vare dessa (cid:229)tg(cid:228)rder var samtliga f(cid:246)rseningar undanr(cid:246)jda i b(cid:246)rjan av 1999 och sedan dess har inga f(cid:246)rseningar f(cid:246)rekommit n(cid:228)r det g(cid:228)ller AL-Invest-(cid:228)renden. N(cid:228)r det g(cid:228)ller de skador som v(cid:229)llats mottagarna erinrar kommissionen om att det som f(cid:246)r alla andra projekt betalas ut dr(cid:246)jsm(cid:229)lsr(cid:228)nta n(cid:228)r detta (cid:228)r ber(cid:228)ttigat. Kommissionen uppger att en metod f(cid:246)r enskilt f(cid:246)retagsst(cid:246)d (ARIEL) kommer att inf(cid:246)ras. Denna metod kommer att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att i f(cid:246)lja varje enskilt f(cid:246)retags aff(cid:228)rskontakter med en eller flera trans- atlantiska partner under en period p(cid:229) ungef(cid:228)r 18 m(cid:229)nader. Denna nya metod (cid:228)r effektivare (cid:228)n de sektorsvisa m(cid:246)ten mellan 20 f(cid:246)retag fr(cid:229)n den ena kontinenten och 60 f(cid:246)retag fr(cid:229)n den andra kontinenten som p(cid:229)g(cid:229)r i tre dagar. Bidraget till TIPS (systemet f(cid:246)r fr(cid:228)mjande av teknisk information) uppgick till 3 miljoner euro f(cid:246)r fasen 1996(cid:141)2000 och till 2,4 miljoner euro f(cid:246)r fasen 2000(cid:141)2004. Bidraget till TIPS upph(cid:246)r i och med denna fas och kommer att trappas ner gradvis under tre (cid:229)r. Kommissionen har gjort en teknisk utv(cid:228)rdering och en revision. Detta elektroniska n(cid:228)tverk Syd-Syd omfattar hela Latinamerika. Detta elektroniska n(cid:228)tverk erbjuder unika tj(cid:228)nster, s(cid:228)rskilt till sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag i de minst utvecklade l(cid:228)nderna i Latinamerika. Med h(cid:228)nsyn till Internets utveckling f(cid:246)refaller det som om det inte finns behov av gemenskapsst(cid:246)d till TIPS p(cid:229) l(cid:228)ngre sikt. TIPS (cid:228)r till direkt nytta f(cid:246)r de latinamerikanska f(cid:246)retagen och till 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/35 indirekt nytta f(cid:246)r de europeiska f(cid:246)retagen, vilka kan beg(cid:228)ra tilltr(cid:228)de till TIPS elektroniska tj(cid:228)nster och dra nytta av de detaljerade uppgifter som samlats in av TIPS om de sm(cid:229) och medelstora latinamerikanska f(cid:246)retag som (cid:228)r intresserade av internationella partnerskap (10 000 f(cid:246)retag). Dessutom har det latin- amerikanska parlamentet i ett brev av den 13 april 1999 fr(cid:229)n dess ordf(cid:246)rande Juan Adolfo Singer till kommissionen bekr(cid:228)ftat att det f(cid:228)ster stor vikt vid TIPS. (2000/C 303 E/032) SKRIFTLIG FR¯GA E-2240/99 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (1 december 1999) ˜mne: Skattekilar i medlemsstaterna Skulle ni vilja ange hur stor skattekilen (cid:228)r f(cid:246)r personer som tj(cid:228)nar 25 procent, 50 procent, 75 procent, 125 procent, 150 procent, 200 procent, 250 procent, 300 procent, 350 procent, 400 procent och 500 procent av medelinkomsten f(cid:246)r l(cid:246)ntagare i de olika medlemsstaterna? Skulle ni ocks(cid:229) vilja ange dessa medelinkomster f(cid:246)r l(cid:246)ntagare, och f(cid:246)r vart och ett av fallen ange hur skattekilens best(cid:229)ndsdelar f(cid:246)rdelar sig mellan arbetsgivaravgifter och den nettol(cid:246)n som erh(cid:229)lls av den anst(cid:228)llde? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (20 januari 2000) Kommissionen varken utarbetar eller innehar uppgifter om skattekilar i de enskilda medlemsstaterna i den detaljerade form som efterfr(cid:229)gas. Kommissionen har emellertid gjort f(cid:246)rhandsber(cid:228)kningar av skattekilar med en detaljerad specificering av skattekilarna f(cid:246)r n(cid:229)gra f(cid:246)r (cid:228)ndam(cid:229)let representativa unders(cid:246)kningar av l(cid:246)ntagare. Ett f(cid:246)rsta n(cid:228)rmande till begreppet och till ber(cid:228)kningar av skattekilar (cid:229)terfinns i del III, avsnitt 1, i rapporten (cid:148)Employment in Europe(cid:148) (1) fr(cid:229)n 1995, med en ber(cid:228)kning av genomsnittliga skattesatser och marginalskattesatser, och i den (cid:229)rliga publikationen (cid:148)Net earnings of employees in manufacturing industry in the EU(cid:148) (2). I unders(cid:246)kning nr 2, avsnitt 2 i (cid:148)The EU Economy Review 1999(cid:148) (3) (cid:229)terfinns en ytterligare analys av skattekilen f(cid:246)r arbete och skattekilens best(cid:229)ndsdelar. I syfte att f(cid:229) en enhetlig ram f(cid:246)r att kunna j(cid:228)mf(cid:246)ra de skilda skattesystemen i olika medlemsstater och f(cid:246)r att kunna m(cid:228)ta beskattningen av arbete ber(cid:228)knar kommissionen (cid:228)ven implicita skattesatser. Dessa skatte- satser r(cid:228)knas fram genom att man dividerar beskattningen av en best(cid:228)md verksamhet eller vara med en ur makroekonomisk synvinkel l(cid:228)mplig motsvarande skattebas. De implicita skattesatserna ber(cid:228)knas f(cid:246)r konsumtion, arbete och (cid:148)andra produktionsfaktorer(cid:148). Den implicita skattesatsen p(cid:229) arbete definieras som den sammanlagda skatten p(cid:229) anst(cid:228)lld arbetskraft dividerad med de anst(cid:228)lldas l(cid:246)ner. N(cid:228)mnaren (cid:148)anst(cid:228)lldas l(cid:246)ner(cid:148) omfattar bruttol(cid:246)n och s(cid:229)ledes (cid:228)ven de belopp som betalas som socialf(cid:246)rs(cid:228)kringsavgifter och l(cid:246)neskatter. En tabell som belyser de implicita skattesatserna p(cid:229) arbete i medlemsstaterna fr(cid:229)n 1980 till 1997 skickas direkt till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets sekretariat. Kommissionen utger regelbundet publikationen (cid:148)Structures of the taxation systems in the European Union(cid:148) (4), i vilken uppgifter om utvecklingen av skattesystemets struktur inom gemenskapen sammanst(cid:228)lls och kommenteras. (1) KOM(1995) 396 slutlig. (2) http://www. cc. cec/eurostat/eudor-stat/mst3/en/11225/00000001. htm. (3) European Economy serie nr 69. (4) http://www. cc. cec/eurostat/eudor-stat/mst2/en/24248/00000001. htm


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2185/99 van Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) aan de Commissie. Weren van touringcars door de gemeente Rome, Italië.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 225 E/69 (2000/C 225 E/068) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2185/99 van Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) aan de Commissie (29 november 1999) Betreft: Weren van touringcars door de gemeente Rome, Italiº is van plan om eind 1999 een regeling in te voeren waarbij de gehele De gemeente Rome (Italiº) binnenstad van Rome volledig voor toeristenbussen wordt afgesloten. In een brede tweede zone binnen de ring mag alleen nog met