title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-2388/99 esittäjä(t): Sérgio Marques (PPE-DE) komissiolle. Banaanintuontijärjestely.

eurovoc_concepts:
ACP countries
Azores
Canary Islands
EU agricultural market
EU production
Madeira
World Trade Organisation
economic consequence
fruit-growing
import policy
marketing
overseas department (France)
overseas territory
tariff quota
tropical fruit

formats: html pdf print

text: 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/121 Nelj(cid:228)nneksi uusi ryhm(cid:228)poikkeusasetus mahdollistaa toimintaan ryhtymisen my(cid:246)s 30 prosentin markkina- osuusrajan alapuolella, jos vertikaaliset rajoitukset ovat kilpailun kannalta haitallisia. Komission tavoitteena on luoda taloudellisiin kriteereihin perustuva kilpailupolitiikka, jossa keskityt(cid:228)(cid:228)n vertikaalisten sopimusten markkinavaikutusten analysointiin. Komissio ei halua s(cid:228)(cid:228)nnell(cid:228) yhteis(cid:246)n kilpai- lus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen avulla sopimuspuolten v(cid:228)lisi(cid:228) suhteita tasapuolisten neuvotteluasemien varmistamiseksi. Kilpai- lus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen tarkoituksena on suojella kilpailua ja varmistaa, ett(cid:228) vertikaaliset rajoitukset eiv(cid:228)t vahingoita kilpailua markkinoilla, varsinkin silloin kun tavarantoimittajilla on merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) markkinavoimaa. My(cid:246)s pk- yritykset hy(cid:246)tyv(cid:228)t uudesta politiikasta. EYVL C 270, 24. 9. 1999. (1) (2) Vihre(cid:228) kirja Euroopan yhteis(cid:246)n kilpailupolitiikan vertikaalisista rajoituksista, KOM(96) 721 lopullinen. (3) Komission tiedonanto yhteis(cid:246)n kilpailus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen soveltamisesta vertikaalisiin rajoituksiin, KOM(98) 544. (2000/C 225 E/128) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2388/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): SØrgio Marques (PPE-DE) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Banaanintuontij(cid:228)rjestely Komissio hyv(cid:228)ksyi 10. marraskuuta 1999 pit(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n kokouksessa ehdotuksen uudeksi banaanintuonti- j(cid:228)rjestelyksi. Ehdotukseen sis(cid:228)ltyy EU:n banaanintuotantoa ajatellen huomattavia vaaratekij(cid:246)it(cid:228), jotka johtuvat erityisesti markkinav(cid:228)yliss(cid:228) odotettavissa olevista suurista muutoksista. N(cid:228)m(cid:228) muutokset voivat aiheuttaa vakavia esteit(cid:228) yhteis(cid:246)st(cid:228) per(cid:228)isin olevien banaanien markkinoinnissa. Mik(cid:228)(cid:228)n tuottajille tarkoi- tettu tukij(cid:228)rjestelm(cid:228) ei pysty kompensoimaan t(cid:228)t(cid:228) riski(cid:228). Lis(cid:228)ksi er(cid:228)s komission korkea virkamies on antanut ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) uusi j(cid:228)rjestely ei sis(cid:228)lt(cid:228)isi mit(cid:228)(cid:228)n riskej(cid:228) yhteis(cid:246)n banaanintuotannolle. Miten komissio aikoo turvata Madeiran banaanintuottajien edut edell(cid:228) mainitun uuden j(cid:228)rjestelyn puitteissa? Jos oletetaan, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n banaanien p(cid:228)(cid:228)sy markkinoille on taattu, ja otetaan huomioon Agenda 2000:n maksusitoumusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat, miten rahoitetaan yhteis(cid:246)n tuottajille tarkoitetun tukij(cid:228)rjestelm(cid:228)n lis(cid:228)kustan- nukset ((cid:148)deficiency payments(cid:148)), jotka ovat seurausta siit(cid:228), ett(cid:228) banaanien tarjonta lis(cid:228)(cid:228)ntyy ja sen vuoksi niiden hinta laskee? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 1999) Komission 10. marraskuuta 1999 antamalla ehdotuksella (1) pyrit(cid:228)(cid:228)n paitsi t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n velvoitteet Maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246)ss(cid:228) (WTO) my(cid:246)s ottamaan huomioon yhteis(cid:246)n ja Afrikan, Karibian ja Tyynenme- ren valtioiden (AKT-valtiot) banaanintuottajien p(cid:228)(cid:228)asialliset huolet sek(cid:228) tarpeen noudattaa yhteis(cid:246)n talous- arvion tiukkoja rajoitteita. Ehdotus perustuu pelkk(cid:228)(cid:228)n tariffij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n, jonka on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tulla voimaan viimeist(cid:228)(cid:228)n 1. tammikuuta 2006. Sit(cid:228) edelt(cid:228)(cid:228) siirtym(cid:228)kausi, jonka aikana on tarkoitus soveltaa tariffikiinti(cid:246)menettely(cid:228), jossa my(cid:246)n- nett(cid:228)v(cid:228) tullietuus on riitt(cid:228)v(cid:228) AKT-maista per(cid:228)isin olevien tuotteiden markkinoillep(cid:228)(cid:228)syn s(cid:228)ilytt(cid:228)miseksi. Komissio arvioi, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n banaanintuottajille my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) tuki voidaan varmistaa nykyisell(cid:228) tasaustu- keen perustuvalla j(cid:228)rjestelm(cid:228)ll(cid:228), jossa tuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) lasketaan kiinte(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen viitetulon (jota korotettiin 5 prosenttia vuonna 1998 ja 3 prosenttia vuonna 1999) ja banaanin markkinointivuoden aikana saatujen keskihintojen erotuksen perusteella. J(cid:228)rjestelm(cid:228)ll(cid:228) voidaan varmistaa yhteis(cid:246)n tuotannon myynti markki- noilla, koska korvaus on kaikenkattava eik(cid:228) riipu yhteis(cid:246)n markkinahintojen kehityksest(cid:228). C 225 E/122 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 Komission ehdotuksen mukana on rahoitusselvitys. Ehdotuksen arvioidaan aiheuttavan 77 miljoonan euron lis(cid:228)menot ja 30 miljoonan euron lis(cid:228)tulot. Yksinomaan tariffeihin perustuvan j(cid:228)rjestelm(cid:228)n talous- arviovaikutuksia ei t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa voida arvioida. (1) SEC(1999) 1820 lopullinen. (2000/C 225 E/129) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2391/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Madridin, Zaragozan ja Barcelonan v(cid:228)lisen suurten nopeuksien rautatieverkon rakennusty(cid:246)h(cid:246)n liittyv(cid:228)t rikkomukset ˜skett(cid:228)in erotettiin kaksi Espanjan hallituksen julkisista rakennust(cid:246)ist(cid:228) vastaavan ministeri(cid:246)n alaisen rautatieinvestointihallinnon (GIF) johtohenkil(cid:246)(cid:228), kun paljastui, ett(cid:228) he olivat tehneet yli 5 miljardin pesetan edest(cid:228) sopimuksia Madridin, Zaragozan ja Barcelonan v(cid:228)lisen suurten nopeuksien rautatieverkon rakenta- misesta sellaisten yritysten kanssa, joiden osakkaita he itse olivat. Euroopan unioni osallistuu t(cid:228)m(cid:228)n rautatieverkon rakentamiseen koheesiorahaston kautta. Onko komissio tietoinen rikkomuksista, ja jos on, katsooko se, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n viranomaisten pit(cid:228)isi tutkia niit(cid:228)? Katsooko komissio, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) tapahtumat saattavat viiv(cid:228)stytt(cid:228)(cid:228) rautatieverkon rakentamista tai vaarantaa Euroopan unionin tarjoaman yhteisrahoituksen? Onko komissio pyyt(cid:228)nyt tai aikooko se pyyt(cid:228)(cid:228) Espanjan hallitukselta selvityst(cid:228) asiasta? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2000) Komissio on tietoinen kahden GIF:n (rautatieinvestointihallinto) viranomaisen eroamisesta teht(cid:228)vist(cid:228)(cid:228)n ja asiaa koskevien hallinnollisten tutkimusten aloittamisesta. T(cid:228)m(cid:228)n Espanjan liikenneministeri(cid:246)n ((cid:148)Fomento(cid:148)) johdolla teht(cid:228)v(cid:228)n tutkimuksen on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) n(cid:228)iden viranomaisten oletettu yhteys kahteen tarjouskilpailun voittaneeseen yritykseen, joiden kanssa on tehty kaksi sopimusta, jotka koskevat Madridin, Barcelonan ja Ranskan rajan v(cid:228)lisen suurten nopeuksien rautatien rakennust(cid:246)it(cid:228) sek(cid:228) mahdollista n(cid:228)it(cid:228) yrityksi(cid:228) suosivaa kohtelua. Asiasta vastaava ministeri(cid:246) esitti tutkimuksen tulokset Espanjan parlamentille hiljattain. Sopimukset, joita tutkimukset koskevat, eiv(cid:228)t saa rakennerahastojen osarahoitusta, mutta ne kuuluvat kahteen hankeryhm(cid:228)(cid:228)n, joita varten on tehty Espanjan viranomaisten esitt(cid:228)m(cid:228) osarahoitushakemus. Asiaa tutkitaan parhaillaan. Komissio odottaa saavansa t(cid:228)m(cid:228)n Espanjan viranomaisten tekem(cid:228)n tutkimuksen tulokset, m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) toimenpiteet, jotka se voisi toteuttaa. jotta se voi (2000/C 225 E/130) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2392/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jean-Claude Martinez (TDI) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Etel(cid:228)-Ranskan tappavat tulvat Rankkasateet, jokien tulviminen, maanvy(cid:246)ryt ja rakennusten sortumat tekiv(cid:228)t tuhojaan marraskuussa 1999 nelj(cid:228)ss(cid:228) Etel(cid:228)-Ranskan maakunnassa, Audessa, HØrault(cid:146)ssa, Tarnissa ja It(cid:228)-Pyreneill(cid:228), tappaen l(cid:228)hes 30 henke(cid:228) ja katkaisten rauta- ja maantieyhteyksi(cid:228) sek(cid:228) kaikki julkiset s(cid:228)hk(cid:246)-, vesi- ja puhelinverkot. Aikooko


