title: Beschluss des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 66/1999 vom 28. Mai 1999 über die Änderung des Anhangs II (Technische Vorschriften, Normen, Prüfung und Zertifizierung) des EWR-Abkommens

text: 9. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 284/51 BESCHLUSS DES GEMEINSAMEN EWR-AUSSCHUSSES Nr. 66/1999 vom 28. Mai 1999 über die A¨ nderung des Anhangs II (Technische Vorschriften, Normen, Prüfung und Zertifizierung) des EWR-Abkommens DER GEMEINSAME EWR-AUSSCHUSS — gestützt auf das Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, geändert durch das Anpassungspro- tokoll zum Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, nachstehend „Abkommen“ genannt, insbesondere auf Artikel 98, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) (4) (5) Anhang II des Abkommens wurde durch den Beschluss Nr. 52/1999 des Gemeinsamen EWR- Ausschusses vom 30. April 1999 (1) geändert. Die Entscheidung 98/598/EG der Kommission vom 9. Oktober 1998 über das Verfahren zur Bescheinigung der Konformität von Bauprodukten gemäß Artikel 20 Absatz 2 der Richtlinie 89/106/EWG des Rates betreffend Zuschläge (2) ist in das Abkommen aufzunehmen. Die Entscheidung 98/599/EG der Kommission vom 12. Oktober 1998 über das Verfahren zur Bescheinigung der Konformität von Bauprodukten gemäß Artikel 20 Absatz 2 der Richtlinie 89/106/EWG des Rates betreffend Bausätze für flüssig aufzubringende Dachabdichtungen (3) ist in das Abkommen aufzunehmen. Die Entscheidung 98/600/EG der Kommission vom 12. Oktober 1998 über das Verfahren zur Bescheinigung der Konformität von Bauprodukten gemäß Artikel 20 Absatz 2 der Richtlinie 89/106/EWG des Rates betreffend Bausätze für selbsttragende lichtdurchlässige Bedachungen (Bausätze mit Glaselementen ausgenommen) (4) ist in das Abkommen aufzunehmen. Die Entscheidung 98/601/EG der Kommission vom 13. Oktober 1998 über das Verfahren zur Bescheinigung der Konformität von Bauprodukten gemäß Artikel 20 Absatz 2 der Richtlinie 89/106/EWG des Rates betreffend Produkte für den Straßenbau (5) in das Abkommen aufzunehmen — ist BESCHLIESST: Artikel 1 In Anhang II des Abkommens werden in Kapitel XXI unter Nummer 1 (Richtlinie 89/106/EXG des Rates) folgende Gedankenstriche angefügt: „— 398 D 0598: Entscheidung 98/598/EG der Kommission vom 9. Oktober 1998 (ABl. L 287 vom 24. 10. 1998, S. 25); — 398 D 0599: Entscheidung 98/599/EG der Kommission vom 12. Oktober 1998 (ABl. L 287 vom 24. 10. 1998, S. 30); (1) Siehe Seite 10 dieses Amtsblatts. (2) ABl. L 287 vom 24. 10. 1998, S. 25. (3) ABl. L 287 vom 24. 10. 1998, S. 30. (4) ABl. L 287 vom 24. 10. 1998, S. 35. (5) ABl. L 287 vom 24. 10. 1998, S. 41. L 284/52 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 9. 11. 2000 — 398 D 0600: Entscheidung 98/600/EG der Kommission vom 12. Oktober 1998 (ABl. L 287 vom 24. 10. 1998, S. 35); — 398 D 0601: Entscheidung 98/601/EG der Kommission vom 13. Oktober 1998 (ABl. L 287 vom 24. 10. 1998, S. 41);“ Artikel 2 Der Wortlaut der Entscheidungen 98/598/EG, 98/599/EG, 98/600/EG und 98/601/EG in isländischer und norwegischer Sprache, der den jeweiligen Sprachfassungen dieses Beschlusses beigefügt ist, ist verbindlich. Artikel 3 Dieser Beschluss tritt am 29. Mai 1999 in Kraft, sofern dem Gemeinsamen EWR-Ausschuss alle Mitteilungen nach Artikel 103 Absatz 1 des Abkommens vorliegen. Dieser Beschluss wird im EWR-Abschnitt und in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Gemeinschaften veröffentlicht. Artikel 4 Brüssel, den 30. April 1999. Für den Gemeinsamen EWR-Ausschuss Der Vorsitzende F. BARBASO


title: QUESTION ÉCRITE E-1998/99 posée par Ioannis Marínos (PPE-DE) au Conseil. État d'avancement du processus d'adhésion de Chypre à l'Union européenne.