vergunning op voorgeschreven routes naar bepaalde parkeerplaatsen worden gereden. Van daar uit moeten de reizigers met stadsbussen naar de binnenstad worden gebracht. De busondernemingen zouden worden verplicht om voor het traject naar de parkeerplaatsen dure, Romeinse gidsen aan boord te nemen, alsmede gebruik te maken van technische plaatsbepalings- en communicatie- systemen. Rondritten zouden voortaan uitsluitend met stadsbussen van de gemeente Rome mogelijk zijn. Dat doet de volgende vragen rijzen: 1. Strookt deze regeling van het Romeinse stadsbestuur naar de mening van de Commissie met het beginsel van vrij verkeer van diensten en personen? 2. Welke maatregelen denkt de Commissie te nemen om het recht van vrij verkeer van diensten en personen in Rome ook na het najaar van 1999 te waarborgen? Antwoord van mevrouw de Palacio namens de Commissie (18 januari 2000) De Commissie is op de hoogte gesteld van het door het geachte parlementslid gestelde probleem. Voor een beter begrip van dit vraagstuk is op 21 oktober 1999 een eerste schrijven aan de Italiaanse autoriteiten gericht. Het antwoord van de Italiaanse autoriteiten is op 2 december 1999 bij de Commissie aangekomen en omvat een volledige uitleg van de geplande sluiting van het centrum van Rome in het jaar 2000. Wat de communautaire wetgeving inzake toegang tot de markt voor het vervoer van passagiers per autobus betreft, bepaalt artikel 12 van Verordening (EEG) nr. 684/92 van de Raad van 16 maart 1992 houdende gemeenschappelijke regels voor het internationaal vervoer van personen met touringcars en met autobussen (1) dat vervoerders in het kader van internationaal ongeregeld vervoer plaatselijke excursies mogen uitvoeren. Dan rijst de vraagt of de geplande sluiting van het centrum van Rome een aanzienlijke belemmering is van de mogelijkheid tot uitvoering van plaatselijke excursies als bedoeld in artikel 12 van Verordening (EEG) nr. 684/92, wanneer men bedenkt dat niet alle plaatselijke excursies op het Italiaanse grondgebied zijn verboden. Bijgevolg moet de evenredigheid worden nagegaan van de door de Romeinse autoriteiten genomen maatregel (cid:129) reglementering en aanpassing van het verkeer in het centrum van Rome (cid:129) met de in de communautaire wetgeving op het gebied van het vervoer van passagiers per touringcar verkondigde vrijheid van dienstverlening en in ruimere zin ten aanzien van het in artikel 49 van het EG-Verdrag (ex artikel 59) vermelde beginsel van vrij verrichten van diensten. De communautaire wetgeving kan de stedelijke overheid niet het recht tot beheer en organisatie ontnemen wanneer de daarvoor vastgestelde regels niet discriminerend zijn. Wat het beroep op Romeinse gidsen betreft, moet eveneens worden nagegaan of het plan van de Romeinse autoriteiten al dan niet leidt tot discriminatie op grond van de voor de aanwerving van de gidsen gewenste nationaliteit. Indien zulks niet het geval is, is de door de Romeinse autoriteiten genomen maatregel niet in strijd met het Gemeenschapsrecht. De Commissie zal dus het dossier volledig onderzoeken en zal zeker desgewenst in het kader van de in artikel 226 (ex artikel 169) van het EG-Verdrag bedoelde inbreukprocedure een onderzoek instellen. (1) PB L 74 van 20. 3. 1992


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2201/99 di José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE) alla Commissione. Programma Al Invest.