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2223/99 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen. Levnadsstandard i olika regioner.

eurovoc_concepts:
EU statistics
gross domestic product
gross regional product
regional statistics

text: C 203 E/150 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/191) SKRIFTLIG FR¯GA E-2223/99 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (1 december 1999) ˜mne: Levnadsstandard i olika regioner Skulle ni vilja g(cid:246)ra en tabell (cid:246)ver den reala bruttonationalprodukten per capita och den reala bruttoregion- produkten (det vill s(cid:228)ga motsvarigheten till BNP) per capita f(cid:246)r alla de olika standardregionerna i EU (EU-15), vid j(cid:228)mst(cid:228)lld k(cid:246)pkraft, och d(cid:228)rvid ta h(cid:228)nsyn till de senaste uppgifterna, och uppgifterna f(cid:246)r vart och ett av de fem f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)ren? Svar fr(cid:229)n Pedro Solbes Mira p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (14 januari 2000) Kommissionen ber(cid:228)knar och offentligg(cid:246)r uppgifter om den regionala bruttonationalprodukten i l(cid:246)pande priser i euro, i k(cid:246)pkraftsstandard och i procent av gemenskapsgenomsnittet. Uppgifterna f(cid:246)r perioden 1992 till 1996 som sammanst(cid:228)llts p(cid:229) NUTS-2 niv(cid:229) (nomenklaturen f(cid:246)r statistiska territoriella enheter som omfattar 211 regioner) kommer att skickas b(cid:229)de direkt till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets generalsekretariat. Uppgifterna f(cid:246)r 1997 kommer att finnas tillg(cid:228)ngliga om n(cid:229)gra veckor. Uppgifterna kommer d(cid:229) att vara tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r alla anv(cid:228)ndarna av Eurostats databas NewCronos. (2000/C 203 E/192) SKRIFTLIG FR¯GA E-2224/99 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (1 december 1999) ˜mne: Nationalitet hos anst(cid:228)llda vid kommissionen Skulle ni, f(cid:246)r var och en av de tio (cid:246)versta l(cid:246)negraderna i kommissionens tj(cid:228)nstef(cid:246)rteckning, vilja ange andelen tj(cid:228)nstem(cid:228)n per nationalitet? Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 december 1999) En tabell (cid:246)ver kommissionspersonalens f(cid:246)rdelning efter nationaliteter och kategorier skickas direkt till parlamentsledamoten och parlamentets sekretariat. Tabellen omfattar tj(cid:228)nstem(cid:228)n och tillf(cid:228)lligt anst(cid:228)llda som per den 1 november 1999 avl(cid:246)nades fr(cid:229)n samtliga delar av budgeten. De viktigaste upplysningar som r(cid:246)r f(cid:246)rdelningen efter grad och nationalitet n(cid:228)r det g(cid:228)ller de h(cid:246)gre kommissionstj(cid:228)nstem(cid:228)nnen har sedan den 6 oktober 1999 kunnat (cid:229)terfinnas p(cid:229) internet (1). (1) http://europa. eu. int/comm/staff/nationalities/


title: Reglamento (CE) n° 2538/1999 de la Comisión, de 1 de diciembre de 1999, por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 2. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 307/7 REGLAMENTO (CE) No 2538/1999 DE LA COMISIÓN de 1 de diciembre de 1999 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, (2) Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisión, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicación del régimen de importación de frutas y hortalizas (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1498/98 (2), y, en particular, el apartado 1 de su artículo 4, Considerando lo siguiente: (1) El Reglamento (CE) no 3223/94 establece, en aplicación de los resultados de las negociaciones comerciales multi- laterales de la Ronda Uruguay, los criterios para que la Comisión fije los valores a tanto alzado de importación de terceros países correspondientes a los productos y períodos que se precisan en su anexo. En aplicación de los criterios antes indicados, los valores globales de importación deben fijarse en los niveles que figuran en el anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los valores globales de importación a que se refiere el artículo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados según se indica en el cuadro del anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 2 de diciembre de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 1 de diciembre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 307/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 2. 12. 1999 del Reglamento de la Comisión, de 1 de diciembre de 1999, por el que se establecen los valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas ANEXO Código NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Código país tercero (1) Valor global de importación (EUR/100 kg) 052 204 999 052 204 999 052 204 999 052 204 999 052 999 052 528 600 999 039 052 060 400 404 999 052 064 400 999 87,2 68,5 77,8 94,9 83,7 89,3 90,4 141,9 116,2 34,0 59,6 46,8 61,8 61,8 56,5 77,3 64,0 65,9 90,7 65,1 34,4 80,5 71,4 68,4 148,2 64,2 78,0 96,8 (1) Nomenclatura de países fijada por el Reglamento (CE) no 2645/98 de la Comisión (DO L 335 de 10. 12. 1998, p. 22). El código «999» significa «otros orígenes»


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2235/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Komission jäsenten palkkaedut.

eurovoc_concepts:
European Commissioner
allowances and expenses
fringe benefit
pay