eurovoc_concepts:
Cyprus
Türkiye
accession to the European Union

formats: html pdf print

text: C 219 E/64 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/075) QUESTION (cid:201)CRITE E-1997/99 posØe par Andre Brie (GUE/NGL) au Conseil (9 novembre 1999) Objet: Attitude du Conseil (cid:224) l(cid:146)Øgard de la guerre en TchØtchØnie Dans une rØsolution du 7 octobre 1999 (B5-0142, 0149, 0158, 0168 et 0177/1999), le Parlement a condamnØ avec force l(cid:146)intervention militaire russe en TchØtchØnie. Comment le Conseil entend-il tenir compte de cette position du Parlement europØen dans sa politique (cid:224) l(cid:146)Øgard de la Russie, en particulier pour ce qui concerne le conflit tchØtchŁne? Est-il disposØ (cid:224) faire sienne cette position? RØponse (31 janvier 2000) Les conclusions adoptØes par le Conseil le 15 novembre rejoignent tout (cid:224) fait la position exprimØe par le Parlement europØen dans sa rØsolution du 7 octobre. Le Conseil s(cid:146)y est dØclarØ profondØment prØoccupØ, tout comme le Parlement europØen, par la poursuite de la campagne militaire dans le Caucase du Nord. Il a condamnØ le recours aveugle et disproportionnØ (cid:224) la force en TchØtchØnie, qui a entra(cid:238)nØ de graves les personnes dØplacØes. Le Conseil a vivement engagØ le souffrances pour la population civile et gouvernement russe (cid:224) respecter ses obligations au regard du droit humanitaire international, afin d(cid:146)Øviter des pertes civiles, et (cid:224) maintenir ouverte la frontiŁre entre la TchØtchØnie et l(cid:146)Ingouchie pour permettre aux personnes dØplacØes de trouver un refuge. En outre, le Conseil a soulignØ la nØcessitØ d(cid:146)un dialogue entre le gouvernement russe et les dirigeants Ølus du Caucase du Nord, y compris de la TchØtchØnie, afin de dØgager une solution politique au conflit. (cid:192) cet Øgard, le Conseil a encouragØ le gouvernement russe (cid:224) recourir aux bons offices de l(cid:146)OSCE. Le Conseil est aussi convenu que l(cid:146)UE discuterait de la question lors du Sommet de l(cid:146)OSCE (cid:224) Istanbul. En fait, dans la dØclaration du Sommet d(cid:146)Istanbul des 18 et 19 novembre 1999, les chefs d(cid:146)(cid:201)tat ou de gouvernement des (cid:201)tats participants de l(cid:146)OSCE, tout en rØaffirmant reconna(cid:238)tre pleinement l(cid:146)intØgritØ territoriale de la FØdØration de Russie et en condamnant le terrorisme sous toutes ses formes, ont insistØ sur la nØcessitØ de respecter les normes de l(cid:146)OSCE. Cette question est abordØe au point 23 de cette dØclaration, qui est libellØ comme suit: «Nous nous accordons (cid:224) estimer que compte tenu de la situation humanitaire dans la rØgion, il importe d(cid:146)attØnuer la dØtresse de la population civile, notamment en crØant des conditions qui permettent aux organisations internationales de fournir une aide humanitaire. Nous nous accordons (cid:224) estimer qu(cid:146)une solution politique est essentielle et que l(cid:146)assistance de l(cid:146)OSCE contribuerait (cid:224) la rØalisation de ce but. Nous nous fØlicitons que l(cid:146)OSCE soit disposØe (cid:224) aider (cid:224) relancer un dialogue politique. Nous nous fØlicitons que la FØdØration de Russie ait consenti (cid:224) une visite du PrØsident en exercice dans la rØgion. Nous rØaffirmons le mandat actuel du Groupe d(cid:146)assistance de l(cid:146)OSCE en TchØtchØnie. (cid:192) cet Øgard, nous nous fØlicitons aussi que la FØdØration de Russie soit prŒte (cid:224) faciliter ces mesures, qui aideront (cid:224) crØer des conditions de stabilitØ, de sØcuritØ et de prospØritØ Øconomique dans la rØgion». (2000/C 219 E/076) QUESTION (cid:201)CRITE E-1998/99 posØe par Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) au Conseil (9 novembre 1999) Objet: (cid:201)tat d(cid:146)avancement du processus d(cid:146)adhØsion de Chypre (cid:224) l(cid:146)Union europØenne Chypre, pays candidat (cid:224) l(cid:146)adhØsion (cid:224) l(cid:146)Union europØenne, peut se prØvaloir de performances Øconomiques enviables et d(cid:146)un produit intØrieur brut par habitant comparable (cid:224) celui des pays les plus avancØs de l(cid:146)Union. L(cid:146)Union europØenne a entamØ le 31 mars 1998 des nØgociations en vue de l(cid:146)adhØsion de Chypre. 