text: C 303 E/34 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/031) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2201/99 di JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE-DE) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Programma Al Invest Nella nuova fase di AL INVEST si prevede la possibilit(cid:224) di sostenere progetti individuali. Come prevede la Commissione di garantire agli utenti una gestione piø agile dei pagamenti e di rispettare in tal modo i termini previsti? Nella nuova proposta della Commissione si fa riferimento a tre milioni di euro assegnati all(cid:146)organizzazione di TIPS. Ha proceduto la Commissione a una valutazione dei TIPS? Pu(cid:242) la Commissione illustrare quale valore aggiunto abbiano nell(cid:146)ambito del programma i TIPS per le imprese europee? Risposta comune data dal sig. Patten in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-2198/99, E-2199/99, E-2200/99 e E-2201/99 (7 gennaio 2000) Per quanto si riferisce alle conferenze organizzate nel 1999 e direttamente collegate alla 2a fase di AL- Invest, in febbraio si sono avute riunioni con operatori europei, in giugno con operatori latino-americani e in ottobre con operatori europei e latino-americani (Connect, Barcellona). ¨ stato apportato al calendario un solo cambiamento degno di nota: la presentazione al comitato PVS-ALA della fase 2a il 23 settembre 1999 invece del 14 ottobre 1999. ¨ probabile che tale cambiamento abbia in qualche modo sorpreso taluni operatori. Il motivo Ł semplice: in questo modo sembra possibile impegnare il bilancio della fase 2 sin dal 1999 (invece del bilancio 2000 come previsto inizialmente) evitando ogni soluzione di continuit(cid:224) tra la fase 1 e la fase 2 di AL-Invest. La Commissione ha inoltre ricevuto, a tempo debito, Coopecos spagnoli, il 20 settembre 1999, alle quali riserver(cid:224) l(cid:146)adeguata attenzione. le raccomandazioni formulate nella riunione dei La Commissione annuncer(cid:224) che intende mantenere fino al 2005 il segretariato tecnico di AL-Invest, che costituisce un servizio offerto agli operatori e un reale fattore di stabilit(cid:224) del programma. La Commissione conviene che nel 1988 si sono avuti notevoli ritardi. Tuttavia, alla fine del 1998 essa informazioni dettagliate per aiutarli nella presentazione delle rispettive stessa ha fornito ai beneficiari pratiche adottando un contratto standard semplificato e mettendo a disposizione le risorse umane necessarie per recuperare il ritardo nei pagamenti. Grazie a tali misure, all(cid:146)inizio del 1999 la totalit(cid:224) del ritardo era stata assorbita e da allora in poi il trattamento delle pratiche AL-Invest non ha piø registrato ritardi. Per quanto riguarda i danni causati ai beneficiari, la Commissione ricorda che, analogamente a interessi di mora viene applicato ogni volta che ci(cid:242) sia qualsiasi altro progetto, giustificato. il pagamento degli La Commissione precisa che effettivamente verr(cid:224) messa a punto una metodologia di accompagnamento individuale delle imprese (ARIEL); essa permetter(cid:224) di seguire singolarmente i vari contratti di affari con uno o piø partner di oltre Atlantico per una durata di circa 18 mesi. Questa nuova metodologia Ł piø efficace delle riunioni settoriali, che costituiscono in pratica l(cid:146)incontro per tre giorni di 20 imprese di un continente con 60 imprese dell(cid:146)altro continente. Il contributo al TIPS (Technology Information Promotion System) ammonta a 3 milioni di euro per la fase 1996-2000; per la fase 2000-2004 esso sar(cid:224) di 2,4 milioni di in modo decrescente. La euro. Commissione ha effettuato una valutazione tecnica e una verifica contabile. Nel complesso questa rete elettronica Sud-Sud interessa tutta la regione latino-americana. Essa offre un servizio unico di rete elettronica, in particolare alle piccole e medie imprese (PMI) dei paesi meno progrediti dell(cid:146)America latina. Il continuo sviluppo di Internet fa pensare che, a termine, il sostegno comunitario a TIPS non sar(cid:224) piø necessario. Il TIPS avvantaggia direttamente le imprese latino-americane e indirettamente quelle europee Il contributo si concluder(cid:224) con tale fase e sar(cid:224) attuato per tre anni 24. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 303 E/35 che possono chiedere l(cid:146)accesso ai servizi elettronici del sistema e beneficiare dei dati raccolti sulle PMI latino-americane interessate da partenariati internazionali (ne sono state rilevate oltre 10 000). Inoltre il parlamento latino-americano ha confermato, in una lettera trasmessa dal presidente Singer alla Commis- sione il 13 aprile 1999, l(cid:146)importanza che esso attribuisce al TIPS. (2000/C 303 E/032) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2240/99 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione (1o dicembre 1999) Oggetto: Prelievo fiscale in ciascuno Stato membro Si prega di indicare il prelievo fiscale sul 25 %, il 50 %, il 75 %, il 125 %, il 150 %, il 200 %, il 250 %, il 300 %, il 350 %, il 400 % e il 500 % del salario medio dei lavoratori dipendenti in ciascuno Stato membro, il livello del salario medio dei lavoratori dipendenti e di specificare in ciascun caso le componenti del prelievo fiscale distinguendo tra costo a carico del datore di lavoro e importo netto percepito dal dipendente. Risposta data dal sig. Bolkestein a nome della Commissione (20 gennaio 2000) La Commissione non calcola, e non conosce in dettaglio, le cifre relative al cuneo fiscale di ciascuno Stato membro. Essa ha tuttavia calcolato il cuneo fiscale ex ante e la sua ripartizione dettagliata per alcuni studi di casi specifici rappresentativi di lavoratori. Una prima approssimazione del concetto e del calcolo del cuneo fiscale figura nella sezione 1 della terza parte della relazione «L(cid:146)occupazione in Europa 1995» (1), con un calcolo delle aliquote fiscali medie e marginali, e nella pubblicazione annuale «Redditi netti dei lavoratori dell(cid:146)industria manifatturiera nell(cid:146)UE» (2). L(cid:146)aliquota fiscale sulla manodopera e le sue componenti sono state inoltre recentemente analizzate nello studio n. 2 della sezione 2 della «Rassegna dell(cid:146)economia nell(cid:146)UE» per il 1999 (3). Inoltre, per fornire un quadro omogeneo che consenta di confrontare i diversi sistemi di imposizione fiscale degli Stati membri e misurare la pressione fiscale sul lavoro, la Commissione calcola le aliquote d(cid:146)imposta implicite, dividendo le imposte su un(cid:146)attivit(cid:224) o un prodotto specifici per un(cid:146)adeguata base imponibile corrispondente, da un punto di vista macroeconomico. Le aliquote d(cid:146)imposta implicite vengono calcolate per consumo, lavoro e altri «fattori produttivi». L(cid:146)aliquota d(cid:146)imposta implicita sulla manodopera Ł definita come il totale delle imposte sul lavoro dipendente diviso per la retribuzione dei dipendenti. Il denominatore «retribuzione dei dipendenti» Ł costituito dai salari lordi e quindi anche dagli importi versati per contributi di assicurazioni sociali e prelievi sui salari. Una tabella che illustra le aliquote d(cid:146)imposta implicite sul lavoro degli Stati membri dal 1980 al 1997 viene inviata direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare e al segretariato del Parlamento. La Commissione pubblica regolarmente una raccolta di dati commentati sull(cid:146)evoluzione della struttura dei sistemi fiscali nella Comunit(cid:224) intitolata «Struttura dei sistemi fiscali nell(cid:146)Unione europea» (4). (1) COM(95) 396 def. (2) http://www. cc. cec/eurostat/eudor-stat/mst3/en/11225/00000001. htm. (3) Serie Economia Europea n. 69. (4) http://www. cc. cec/eurostat/eudor-stat/mst2/en/24248/00000001. htm