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/19 (2000/C 280 E/017) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2235/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Komission j(cid:228)senten palkkaedut Pyyd(cid:228)n komissiota antamaan yksityiskohtaiset tiedot kunkin komission j(cid:228)senen vuosipalkasta, korvauksista ja eduista (autonkuljettaja, edustuskulut jne. ) sek(cid:228) ilmoittamaan kunkin komission j(cid:228)senen k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat edustustilit, joista ilmenee sek(cid:228) bruttosumma ett(cid:228) nettosumma; voiko komissio my(cid:246)s arvioida, mik(cid:228) jos kussakin tapauksessa sovellettaisiin Belgian verotusta? Pyyd(cid:228)n komissiota my(cid:246)s olisi nettosumma, ilmoittamaan yksityiskohtaisesti m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset, jotka koskevat komission virka-auton, autonkuljettajan ja kaikkien muiden etujen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 2000) Joulukuun 17. p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, EHTY, Euratom) N:o 2778/98 s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n komission puheenjohtajan ja j(cid:228)senten sek(cid:228) yhteis(cid:246)n tuomioistuimen presidentin, tuomarien, julkisasiamiesten ja kirjaajan sek(cid:228) yhteis(cid:246)n ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin, j(cid:228)senten ja kirjaajan palkkaj(cid:228)rjestelyist(cid:228) annetun asetuksen N:o 422/67/ETY, N:o 5/67/Euratom muuttamisesta (1). Kyseisen s(cid:228)(cid:228)ntelyn mukaan komission j(cid:228)senill(cid:228), komission puheenjohtajalla ja varapuheenjohtajilla on peruspalkan lis(cid:228)ksi oikeus perhelisiin ja korvauksiin. Mik(cid:228)li komission j(cid:228)sen saa muista l(cid:228)hteist(cid:228) perhelisien luontoisia etuuksia, niiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n perhelisist(cid:228). Peruspalkka, johon komission j(cid:228)senet, komission puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat ovat oikeutettuja kuukausittain (12 kertaa vuodessa), on komission j(cid:228)senill(cid:228) 15 605 euroa (112,5 % palkkaluokaan A1/6 kuuluvan virkamiehen peruspalkasta), komission varapuheenjohtajilla 17 339 euroa (125 % palkkaluok- ja komission puheenjohtajalla 19 142 euroa (138 % kaan A1/6 kuuluvan virkamiehen peruspalkasta) palkkaluokkaan A1/6 kuuluvan virkamiehen peruspalkasta). Perhelis(cid:228)t, joihin komission j(cid:228)senill(cid:228), puheenjohtajalla ja varapuheenjohtajilla on kuukausittain oikeus, koostuvat kotitalouslis(cid:228)st(cid:228), joka on viisi prosenttia peruspalkasta (jos puoliso ei ole ansioty(cid:246)ss(cid:228)), huolletta- vana olevaa lasta koskevasta lis(cid:228)st(cid:228), joka on 213,62 euroa kuukaudessa lapselta, ja koulutuslis(cid:228)st(cid:228), jonka suuruus vaihtelee lapsen i(cid:228)n ja koulutusasteen mukaan (peruskoulussa 36 prosenttia, keskiasteella 50 pro- senttia ja korkeakoulussa 100 prosenttia 190,90 eurosta). Komission j(cid:228)senet saavat asuntokorvauksen, joka on 15 prosenttia peruspalkasta. Komission j(cid:228)senet saavat kuukausittaisen edustuskorvauksen, joka on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) komission j(cid:228)senill(cid:228) 607,71 euroa, varapuheenjohtajilla 911 euroa ja puheenjohtajalla 1 418 euroa. Edustuskulut korvataan kuittia vastaan. Korvauksen enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) vuosittain on useimmilla komission j(cid:228)senill(cid:228) 11 347 euroa. Varapuheenjohtajilla ja ulkosuhteista vastaavilla j(cid:228)senill(cid:228) enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 17 023 euroa ja puheen- johtajalla 22 694 euroa. Teht(cid:228)viens(cid:228) alkaessa komission j(cid:228)senell(cid:228) (paitsi Belgian kansalaisilla) on oikeus kahden kuukauden bruttoperuspalkan suuruiseen korvaukseen asettautumisesta aiheutuneista kuluista (eli t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) 31 209 euroa komission j(cid:228)sent(cid:228) kohti), korvaukseen henkil(cid:246)kohtaisista ja huollettavien matkakuluista ja korvauk- seen henkil(cid:246)kohtaisen omaisuuden muuttamisesta aiheutuneista kuluista (vakuutuskulut mukaan luettuina). Palkasta maksetaan yhteis(cid:246)jen talousarvioon veroa (tulotasoittain sovelletaan 14:(cid:228)(cid:228) erilaista verokantaa, jotka vaihtelevat 8(cid:129)45 prosentin v(cid:228)lill(cid:228) (2)), tilap(cid:228)ist(cid:228) maksua (5,83 % verotettavasta tulosta, joka ylitt(cid:228)(cid:228) 1 889,52) sek(cid:228) sairaus- ja tapaturmavakuutusmaksua (1,8 % peruspalkasta). Yhteis(cid:246)ss(cid:228) ty(cid:246)skentelyst(cid:228) saatavaan tuloon sovelletaan yhteis(cid:246)n veroj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228), joka korvaa kansallisen veroj(cid:228)rjestelm(cid:228)n (ainoastaan t(cid:228)llaisen tulon osalta). Yhteis(cid:246)n veroj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n Euroopan yhtei- s(cid:246)ille suoritettavaan veroon sovellettavien edellytysten ja menettelyn vahvistamisesta 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1968 annettua asetusta (ETY, Euratom, EHTY) N:o 260/68 (3). Sit(cid:228) sovelletaan komission (sek(cid:228) er(cid:228)iden muiden toimielinten ja elinten) j(cid:228)seniin ja yhteis(cid:246)n virkamiehiin. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi Belgian verotuksen soveltamista koskeva kysymys on hypoteettinen, eik(cid:228) komissiolla ole tapana vastata t(cid:228)llaisiin kysymyksiin. C 280 E/20 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 Komission virka-auton k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) todettakoon, ett(cid:228) komission autokannan toiminnasta 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1996 tehdyn komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaan komission j(cid:228)senen k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) on virka-auto ja autonkuljettaja (puheenjohtajalla kaksi). Virka-auto on jatkuvasti k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228), mutta autonkuljettajaa ei voida pyyt(cid:228)(cid:228) tarjoamaan palveluita yksityistarkoituksiin, jos se aiheuttaa h(cid:228)nelle ylity(cid:246)tunteja tai matkakuluja. Komission j(cid:228)sen voi halutessaan ajaa itse virka-autoaan erityisesti vapaap(cid:228)i- vin(cid:228). EYVL L 347, 23. 12. 1998 (1) (2) Vuonna 1999 8 prosentin verokantaa sovelletaan 82,94 ja 1 463,98 euron v(cid:228)liseen verotettavan kuukausitulon osaan, ja 45 prosentin verokantaa sovelletaan siihen verotettavan kuukausitulon osaan, joka on yli 5 238,80 euroa. EYVL L 56, 4. 3. 1968. (3) (2000/C 280 E/018) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2257/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Aasien kuljetukset Voisiko komissio ilmoittaa mihin toimiin se aikoo ryhty(cid:228) taatakseen siedett(cid:228)v(cid:228)t olot aasien ja muiden hevosten sukuisten el(cid:228)inten kuljetuksissa sek(cid:228) EU:ssa ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden ja kolmansien maiden v(cid:228)lill(cid:228)? Vaalipiirini (cid:228)(cid:228)nest(cid:228)jien toimittamien todisteiden mukaan kuljetusolosuhteet ovat edelleen ala-arvoiset, el(cid:228)imi(cid:228) kuolee ja ne k(cid:228)rsiv(cid:228)t t(cid:228)yteen ahdetuissa ja ep(cid:228)tarkoituksenmukaisissa kuljetusajoneuvoissa. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (10. tammikuuta 2000) Komissio on arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kanssa samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) el(cid:228)imille aiheutuvia turhia jotta k(cid:228)rsimyksi(cid:228) olisi v(cid:228)ltett(cid:228)v(cid:228). Eurooppalaista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) tarkistetaan t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti, el(cid:228)inten hyvinvointia koskevat uusimmat tieteelliset n(cid:228)yt(cid:246)t voitaisiin ottaa huomioon. suojelemisesta El(cid:228)inten 91/628/ETY muuttamisesta 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1995 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 95/29/EY (1) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n vaatimuksista, joihin kuuluvat kuljetusaikojen ja lepojaksojen kestot sek(cid:228) el(cid:228)inten ruokkiminen ja juottaminen kuljetuksen aikana. kuljetuksen direktiivin annetun aikana J(cid:228)senvaltiot vastaavat el(cid:228)inten hyvinvoinnin suojelua koskevien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen p(cid:228)ivitt(cid:228)isest(cid:228) soveltamisesta j(cid:228)senvaltioiden viran- direktiivien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevan kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ns(cid:228) avulla. Lis(cid:228)ksi omaisten olisi suoritettava tarkoituksenmukaista valvontaa ja tarkastuksia, jotta s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen noudattaminen voitaisiin varmistaa. Komission elintarvike- ja el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)toimisto tekee valvonta- ja tarkastusk(cid:228)yntej(cid:228) varmistuakseen siit(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot soveltavat yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) tehokkaasti ja yhten(cid:228)isesti. El(cid:228)inten suojeluun kuljetuksen aikana liittyvist(cid:228) komission jatkotoimista voidaan todeta, ett(cid:228) pysyv(cid:228)(cid:228)n el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)komiteaan on vastik(cid:228)(cid:228)n perustettu ty(cid:246)ryhm(cid:228) tarkastelemaan direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon liittyvi(cid:228) ongelmia pitk(cid:228)nmatkankuljetusten osalta. Komissio saattaa harkita yhteis(cid:246)n t(cid:228)m(cid:228)nhetkisen lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)n muuttamista ty(cid:246)ryhm(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)telmien perusteella. Elintarvike- ja el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)toimistoon kuuluvan el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)tarkastustoimiston raportit sek(cid:228) monien organisaatioiden tekem(cid:228)t valitukset ovat tehneet komission tietoiseksi siit(cid:228), ett(cid:228) direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano on useissa j(cid:228)senvaltioissa riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228). Rikkomisesta johtuvia menettelyit(cid:228) valmistellaan parhaillaan. (1) EYVL L 148, 30. 6. 1995