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/65 le Conseil pourrait-il dire quels Dix-huit mois s(cid:146)Øtant ØcoulØs depuis l(cid:146)ouverture de ces nØgociations, progrŁs ont ØtØ accomplis jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent dans les pourparlers sur l(cid:146)intØgration de l(cid:146)acquis communautaire dans la lØgislation chypriote et quelle est la position de ce pays par rapport aux cinq autres candidats, des pays d(cid:146)Europe centrale et orientale? Pourrait-il Øgalement prØciser pour quand est prØvue la conclusion des nØgociations d(cid:146)adhØsion? Enfin, le Conseil peut-il donner l(cid:146)assurance que, si l(cid:146)on juge que Chypre satisfait (cid:224) toutes les conditions, ce pays sera intØgrØ en tant que membre (cid:224) part entiŁre, mŒme si les Chypriotes turcs et la Turquie persistent (cid:224) refuser de contribuer (cid:224) la rØsolution du problŁme chypriote? RØponse (31 janvier 2000) Les progrŁs accomplis dans les nØgociations menØes avec Chypre en vue de l(cid:146)adhØsion ont jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent dØpassØ la moyenne, environ un tiers de l(cid:146)ensemble des chapitres englobØs dans la nØgociation n(cid:146)ayant pas besoin que les pourparlers (cid:224) leur sujet se poursuivent actuellement. En outre, le Conseil europØen de Cologne s(cid:146)est dØclarØ fermement rØsolu (cid:224) ouvrir des nØgociations sur tous les chapitres aussit(cid:244)t que possible au cours de l(cid:146)annØe prochaine. Comme c(cid:146)est le cas pour les autres pays candidats, la date de la conclusion des nØgociations d(cid:146)adhØsion ainsi que de l(cid:146)adhØsion ultØrieure de Chypre dØpendent des progrŁs rØalisØs par ce pays pour prØparer son adhØsion, ainsi que de la capacitØ de l(cid:146)Union (cid:224) assimiler de nouveaux membres. Enfin, le Conseil rappelle qu(cid:146)il estime que l(cid:146)adhØsion de Chypre (cid:224) l(cid:146)UE devrait profiter (cid:224) toutes les communautØs, y compris la communautØ chypriote turque, et contribuer (cid:224) instaurer la paix civile et rØaliser la rØconciliation dans l(cid:146)(cid:238)le. Il espŁre que les progrŁs rØalisØs sur la voie de l(cid:146)adhØsion et ceux liØs (cid:224) une solution juste et viable au problŁme chypriote se renforceront naturellement. (2000/C 219 E/077) QUESTION (cid:201)CRITE E-2003/99 posØe par Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Initiative communautaire Interreg III (9 novembre 1999) Comment la Commission entend-elle consolider et gØrer l(cid:146)amØnagement du territoire europØen par la voie de l(cid:146)initiative communautaire Interreg III? Quelles incidences les projets actuels de coopØration interrØgionale transnationale pour de grands espaces europØens, qui bØnØficient d(cid:146)une aide au titre de l(cid:146)initiative communautaire Interreg II C auront-ils (cid:224) l(cid:146)avenir sur l(cid:146)initiative communautaire Interreg III? D(cid:146)aprŁs la nouvelle initiative communautaire Interreg III, ces espaces gØographiques seront-ils constituØs de la mŒme maniŁre qu(cid:146)ils l(cid:146)Øtaient pour l(cid:146)initiative communautaire Interreg II C? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (8 dØcembre 1999) Le projet d(cid:146)orientations pour l(cid:146)initiative communautaire Interreg III (1), approuvØ par la Commission le 13 octobre 1999, stipule dans ses points 6 et 12 que l(cid:146)objectif de cette nouvelle Initiative est «la promotion d(cid:146)un dØveloppement ØquilibrØ du territoire de l(cid:146)Union europØenne», visant (cid:224) «promouvoir un plus haut degrØ d(cid:146)intØgration territoriale au sein de vastes groupements de rØgions europØennes, dans le but de parvenir (cid:224) un dØveloppement durable, harmonieux et ØquilibrØ dans l(cid:146)Union EuropØenne». Dans son point 14, les orientations spØcifient que «les mesures doivent sous-tendre une approche territoriale intØgrØe susceptible de rØpondre (cid:224) des problŁmes communs» et que les programmes «doivent prendre en compte les recommandations pour le dØveloppement territorial formulØes dans le cadre du schØma de dØveloppement de l(cid:146)espace communautaire (SDEC)»


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1992/99 υποβολή: Paul Rübig (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Σχέδιο οδηγίας σχετικά με τη διάθεση παλαιών ηλεκτρικών συσκευών.

eurovoc_concepts:
distributive trades
environmental tax
household electrical appliance
waste management
waste recycling