title: Verordening (EG) nr. 2519/1999 van de Commissie van 29 november 1999 inzake de levering van witte suiker als voedselhulp

eurovoc_concepts:
Haiti
food aid
white sugar

formats: pdf print

text: L 305/12 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 11. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 2519/1999 VAN DE COMMISSIE van 29 november 1999 inzake de levering van witte suiker als voedselhulp DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 1292/96 van de Raad van 27 juni 1996 betreffende het voedselhulpbeleid en het beheer van de voedselhulp en van de specifieke acties ter ondersteuning van de voedselzekerheid (1), en met name op artikel 24, lid 1, onder b), Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) De lĳst van de landen en organisaties die in aanmerking algemene komen voor Gemeenschapssteun, criteria voor het vervoer van de voedselhulp na het fob-stadium zĳn vastgesteld bĳ bovengenoemde verorde- ning. en de Ingevolge een aantal besluiten met betrekking tot de verlening van voedselhulp, heeft de Commissie aan bepaalde begunstigden witte suiker toegewezen. Dit product moet worden geleverd overeenkomstig het bepaalde in Verordening (EG) nr. 2519/97 van de Commissie van 16 december 1997 tot vaststelling van algemene voorschriften op grond van Verordening (EG) nr. 1292/96 van de Raad voor de beschikbaarstelling als communautaire van leveren producten (2). Met name de leveringstermĳnen en -voor- waarden om de aan de levering verbonden kosten te bepalen, dienen te worden vastgesteld, voedselhulp te HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 In het kader van de communautaire voedselhulp wordt in de Gemeenschap witte suiker beschikbaar gesteld voor levering aan de in de bĳlage vermelde begunstigden met inachtneming van Verordening (EG) nr. 2519/97 en de in de bĳlage vermelde voorwaarden. De inschrĳver wordt geacht kennis te hebben genomen van alle geldende algemene en bĳzondere voorwaarden. Elk ander in zĳn offerte gemaakt beding of voorbehoud is nietig. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 29 november 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 166 van 5. 7. 1996, blz. 1. (2) PB L 346 van 17. 12. 1997, blz. 23. 30. 11. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 305/13 BĲLAGE PARTĲ A 1. Actie nr. : 636/97 2. Begunstigde (2): Euronaid, Postbus 12, NL-2501 CA Den Haag, Nederland tel. (31-70) 33 05 757; fax 36 41 701; telex 30960 EURON NL 3. Vertegenwoordiger van de begunstigde: door de begunstigde aan te wĳzen 4. Land van bestemming: Haïti 5. Beschikbaar te stellen product: witte suiker 6. Totale hoeveelheid (aantal ton netto): 84 7. Aantal partĳen: 1 8. Kenmerken en kwaliteit van het product (3) (5) (9): zie PB C 114 van 29. 4. 1991, blz. 1 (V. A. 1) 9. Verpakking (7) (8): zie PB C 267 van 13. 9. 1996, blz. 1 (11. 2 A 1. b, 2. b en B. 3) 10. Etikettering of merken (6): zie PB C 114 van 29. 4. 1991, blz. 1 (V. A. 3) — Voor het merken te gebruiken taal: Frans — Bĳkomende opschriften: — 11. Wĳze van beschikbaarstelling van het product: in de Gemeenschap geproduceerde suiker in de zin van artikel 1, lid 2, van Verordening (EG) nr. 2038/1999 van de Raad: A- of B-suiker (onder e) of f)) 12. Voorgeschreven leveringsstadium: franco laadhaven 13. Alternatief leveringsstadium: — 14. a) Laadhaven: — b) Laadadres: — 15. Loshaven: — 16. Plaats van bestemming: — — doorgangshaven of transitpakhuis: — — vervoerroute over land: — 17. Leveringstermĳn of uiterste leveringstermĳn in het voorgeschreven stadium: — eerste termĳn: 17. 