title: PREGUNTA ESCRITA E-2228/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisión. Tasa de inflación sostenible.

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
euro area
inflation
long-term forecast

text: 1. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 219 E/127 (2000/C 219 E/158) PREGUNTA ESCRITA E-2228/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (1 de diciembre de 1999) Asunto: Tasa de inflaci(cid:243)n sostenible ¿EstÆ de acuerdo la Comisi(cid:243)n con la afirmaci(cid:243)n de Balassa-Samuelson segœn la cual, a largo plazo, la tasa de inflaci(cid:243)n de los Estados miembros de la Uni(cid:243)n Europea pertenecientes a la zona euro tenderÆ a variar en funci(cid:243)n de la diferente tasa de crecimiento de la productividad (y la correspondiente tasa de crecimiento de la productividad de los sectores comercial y no comercial)? En caso afirmativo, ¿podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n facilitar una evaluaci(cid:243)n de la tasa de inflaci(cid:243)n sostenible para cada uno de los Estados miembros pertenecientes a la zona del euro si la tasa media de inflaci(cid:243)n fuera a) del 1 % anual y b) del 2 % anual? AdemÆs, sobre la base de estas premisas, ¿podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n hacer una estimaci(cid:243)n de la tasa de inflaci(cid:243)n sostenible en caso de que Grecia, Dinamarca, Suecia y el Reino Unido entraran a formar parte de la zona euro? Respuesta del Comisario Solbes Mira en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de diciembre de 1999) La experiencia de otras uniones monetarias, por ejemplo en Estados Unidos, sugiere que los diferenciales de inflaci(cid:243)n entre regiones en una uni(cid:243)n monetaria puedan persistir durante largos per(cid:237)odos de tiempo aunque no pueden ser permanentes ni grandes. La experiencia tambiØn indica que los actuales diferenciales en la zona del euro no son inusualmente altos. En la zona del euro hay un margen para que la inflaci(cid:243)n var(cid:237)e durante un plazo mÆs largo, especialmente porque se espera que disminuyan las diferencias actuales en los niveles de precios entre Estados miembros. Se puede esperar que la convergencia de los niveles de precios sea conducida por una mayor integraci(cid:243)n del mercado, una creciente transparencia de los precios y un proceso de convergencia econ(cid:243)mica real, es decir, una convergencia en las condiciones de vida y los niveles de productividad que pueden afectar a los niveles de precios relativos a travØs de canales tales como el efecto Balassa-Samuelson. Muy posiblemente, otros factores distintos del argumento Balassa-Samuelson pueden desempeæar un papel en acelerar o retrasar la convergencia de precios. Ser(cid:237)a dif(cid:237)cil evaluar cuantitativamente el margen para los diferenciales continuos de inflaci(cid:243)n en la zona del euro. En la prÆctica no necesitan cumplirse completamente parte de las suposiciones que son la base del modelo Balassa-Samuelson (por ejemplo: paridad de poder adquisitivo duradera para los productos; igualaci(cid:243)n salarial en distintos sectores del mismo pa(cid:237)s; supuestos sobre las tecnolog(cid:237)as de producci(cid:243)n). El (cid:237)ndice de los diferenciales de productividad observados en el pasado debe mantenerse en la Uni(cid:243)n Econ(cid:243)mica y Monetaria (UEM). Cambios estructurales tales como la liberalizaci(cid:243)n y la desregulaci(cid:243)n pueden afectar al crecimiento de la productividad, especialmente en los sectores no comerciales, y los progresos tecnol(cid:243)gicos pueden hacer cada vez a mÆs servicios comercializables, es decir, pueden desplazarse los l(cid:237)mites entre comercial y no comercial, como puede hacerlo la propia moneda œnica. Por estas razones es muy dif(cid:237)cil predecir el grado de diferenciales viables de inflaci(cid:243)n en la UEM. La cuesti(cid:243)n hipotØtica de c(cid:243)mo podr(cid:237)an comportarse quienes ingresaran en la UEM es quizÆs mÆs dif(cid:237)cil de contestar. Los diferenciales de inflaci(cid:243)n se supervisarÆn de cerca dentro del marco de vigilancia multilateral y se evaluarÆn teniendo en cuenta la situaci(cid:243)n econ(cid:243)mica general para evitar cualquier divergencia de la inflaci(cid:243)n que pudiera ser perjudicial