text: 1. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 219 E/61 Eja·lloy, h Eyrvpai¤kh· Yphresi·a Katapole·mhshw thw Apa·thw (OLAF) kate·xei sto ejh·w dyna·mei toy kanonismoy· ariu. 1073/99 (2) toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy, genikh· armodio·thta gia thn prostasi·a tvn oikonomikv·n symfero·ntvn tvn Koinoth·tvn, ei·te pro·keitai gia posa· poy proe·rxontai apo· to geniko· proy¤ pologismo· tvn Koinoth·tvn, ei·te gia da·neia poy xorh·ghse h Eyrvpai¤kh· Tra·peza Ependy·sevn. (1) (2) EE L 349 thw 24. 12. 1998, sel. 12. EE L 136 thw 31. 5. 1999, sel. 1. (2000/C 219 E/072) GRAPTH ERVTHSH E-1992/99 ypobolh·: Paul Rübig (PPE-DE) prow thn Epitroph· (9 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Sxe·dio odhgi·aw sxetika· me th dia·uesh palaiv·n hlektrikv·n syskeyv·n (cid:129) Lo·gv thw mega·lhw dia·rkeiaw zvh·w tvn hlektrikv·n syskeyv·n (5 vw 20 xro·nia) to ko·stow thw dia·uesh·w toyw den mporei· sxedo·n kauo·loy na ektimhuei· kai na ypologistei· apo· ton e·mporo. (cid:129) Gia ton katanalvth· dhmioyrgei·tai e·na ki·nhtro na promhuey·etai o·lo kai perisso·tero hlektrike·w syskeye·w apo· tri·tew xv·rew gia na apofy·gei kata· thn agora· to pro·sueto ko·stow apo·syrshw. Oi syskeye·w ayte·w kata· thn apo·syrsh den diafe·royn apo· a·llew kai ua e·prepe gi(cid:146) ayto· to lo·go na mporoy·n na epistre·fontai di·xvw apozhmi·vsh. (cid:129) H ypoxrevtikh· enhme·rvsh sxetika· me th dia·uesh h· thn ajiopoi·hsh dhmioyrgei· pro·suetew dioikhtike·w dapa·new, oi opoi·ew den apozhmiv·nontai. (cid:129) Tygxa·noyn oi epi·shmoi eisagvgei·w diakritikh·w metaxei·rishw e·nanti tvn para·llhlvn eisagvge·vn lo·gv thw ypoxre·vshw na dhmioyrgh·soyn e·na sy·sthma dia·ueshw; Symmeri·zetai h Eyrvpai¤kh· Epitroph· toyw problhmatismoy·w tvn Eyrvpai·vn empo·rvn xondrikh·w pv·lhshw kai, an nai, poia boh·ueia mporei· na perime·nei o kla·dow apo· ayth·n; Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (21 Dekembri·oy 1999) Epi· toy paro·ntow h Epitroph· proparaskeya·zei th nomouesi·a sxetika· me th diaxei·rish tvn apoblh·tvn hlektrikv·n kai hlektronikv·n eidv·n ejoplismoy· (WEEE). Kata· to paro·n sta·dio h Epitroph· ejeta·zei ta ky·ria shmei·a toy sxetikoy· nomosxedi·oy symperilambanome·nvn tvn antistoi·xvn armodioth·tvn tvn kataskeyastv·n, tvn eisagvge·vn kai tvn a·llvn fore·vn dianomh·w. Genika· epiba·lletai na anaferuei· o·ti oi forei·w dianomh·w uevroy·ntai paragvgoi· kata· to no·hma toy sxedi·oy pro·tashw apokleistika· kai mo·no efo·son eisa·goyn epaggelmatika· hlektrika· h· hlektronika· ei·dh ejoplismoy· se ka·poio kra·tow me·low. H Epitroph· proti·uetai na diatypv·sei parathrh·seiw sxetika· me toyw idiai·teroyw problhmatismoy·w toy Ajioti·moy Me·loyw toy Koinoboyli·oy. Alhuey·ei o·ti yfi·stantai orisme·new asa·feiew se o·,ti afora· tiw mellontike·w time·w anaky·klvshw kai dia·ueshw tvn hlektrikv·n kai hlektronikv·n proi¤o·ntvn. Vsto·so apo· thn e·reyna sxetika· me tiw endexo·menew ejeli·jeiw ston tome·a tvn timv·n gia ana·logew epixeirh·seiw proky·ptei o·ti vw epi· to plei·ston oi kataskeyaste·w mporoy·n na ypologi·soyn me tiw shmerine·w time·w po·te ei·nai sko·pimo na dhmioyrghuoy·n apoue·mata gia th mellontikh· diaxei·rish tvn WEEE. Apo· thn e·reyna epi·shw proky·ptei o·ti den aname·nontai allage·w stiw katanalvtike·w synh·ueiew se o·,ti afora· thn agora· analo·gvn proi¤o·ntvn lo·gv thw epiba·rynshw thw telikh·w timh·w me te·low dia·ueshw dedome·noy toy y·coyw sto opoi·o aname·netai na ane·luei to vw a·nv te·low dia·ueshw. H ypo·uesh ayth· lamba·nei ypo·ch piuana· ofe·lh gia ton katanalvth· apo· geitonike·w agore·w. Vw ek toy·toy oi agore·w ek me·royw tvn katanalvtv·n se a·lla kra·th me·lh lo·gv toy te·loyw dia·ueshw aname·netai na ei·nai ela·xistew. Sto plai·sio ayto· epiba·lletai na ypenuymistei· o·ti ana·logoi problhmatismoi· ei·xan diatypvuei· gia to enallaktiko· sy·sthma xrhmatodo·thshw thw WEEE ba·sei toy opoi·oy oi katanalvte·w epibary·nontai kata· th dia·uesh tvn eidv·n ejoplismoy· toyw. Epi·shw kai stiw periptv·seiw ayte·w ua mporoy·se na ypoteuei· o·ti oi katanalvte·w ua e·teinan na metafe·royn prow dia·uesh ta ei·dh ejoplismoy· poy bri·skontai sto teliko· sta·dio toy ky·kloy zvh·w se tri·tew xv·rew v·ste na ejoikonomh·soyn to te·low dia·ueshw h· ua epe·legan na diaue·soyn ta vw a·nv ei·dh ejoplismoy· idivtika· kata· tro·po poy na ui·getai to periba·llon. C 219 E/62 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 1. 8. 2000 Endexo·mena pleonekth·mata gia toyw para·llhloyw eisagvgei·w eidv·n ejoplismoy· ekto·w thw Koino·thtaw en sxe·sei prow toyw kataxvrhue·ntew eisagvgei·w h· paragvgoy·w synistoy·n problh·mata o·son afora· sthn efarmogh· thw arxh·w thw eyuy·nhw toy paragvgoy· kai thn efarmogh· thw synafoy·w nomouesi·aw. To ue·ma ayto· ei·nai e·na apo· ta shmei·a poy epi· toy paro·ntow ejeta·zetai apo· thn Epitroph· sto plai·sio thw prvtoboyli·aw WEEE. (cid:201)na apo· ta problh·mata thw eyrvpai¤kh·w politikh·w diaxei·rishw tvn apoblh·tvn ei·nai h e·lleich akribv·n dedome·nvn sxetika· me tiw poso·thtew tvn parago·menvn, anaktoy·menvn kai diatiue·menvn apoblh·tvn. Ta anti·stoixa ariumhtika· dedome·na den ei·nai mo·no kauoristikh·w shmasi·aw gia th diaty·pvsh prota·sevn alla· epi·shw kai gia thn efarmogh· thw