1-6. 2. 2000 — tweede termĳn: 31. 1-20. 2. 2000 18. Leveringstermĳn of uiterste leveringstermĳn in het alternatieve stadium: — eerste termĳn: — — tweede termĳn: — 19. Uiterste termĳn voor de indiening van de offertes (om 12 uur, Brusselse tĳd): — eerste termĳn: 14. 12. 1999 — tweede termĳn: 4. 1. 2000 20. Bedrag van de inschrĳvingszekerheid: 15 EUR/ton 21. Adres voor de inzending van de offertes en de inschrĳvingszekerheden (1): Afdeling Voedselhulp, ter attentie van de heer T. Vestergaard, Gebouw Loi 130, kamer 7/46, Wetstraat 200, B-1049 Brussel. Alleen op nummer: telex 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03/296 70 04 22. Uitvoerrestitutie (4): periodieke van toepassing op witte suiker op 19. 11. 1999, vastgesteld bĳ Verordening (EG) nr. 2436/1999 van de Commissie (PB L 297 van 18. 11. 1999, blz. 3) L 305/14 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 11. 1999 Voetnoten (1) Aanvullende informatie: André Debongnie (tel. (32-2) 295 14 65) of Torben Vestergaard (tel. (32-2) 299 30 50). (2) De leverancier neemt zo spoedig mogelĳk contact op met de begunstigde of met zĳn vertegenwoordiger om na te gaan welke documenten voor verzending zĳn vereist. (3) De leverancier bezorgt aan de begunstigde een certificaat van een officiële instantie, waarin wordt verklaard dat voor het te leveren product de in de betrokken lidstaat geldende stralingsnormen niet zĳn overschreden. Op de radioactivi- teitsattest moet het gehalte aan caesium 134 en 137 en aan jodium 131 worden vermeld. (4) Verordening (EG) nr. 259/98 van de Commissie (PB L 25 van 31. 1. 1998, blz. 39) is van toepassing voor de restitutie bĳ uitvoer. De in artikel 2 van voornoemde verordening bedoelde datum is de datum die is vermeld in punt 22 van deze bĳlage. De aandacht van de leverancier wordt gevestigd op artikel 4, lid 1, laatste alinea, van genoemde verordening. De kopie van het certificaat wordt onmiddellĳk ingediend zodra de uitvoeraangifte is aanvaard (fax (32-2) 296 20 05). (5) De leverancier legt aan de begunstigde of aan zĳn vertegenwoordiger bĳ de levering de volgende bescheiden voor: — een gezondheidscertificaat. (6) In afwĳking van PB C 114 van 29. 4. 1991 wordt de tekst van punt V. A. 3. c) als volgt gelezen: „de vermelding „Europese Gemeenschap””. (7) Met het oog op eventueel opnieuw opzakken, dient de leverancier 2 % lege zakken extra te leveren van dezelfde kwaliteit als die waarin het product zich bevindt; op deze lege zakken dient eveneens de vermelding voor te komen, gevolgd door een hoofdletter R. (8) De goederen worden verscheept in containers van 20 voet op de condities FCL/FCL. De leverancier draagt de kosten voor het leveren van de containers, gestapeld in de terminal van de laadhaven. De begunstigde neemt alle verdere laadkosten voor zĳn rekening, inclusief de kosten voor het weghalen van de containers uit de terminal. De leverancier overhandigt aan de vertegenwoordiger van de begunstigde een paklĳst met de volledige inhoud van elke container, met opgave van het aantal zakken per actienummer zoals aangegeven in het bericht van open aanbesteding. De leverancier moet elke container afsluiten met een genummerd slot (Oneseal, Sysko, Locktainer 180 of soortgelĳke veiligheidssluiting) waarvan het nummer moet worden medegedeeld aan de vertegenwoordiger van de begunstigde. (9) De toepassing van het bepaalde in artikel 18, lid 2, onder a), tweede streepje, van Verordening (EEG) nr. 2103/77 van de Commissie (PB L 246 van 27. 9. 1977, blz. 12), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 260/96 (PB L 34 van 13. 2. 1996, blz. 16), is beslissend voor de vaststelling van de categorie van de suiker