title: QUESTION ÉCRITE E-2243/99 posée par Christopher Huhne (ELDR) à la Commission. Publication de modèles économétriques de référence.

eurovoc_concepts:
EU Member State
access to EU information
economic model

text: C 203 E/154 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 7. 2000 Des informations actualisØes concernant le nombre total de procØdures d(cid:146)infraction en cours contre les diffØrents (cid:201)tats membres sont disponibles sur le site Europa (cid:224) l(cid:146)adresse suivante: http://europa. eu. int/comm/ secretariat_general/sgb/infringements/pdf/ms_fr. pdf. Ces informations sont mises (cid:224) jour tous les mois. (1) (2) (3) (4) JO C 250 du 10. 8. 1998. JO C 332 du 3. 11. 1997. JO C 303 du 14. 10. 1996. JO C 254 du 29. 9. 1995. (2000/C 203 E/196) QUESTION (cid:201)CRITE E-2232/99 posØe par Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) la Commission Objet: Publication d(cid:146)un modŁle ØconomØtrique (1er dØcembre 1999) La Commission est-elle prŒte (cid:224) mettre (cid:224) la disposition des chercheurs intØressØs le modŁle ØconomØtrique qu(cid:146)elle applique (cid:224) l(cid:146)Union europØenne et (cid:224) la zone euro, le cas ØchØant sans faire appara(cid:238)tre les hypothŁses qu(cid:146)elle retient? (2000/C 203 E/197) QUESTION (cid:201)CRITE E-2243/99 posØe par Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) la Commission Objet: Publication de modŁles ØconomØtriques de rØfØrence (1er dØcembre 1999) La Commission voudrait-elle faire savoir si le ministŁre des finances et la banque centrale de chaque (cid:201)tat membre de mŒme que la Commission se rØfŁrent (cid:224) un modŁle ØconomØtrique applicable (cid:224) l(cid:146)Øconomie nationale et (cid:224) l(cid:146)Øconomie de la zone euro et si les personnes intØressØes peuvent avoir rØguliŁrement accŁs (cid:224) ce modŁle et, si oui, selon quelle frØquence? RØponse commune aux questions Øcrites E-2232/99 et E-2243/99 donnØe par M. Solbes Mira au nom de la Commission (20 dØcembre 1999) Les modŁles appliquØs dans le secteur public des (cid:201)tats membres ne sont pas toujours dØveloppØs par les ministŁres des finances ou les banques centrales (en Belgique et aux Pays-Bas, ils sont dØveloppØs par leur bureau de planification). L(cid:146)existence de ces modŁles varie au cours du temps, elle n(cid:146)est Øvidemment pas contr(cid:244)lØe par la Commission et n(cid:146)est pas toujours rendue publique. Les informations concernant leur mise (cid:224) disposition doivent donc Œtre sollicitØes auprŁs des autoritØs nationales. La Commission s(cid:146)est quant (cid:224) elle employØe (cid:224) transfØrer systØmatiquement son macromodŁle multinational QUEST (cid:224) toutes les universitØs et unitØs de recherche du secteur public qui en ont fait la demande. Le transfert a lieu dans les conditions suivantes. L(cid:146)utilisateur ne peut modifier en aucune maniŁre la structure et les Øquations du modŁle et en cas de simulations effectuØes avec le modŁle, il est impØratif de prØciser qu(cid:146)elles reprØsentent uniquement le point de vue de l(cid:146)auteur et non celui de la Commission. Le modŁle a ØtØ dØveloppØ au moyen d(cid:146)un logiciel spØcifique dont la Commission n(cid:146)est pas propriØtaire. L(cid:146)utilisateur doit donc se procurer le mŒme logiciel, dont l(cid:146)acquisition sous sa propre responsabilitØ. La Commission ne peut fournir aucune aide technique (cid:224) l(cid:146)utilisateur. Il incombe (cid:224) ce dernier de confier le modŁle (cid:224) une Øquipe ØconomØtrique pleinement qualifiØe et disposant d(cid:146)une expØrience ØprouvØe en matiŁre de gestion de modŁles macroØconomiques. fait il Le modŁle couvre l(cid:146)ensemble des (cid:201)tats membres et une description se trouve (cid:224) l(cid:146)adresse Internet suivante: http://europa. eu. int/comm/dg02/document/ecopap/ecp/123en. htm


title: Amsterdam-traktaten : Brugsanvisning.

eurovoc_concepts:
European integration
Treaty on European Union
foreign policy
fundamental rights
institutional reform
revision of the Treaty (EU)
user guide


title: QUESTION ÉCRITE E-2225/99 posée par Christopher Huhne (ELDR) à la Commission. Agents des Institutions ayant fait l'objet d'un renvoi.