h·dh kei·menhw nomouesi·aw. Ei·nai safe·w o·ti ta dedome·na ayta· pre·pei na pare·xontai apo· toyw ypey·uynoyw tvn antistoi·xvn egxeirhma·tvn. Ejakoloyuei· na parame·nei adieykri·nistow o baumo·w ston opoi·o oi paragvgoi· kaloy·ntai na symba·lloyn sta kauh·konta ayta·. (2000/C 219 E/073) GRAPTH ERVTHSH E-1993/99 ypobolh·: Paul Rübig (PPE-DE) prow thn Epitroph· (9 Noembri·oy 1999) Ue·ma: H eje·lijh toy xondrikoy· empori·oy se sxe·sh me to Diadi·ktyo kai to Eyrv· To Diadi·ktyo kai to Eyrv· dieykoly·noyn thn endyna·mvsh thw alysi·daw dianomh·w kai pv·lhshw emporeyma·tvn. Oi paragvgoi· mporoy·n eykolo·tera na apeyuy·nontai a·mesa stoyw empo·royw lianikh·w pv·lhshw, kyri·vw stiw mega·lew alysi·dew katasthma·tvn, kai stoyw i·dioyw toyw katanalvte·w. Kata· syne·peia to xondriko· empo·rio, afoy· e·xei xa·sei sthn esvterikh· agora· thn leitoyrgi·a toy ektelvnismoy· kai me to Eyrv· thn dynato·thta thw diaxei·rishw metrhtv·n, xa·nei tv·ra me to Diadi·ktyo ako·ma kai to proba·disma plhrofo·rhshw, poy ei·xe ape·nanti sto lianiko· empo·rio. gi(cid:146) aytoy·w toyw lo·goyw ypa·rxei o ki·ndynow, o·ti to xondriko· empo·rio ta epo·mena xro·nia ua dextei· ayjhme·nh pi·esh, af« eno·w men apo· toyw megaloparagvgoy·w, af» ete·roy de apo· to lianiko· empo·rio, to opoi·o kyriarxei· sthn agora·, dedome·noy o·ti ei·nai oloe·na kai pio sygkentrvme·no. Skopey·ei h Eyrvpai¤kh· Epitroph· na la·bei me·tra gia na apotre·cei mi·a peraite·rv sygke·ntrvsh sto empo·rio; Ea·n nai, poia me·tra proble·pontai en o·cei thw apeilh·w afanismoy· toy mesai·oy xondrikoy· empori·oy ypo· ta ne·a dedome·na toy Diadikty·oy kai toy Eyrv· h· poiew dynato·thtew ble·pei gia thn diarkh· ejasfa·lish epibi·vshw toy mesai·oy xondrikoy· empori·oy; Apa·nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph·w (20 Dekembri·oy 1999) H Epitroph· e·xei epi·gnvsh tvn metabolv·n poy ephrea·zoyn to xondriko· empo·rio. Anafe·retai, loipo·n, sthn kata·stash ayth· sth Leykh· Bi·blo gia to empo·rio (1). Sto sxe·dio dra·shw poy episyna·ptetai sth Leykh· Bi·blo, h Epitroph· e·xei proble·cei mele·tew ston tome·a ayto·n, oi opoi·ew ua pragmatopoihuoy·n se synergasi·a me toyw empeirognv·monew tvn kratv·n melv·n (2). To Diadi·ktyo dieykoly·nei tiw emporike·w synallage·w se polla· epi·peda kai gia polloy·w oikonomikoy·w synteleste·w, idiai·tera tiw mikre·w kai mesai·ew epixeirh·seiw (MME). Ayto· isxy·ei to·so gia ton mikro· lianopvlhth·, o·so kai gia ton xondre·mporo, oi opoi·oi mporoy·n na eise·luoyn sthn agora· kai na e·ruoyn se a·mesh epafh· me toyw paragvgoy·w, toyw promhueyte·w kai toyw agoraste·w se dieune·w epi·pedo, kauv·w kai me ton katanalvth·, pio ey·kola kai me mikro·tero ko·stow me·sv tvn hlektronikv·n dikty·vn (Internet, Extranet, Intranet). Na giati· h Epitroph· enuarry·nei th symmetoxh· tvn MME sthn koinvni·a tvn plhroforiv·n kai sto hlektroniko· empo·rio, me tiw politike·w kai tiw drasthrio·thte·w thw ston en lo·gv tome·a, to·so se kanonistiko· epi·pedo (paradei·gmatow xa·rh, h pro·tash odhgi·aw sxetika· me orisme·new nomike·w pleyre·w toy hlektronikoy· empori·oy), o·so kai se epi·pedo e·reynaw, kata·rtishw kai dia·doshw tvn gnv·sevn kai tvn be·ltistvn praktikv·n. Xa·rh sthn pro·sbash se mia pagko·smia hlektronikh· agora· kai sth xrhsimopoi·hsh aytv·n tvn ne·vn texnologikv·n me·svn, poy syndya·zoyn thn plhrofo·rhsh, to empo·rio kai th dianomh·, ka·ue emporeyo·menow mporei· na dieyry·nei tiw dynato·thtew dia·ueshw tvn proi¤o·ntvn toy se olo·klhro ton ko·smo, na megeuy·nei to fa·sma tvn prosforv·n toy h· na stoxey·sei kaly·tera se eidikeyme·new agore·w. (cid:211)son afora· thn eisagvgh· toy eyrv·, aploystey·ei th xrhmatooikonomikh· diaxei·rish se olo·klhrh thn alysi·da dianomh·w. Me thn eja·leich toy kindy·noy tvn isotimiv·n tvn nomisma·tvn kai thw abebaio·thtaw poy synde·etai me tiw nomismatike·w diakyma·nseiw, oi emporike·w epixeirh·seiw ejoikonomoy·n shmantike·w dapa·new. H Epitroph· parathrei· poly· prosektika· thn ana·ptyjh toy empori·oy sthn Eyrv·ph. H efarmogh· koinotikv·n kano·nvn se ue·mata ele·gxoy tvn sygxvney·sevn apotelei· e·na me·so gia na periorisuei· h yperbolikh· sygke·ntrvsh thn opoi·a anafe·rei to Ajio·timo Me·low. Eja·lloy, h politikh· antagvnismoy· e·xei uetikh· prose·ggish e·nanti tvn MME kai e·labe ypo·ch tiw idiaitero·thtew aytv·n tvn epixeirh·sevn sthn anakoi·nvsh thw Epitroph·w sxetika· me tiw symfvni·ew h·ssonow shmasi·aw (3) kai sto sxe·dio kanonismoy· gia ejaire·seiw sxetika· me tiw ka·uetew symfvni·ew (4)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2014/99 υποβολή: Maria Martens (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Προσθήκη στα τσιγάρα, εκ μέρους της βιομηχανίας καπνού, ουσιών που δημιουργούν εξάρτηση.

eurovoc_concepts:
European social policy
adjuvant
tobacco
toxic substance

text: C 280 E/4 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 3. 10. 2000 Apa·nthsh toy k. Patten ej ono·matow thw Epitroph·w (28 Ianoyari·oy 2000) H epi· toy proy¤ pologismoy· arxh· symfv·nhse na xorhgh·sei 137 ekat. € kata· to oikonomiko· e·tow 1999, 1. apo· to kefa·laio toy proy¤ pologismoy· B7-54 gia sxe·dia anadia·rurvshw sto Kossyfope·dio. H Epitroph· kate·bale prospa·ueiew gia thn efarmogh·. Ta posa· den perilamba·noyn a·llh xrhmatodo·thsh thw Epitroph·w poy e·xei sxe·sh me thn kri·sh sto Kossyfope·dio, o·pvw h anurvpistikh· boh·ueia poy do·uhke apo· thn Yphresi·a thw Eyrvpai¤kh·w Koino·thtaw gia thn anurvpistikh· boh·ueia (ECHO) (378 ekat. € to 1999) h· h e·ktakth oikonomikh· yposth·rijh, y·coyw 100 ekat. €, poy do·uhke to 1999 apo· to kefa·laio toy proy¤ pologismoy· B7-54 sthn Prv·hn Gioygkoslabikh· Dhmokrati·a thw Makedoni·aw (FYROM) kai sto Mayroboy·nio kai apo· to kefa·laio toy proy¤ pologismoy· B7-50 sthn Albani·a, gia na mpore·soyn oi xv·rew ayte·w na antapokriuoy·n sto pro·sueto ba·row toy proy¤ pologismoy· toyw poy ofei·lontan sth mazikh· roh· tvn prosfy·gvn apo· to Kossyfope·dio. Xorhgh·uhke epi·shw pro·sueth makro-oikonomikh· boh·ueia sth FYROM kai sth Bosni·a-Erzegobi·nh, oi oikonomi·ew tvn opoi·vn eplh·ghsan apo· thn kri·sh sthn perioxh·. H Epitroph·, to Noe·mbrio toy 1999, anakoi·nvse o·ti ua pro·teine shmantiko·terh boh·ueia kai e·na pro·gramma ana·kamchw gia ta Dytika· Balka·nia, symperilambanome·noy toy Kossyfopedi·oy, gia ta e·th 2000-2006. Pro·teine e·na synoliko· poso· y·coyw 5. 500 ekat. €, alla· h leptomerh·w ajiolo·ghsh tvn anagkv·n pro·keitai na oloklhrvuei· thn a·noijh toy 2000 v·ste na ejetastei· kata· th diadikasi·a toy proy¤ pologismoy· toy 2001 env· ua ei·nai egkai·rvw en isxy· gia thn paroysi·ash toy ne·oy progra·mmatow. O o·gkow thw boh·ueiaw poy e·xei desmeyuei· apo· ta kra·th me·lh gia thn anasygkro·thsh toy Kossyfopedi·oy pare·xetai stoyw pi·nakew poy ekponh·uhkan meta· tiw diaske·ceiw tvn xrhmatodotv·n toy Kossyfopedi·oy, ton Ioy·lio kai to Noe·mbrio toy 1999, kai mporei· na melethuei· sth ue·sh sto internet gia thn anasygkro·thsh sth Notioanatolikh· Eyrv·ph, poy diaxeiri·zontai apo· koinoy· h Epitroph· kai h Pagko·smia Tra·peza (http://www. see- recon. org/Calendar/pledgeeuro. pdf and http://www. seerecon. org/Calendar/SDC/sdc-pledges-euro. pdf). Sta me·sa toy 1999, ei·xan arxika· problefuei· apo· thn Epitroph· 500 ekat. € gia thn anasygkro·thsh 2. -4. toy Kossyfopedi·oy, peri·poy 440 ekat. € perisso·tera apo· o·,ti problepo·tan sto prokatarktiko· sxe·dio proy¤ pologismoy· thw Epitroph·w, toy Aprili·oy 1999. H telikh· ajiolo·ghsh tvn anagkv·n epro·keito na gi·nei gia to 2000 kata· th diadikasi·a toy proy¤ pologismoy·. H Epitroph· paroysi·ase tiw apo·ceiw thw sxetika· me tiw epiptv·seiw thw xrhmatodo·thshw toy Kossyfopedi·oy ston proy¤ pologismo·, me·sv thw pro·tashw epistolh·w tropopoi·hshw ariu. 4/2000, sta te·lh Oktvbri·oy 1999. H Epitroph· pro·teine na energh·sei se dy·o toyla·xiston, sta·dia: prv·ta, kaly·ptontaw mo·no ton proy¤ pologismo· toy 2000 kai, argo·tera, kata· thn proetoimasi·a toy prokatarktikoy· sxedi·oy toy proy¤ pologismoy· 2001, kai afoy· gnvstopoihuoy·n oi akribei·w ajiologh·seiw tvn anagkv·n kai thw xrhmatodo·thshw apo· a·lloyw xrhmatodo·tew, gia to ypo·loipo thw perio·doy poy kaly·ptetai apo· to pro·gramma dra·shw 2000. (cid:201)na perisso·tero oikonomiko· anaptyjiako· pro·gramma poy ua sthri·zetai sth synergasi·a, ua antikatasth·sei stadiaka· thn e·ktakth anasygkro·thsh. H Epitroph· pro·teine e·na syndyasmo· triv·n phgv·n xrhmatodo·thshw gia thn e·ktakth xrhmatodo·thsh poy apaith·uhke: anakatanomh· efo·son ei·nai