eurovoc_concepts:
EU Member State
administrative sanction
civil service
employment statistics
servant (EU)

text: 18. 7. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 203 E/151 (2000/C 203 E/193) QUESTION (cid:201)CRITE E-2225/99 posØe par Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) la Commission Objet: Agents des Institutions ayant fait l(cid:146)objet d(cid:146)un renvoi (1er dØcembre 1999) La Commission voudrait-elle indiquer le nombre et la proportion d(cid:146)agents employØs par elle, le Parlement ou le Conseil qui ont ØtØ congØdiØs au cours de chacune des cinq derniŁres annØes et Øtablir une comparaison avec les fonctions publiques des cinq plus grands (cid:201)tats membres? RØponse donnØe par M. Kinnock au nom de la Commission (7 dØcembre 1999) Au cours des 5 derniŁres annØes, la Commission a procØdØ au licenciement de 11 personnes. La ventilation annuelle se prØsente comme suit: (cid:129) 1995: 4 (cid:129) 1996: 0 (cid:129) 1997: 1 (cid:129) 1998: 3 (cid:129) 1999: 3 (jusqu(cid:146)en novembre) La Commission ne dispose d(cid:146)aucune information au sujet des licenciements de personnel au Conseil ou au Parlement. Cette question devrait Œtre adressØe aux administrations respectives du Conseil et du Parlement. La Commission ne dispose pas de statistiques concernant les licenciements de fonctionnaires dans les (cid:201)tats membres et elle n(cid:146)a pas l(cid:146)autoritØ lØgale lui permettant de demander qu(cid:146)on lui fournisse ce type d(cid:146)informations. (2000/C 203 E/194) QUESTION (cid:201)CRITE E-2227/99 posØe par Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) la Commission (1er dØcembre 1999) Objet: ParitØs de pouvoir d(cid:146)achat Quelles sont, d(cid:146)aprŁs les derniŁres statistiques fournies par Eurostat, (a) la paritØ de pouvoir d(cid:146)achat du PIB en euros de chaque (cid:201)tat membre de l(cid:146)Union europØenne et (b) la paritØ de pouvoir d(cid:146)achat du secteur marchand en euros de chaque (cid:201)tat membre de l(cid:146)Union europØenne (ou, (cid:224) dØfaut d(cid:146)un instrument de mesure plus significatif, les paritØs de pouvoir d(cid:146)achat du secteur manufacturier)? RØponse donnØe par M. Solbes Mira au nom de la Commission (20 dØcembre 1999) Les paritØs de pouvoir d(cid:146)achat (PPA) rØsultant de la comparaison des prix entre les (cid:201)tats membres et d(cid:146)autres pays participant sont exprimØes de telle maniŁre que le PIB total des 15 (cid:201)tats membres ou de n(cid:146)importe quel agrØgat de niveau infØrieur comparØ est identique, qu(cid:146)il soit exprimØ en euros ou en PPA. Les PPA reflŁtent les diffØrences de prix par rapport (cid:224) la moyenne des 15 (cid:201)tats membres. Les PPA sont calculØes sur la base de la classification de la dØpense finale. Il n(cid:146)existe donc pas, par consØquent, de sØries de PPA disponibles pour le secteur marchand ou le secteur manufacturier en particulier, mais les PPA relatives aux dØpenses de consommation des mØnages et de formation brute de capital fixe peuvent donner une indication de la grandeur des PPA pour ces secteurs


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2224/99 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Kommissionens ansattes nationalitet.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 203 E/150 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/191) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2223/99 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (1. december 1999) Om: Levestandarden i de forskellige regioner Angiv venligst i tabelform BNP pr. indbygger i reelle tal og det tilsvarende regionale BNP i reelle tal (dvs. (cid:230)kvivalenten til det nationale BNP) (i kłbekraftspariteter) for alle standardregionerne i EU (EU-15) ud fra de seneste tal, samt ud fra tallene for hvert enkelt af de seneste fem (cid:229)r. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira (14. januar 2000) Kommissionen beregner og offentliggłr regionale data vedrłrende BNP i kłbekraftsstandarder (KKS) og i procent af EU-gennemsnittet. lłbende priser i euro, i Dataene for (cid:229)rene 1992-1996 p(cid:229) NUTS 2-niveau (nomenklaturen for statistiske territoriale enheder; 211 regioner) fremsendes direkte til det (cid:230)rede parlamentsmedlem og til Parlamentets generalsekretariat. Dataene for 1997, der foreligger om et par uger, vil blive stillet til r(cid:229)dighed for brugerne via Eurostats database NewCronos. (2000/C 203 E/192) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2224/99 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (1. december 1999) Om: Kommissionens ansattes nationalitet Kommissionen bedes oplyse, hvordan de forskellige nationaliteter er repr(cid:230)senteret i dets personale i hver enkelt af de ti hłjeste lłnklasser i Kommissionens personaleplan. Svar fra Neil Kinnock p(cid:229) Kommissionens vegne (10. december 1999) Det (cid:230)rede medlem og Parlamentets sekretariat vil f(cid:229) tilsendt en tabel over fordelingen p(cid:229) nationalitet og kategori for Kommissionens personale. Tabellen omfatter tjenestem(cid:230)nd og midlertidigt ansatte, der pr. 1. november 1999 aflłnnedes over alle dele af budgettet. De vigtigste oplysninger om fordelingen p(cid:229) nationalitet og lłnklasse for de hłjest placerede medarbejdere i Kommissionen har siden den 6. oktober kunnet findes p(cid:229) Internet (1). (1) http://europa. eu. int/comm/staff/nationalities/


title: PREGUNTA ESCRITA E-2243/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisión. Mantenimiento y publicación de modelos econométricos.