sko·pimo, merikh· xrhsimopoi·hsh toy me·soy eyeliji·aw kai epaneje·tash thw xrhmatodotikh·w prooptikh·w. H epi· toy proy¤ pologismoy· arxh· symfv·nhse gia poso· 240 ekat. € gia a·mesh boh·ueia sthn anasygkro·thsh toy Kossyfopedi·oy, to Deke·mbrio toy 1999, me peraite·rv xrhmatodo·thsh apo· thn anurvpistikh· boh·ueia kai apo· metafore·w v·ste to synolika· diaue·simo poso· gia to Kossyfope·dio to 2000 na fua·sei ta 360 ekat. €. Gia to skopo· ayto·, apofa·sise na xrhsimopoih·sei plh·rvw to apo·uema elastiko·thtaw kai na anakatanei·mei po·royw sto plai·sio toy kondyli·oy 4. (2000/C 280 E/004) GRAPTH ERVTHSH E-2014/99 ypobolh·: Maria Martens (PPE-DE) prow thn Epitroph· (9 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Prosuh·kh sta tsiga·ra, ek me·royw thw biomhxani·aw kapnoy·, oysiv·n poy dhmioyrgoy·n eja·rthsh Apo· e·kuesh poy ejepo·nhsan treiw episthmonike·w organv·seiw (ASH, Action on Smoking and Health, to i·dryma Imperial Cancer Research Fund, kai to Massachusetts Tobacco Control Program), aporre·ei o·ti oi kapnobio- mhxani·ew prosue·toyn sta tsiga·ra xhmike·w oysi·ew poy dhmioyrgoy·n epiple·on eja·rthsh. H en lo·gv e·kuesh bri·sketai sto dy·ktyo Internet me thn ejh·w diey·uynsh: http://www. ash. org. uk/papers/additives. html. (cid:201)xei la·bei gnv·sh h Eyrvpai¤kh· Epitroph· tvn vw a·nv apokalyptikv·n stoixei·vn; 3. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 280 E/5 Poia· ei·nai h a·poch thw Epitroph·w sxetika· me tiw en lo·gv praktike·w thw biomhxani·aw kapnoy·; (cid:201)xontaw ypo·ch tiw prvtoboyli·ew thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w ston tome·a thw dhmo·siaw ygei·aw kai thw prostasi·aw tvn katanalvtv·n, den kri·nei h Epitroph· o·ti ei·nai kairo·w na diereynh·sei thn kata·stash o·son afora· thn efarmogh· analo·gvn praktikv·n apo· tiw eyrvpai¤ke·w kapnobiomhxani·ew; Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (16 Dekembri·oy 1999) H Epitroph· gnvri·zei pra·gmati thn e·kuesh poy anafe·rei o ky·riow boyleyth·w. H Epitroph· diaty·pvse epi·shw ta sxo·lia· thw sxetika· me to zh·thma ayto· sthn pro·sfath e·kuesh· thw sxetika· me thn pro·odo poy e·xei epiteyxuei· sxetika· me thn prostasi·a thw dhmo·siaw ygei·aw apo· tiw epiblabei·w syne·peiew thw katana·lvshw kapnoy· (1). To 1997, h Epitroph· zh·thse pra·gmati apo· o·la ta kra·th me·lh plhrofori·ew sxetika· me thn politikh· toyw o·son afora· ta pro·sueta poy perie·xontai sta tsiga·ra. H ana·lysh tvn apanth·sevn apokaly·ptei shmantike·w diafore·w metajy· tvn isxyo·ntvn kano·nvn kai dei·xnei thn tre·xoysa nomikh· kata·stash sta kra·th me·lh o·son afora· ta pro·sueta ston kapno·. Xrhsi·meyse epi·shw vw ba·sh gia thn ekpo·nhsh miaw kata·llhlhw koinotikh·w anti·drashw gia thn eja·leich tvn empodi·vn sto eley·uero empo·rio sta plai·sia thw eniai·aw agora·w, env· tayto·xrona ejasfali·zetai ychlo· epi·pedo prostasi·aw thw dhmo·siaw ygei·aw. H pro·tash poy proe·kyce egkri·uhke apo· thn Epitroph· stiw 16 Noembri·oy 1999 (2) kai diabiba·sthke sto Koinoboy·lio kai sto Symboy·lio. Sto a·ruro 7 thw pro·tashw ori·zetai o·ti «ta kra·th me·lh apaitoy·n apo· o·loyw toyw kapnobiomhxa·noyw kai toyw eisagvgei·w proi¤o·ntvn kapnoy· na toyw ypoba·lloyn e·nan kata·logo o·lvn tvn systatikv·n ekto·w toy kapnoy· poy xrhsimopoioy·ntai sthn paragvgh· tvn proi¤o·ntvn kapnoy· toyw ana· ma·rka, symperilambanome·nvn tvn pro·suetvn oysiv·n kai tvn posoth·tvn toyw. Ta kra·th me·lh apaitoy·n epi·shw apo· toyw kapnobiomhxa·noyw kai toyw eisagvgei·w na para·sxoyn plh·rh stoixei·a o·son afora· ayta· ta systatika· ekto·w toy kapnoy· prin apo· kai meta· thn kay·sh kai na apodei·joyn o·ti ta en lo·gv systatika· ei·nai asfalh· gia thn ygei·a tvn katanalvtv·n o·tan xrhsimopoioy·ntai o·pvw pre·pei sta proi¤o·nta kapnoy· toyw. » (1) COM(1999)407 teliko·. (2) COM(1999)594 teliko·. (2000/C 280 E/005) GRAPTH ERVTHSH P-2017/99 ypobolh·: Mihail Papayannakis (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (28 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: (cid:201)kuesh sxetika· me toyw ele·gxoyw poio·thtaw tvn e·rgvn toy B KPS Stiw 13. 