text: C 203 E/154 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 7. 2000 La informaci(cid:243)n actualizada del nœmero total de procedimientos de infracci(cid:243)n pendientes contra cada Estado miembro estÆ disponible en la misma direcci(cid:243)n: http://europa. eu. int/comm/sg/sgb/infringements/ pdf/ms_en. pdf. Esta informaci(cid:243)n se actualiza mensualmente. (1) DO C 250 de 10. 8. 1998. (2) DO C 332 de 3. 11. 1997. (3) DO C 303 de 14. 10. 1996. (4) DO C 254 de 29. 9. 1995. (2000/C 203 E/196) PREGUNTA ESCRITA E-2232/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (1 de diciembre de 1999) Asunto: Publicaci(cid:243)n del modelo economØtrico ¿Estar(cid:237)a dispuesta la Comisi(cid:243)n a facilitar a los investigadores interesados su modelo economØtrico de la Uni(cid:243)n Europea y de la zona del euro del que, si fuera necesario, habrÆ suprimido todas las hip(cid:243)tesis? (2000/C 203 E/197) PREGUNTA ESCRITA E-2243/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (1 de diciembre de 1999) Asunto: Mantenimiento y publicaci(cid:243)n de modelos economØtricos ¿Puede decir la Comisi(cid:243)n si los Ministerios de Finanzas y los bancos centrales de los Estados miembros, as(cid:237) como la propia Comisi(cid:243)n, mantienen un modelo economØtrico de su propia econom(cid:237)a y de la econom(cid:237)a de la zona del euro y si dicho modelo se pone a disposici(cid:243)n, con regularidad, a las personas interesadas? En caso afirmativo, ¿con quØ periodicidad? Respuesta comœn a las preguntas escritas E-2232/99 y E-2243/99 dada por el Sr. Solbes Mira en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de diciembre de 1999) Los modelos en el sector pœblico de los Estados miembros no son desarrollados siempre por los Ministerios de Hacienda o los bancos centrales (por ejemplo en BØlgica y los Pa(cid:237)ses Bajos, lo son por su oficina de planificaci(cid:243)n). Por supuesto la existencia de tales modelos var(cid:237)a con el tiempo, no estÆ bajo el control de la Comisi(cid:243)n y no siempre se hace pœblica. Por ello la informaci(cid:243)n sobre su disponibilidad deber(cid:237)a pedirse a las autoridades de los Estados miembros. En cuanto a la Comisi(cid:243)n, su pol(cid:237)tica tradicional ha sido transferir su macromodelo multinacional QUEST a todas las universidades y unidades de investigaci(cid:243)n del sector pœblico que lo piden. La transferencia se hace bajo las siguientes condiciones: el usuario no puede modificar la estructura y las ecuaciones del modelo en modo alguno y las simulaciones hechas con el modelo deben declarar siempre que solamente representan los puntos de vista de los autores y de ningœn modo los de la Comisi(cid:243)n. El modelo se ha desarrollado en un paquete de programas informÆticos espec(cid:237)fico que no es propiedad de la Comisi(cid:243)n. El usuario debe contar por lo tanto con los mismos programas informÆticos, adquiridos bajo su propia responsabilidad. La Comisi(cid:243)n no puede proporcionar ninguna ayuda tØcnica al usuario. Es la responsabilidad de Øste confiar el modelo a un equipo economØtrico cualificado que tenga experiencia probada en la utilizaci(cid:243)n de modelos macroecon(cid:243)micos. El modelo cubre todos los Estados miembros y una descripci(cid:243)n del mismo puede encontrarse en Internet en la direcci(cid:243)n; http://europa. eu. int/comm/dg02/document/ecopap/ecp/123en. htm


title: WRITTEN QUESTION E-2228/99 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission. Sustainable inflation rates.

text: 1. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 219 E/127 (2000/C 219 E/158) WRITTEN QUESTION E-2228/99 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission (1 December 1999) Subject: Sustainable inflation rates Does the Commission agree with Balassa-Samuleson that the inflation rates in the European Union eurozone members will tend to vary in the long run according to their differential productivity growth rates (and the relative productivity growth rates of their tradeable and non-tradeable sectors); if so, would the Commission provide an assessment of the sustainable inflation rates for each Member State in the European Union(cid:146)s eurozone if the average inflation rate was to be (a) 1 per cent a year and (b) 2 per cent a year. In addition, would the Commission please estimate the sustainable inflation rates, on the same assumptions, if Greece, Denmark, Sweden and the United Kingdom were to join? Answer given by Mr Solbes Mira on behalf of the Commission (20 December 1999) The experience from other monetary unions, e. g. the United States, suggests that inflation differentials between regions in a monetary union may persist for extended periods of time, although they cannot be permanent or large. Experience also indicates that current inflation differentials in the euro area are not unusually high. Across the euro area, there is scope for inflation to vary over a longer time period, especially as current differences in price levels across Member States are expected to diminish. Price level convergence can be expected to be driven by greater market integration, increased price transparency and a process of real economic convergence, i. e. a convergence in living standards and productivity levels which may affect relative price levels via channels such as the Balassa-Samuelson effect. Quite possibly, factors in addition to the Balassa-Samuelson argument may play a role in promoting, or slowing down, price convergence. It would be fraught with difficulty to provide a quantitative assessment of the scope for sustained inflation differentials across the euro area. Some of the assumptions underlying the Balassa-Samuelson model (e. g. long-run purchasing power parity for tradeables; wage equalisation across sectors within countries; assumptions on production technologies) need not be fully satisfied in practice. The rate of productivity differentials observed in the past need not be maintained in Economic and monetary union (EMU). Structural changes such as liberalisation and deregulation may affect productivity growth, especially in the non-tradeables sectors, and technological advances may be making more and more services tradeable, i. e. shifting the boundaries between tradeables and non-tradeables, as may the single currency itself. For these reasons, it is very difficult to predict the extent of sustainable inflation differentials in EMU. The hypothetical question of how other potential entrants into EMU might fare is perhaps even more difficult to answer. Inflation differentials will be closely monitored within the framework of multilateral surveillance and assessed in view of the overall economic situation in order to avoid any harmful divergence in inflation