10. 1998 h to·te Epi·tropow, k. Wulf-Mathies, apantv·ntaw sthn yp(cid:146) ar. E-2176/98 (1) erv·thsh· moy, ei·xe dhlv·sei o·th h prv·th trimhniai·a e·kuesh thw ESPEL ei·xe diapistv·sei thn y·parjh problhma·tvn poio·thtaw se dia·fora e·rga, o·pvw kai o·ti h ESPEL ua proe·baine se diene·rgeia systhmatikoy· kai se ba·uow ele·gxoy tvn e·rgvn toy B KPS. Ervta·tai h Epitroph·, meta· ta pollapla· dystyxh·mata poy symbai·noyn stoyw ellhnikoy·w aytokinhtodro·moyw, me aiti·a tiw kakotexni·ew kai ta aneparkh· systh·mata ele·gxoy, poia ei·nai ta apotele·smata toy me·xri sh·mera ele·gxoy thw ESPEL, se poia sygkekrime·na e·rga entopi·suhkan kakotexni·ew h· ellei·ceiw, ea·n ayte·w dioruv·uhkan apo· toyw ergola·boyw kai me tiw dapa·new poi·vn, kai poiew ei·nai oi dhmosionomike·w, peiuarxike·w, poinike·w h· a·lew dioikhtike·w (p. x. may·rh li·sta) syne·peiew poy pro·keitai na epiba·lei stoyw ypeyuy·noyw tvn paralei·cevn kai tvn kakotexniv·n; (1) EE C 96 thw 8. 4. 1999, sel. 51 kai EE C 135 thw 14. 5. 1999, sel. 16


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1995/99 från Paul Rübig (PPE-DE) till kommissionen. Riktlinjer för vertikala begränsningar.

eurovoc_concepts:
competition policy
market
small and medium-sized enterprises
vertical agreement

text: C 170 E/136 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 6. 2000 denna best(cid:228)mmelse. Sammanfattningsvis kan ett system med gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande fasta bokpriser endast beviljas undantag om avtalet eller aff(cid:228)rsmetoden uppfyller alla villkoren i artikel 81. 3 i EG-f(cid:246)rdraget, det vill s(cid:228)ga under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att f(cid:246)rdelarna f(cid:246)r kulturen (cid:129) artikel 151. 4 i EG-f(cid:246)rdraget (cid:129) (cid:228)r klart fastst(cid:228)llda. (1) (2) Se artikel 19 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 17 av den 6 februari 1962 (cid:129) F(cid:246)rsta f(cid:246)rordningen om till(cid:228)mpning av f(cid:246)rdragets artiklar 85 och 86, EGT 13, 21. 2. 1962 (svensk specialutg(cid:229)va, omr(cid:229)de 8, volym 1, s. 8), senast (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning (EG) nr 1216/1999, EGT L 148, 15. 6. 1999, och kommissionens f(cid:246)rordning nr 99/63/EEG av den 25 juli 1963 om s(cid:229)dana f(cid:246)rh(cid:246)r som avses i artikel 19. 1 och 19. 2 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 17, EGT 127, 20. 8. 1963 (svensk specialutg(cid:229)va, omr(cid:229)de 8, volym 1, s. 32); f(cid:246)rordning nr 99/63/EEG har under tiden upph(cid:228)vts och ersatts av kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2842/98 av den 22 december 1998 om h(cid:246)rande av parter i vissa f(cid:246)rfaranden enligt artiklarna 85 och 86 i EG-f(cid:246)rdraget, EGT L 354, 30. 12. 1998. Se kommissionens beslut av den 25 november 1981, VBBB och VBVB, EGT L 54, 25. 2. 1982, respektive av den 12 december 1988, Publishers Association (cid:129) Net Book Agreements, EGT L 22, 26. 1. 1989. Se (cid:228)ven EG-domstolens dom av den 17 januari 1984 i f(cid:246)renade m(cid:229)len 43/82 och 63/82, VBVB och VBBB mot kommissionen, Rec. 1984, s. 17, f(cid:246)rstainstansr(cid:228)ttens dom av den 9 juli 1992 i m(cid:229)l T-66/89, Publishers Association mot kommissionen, Rec. 1992, s. II-1995 och EG-domstolens dom av den 17 januari 1995 i m(cid:229)l C-360/92, Publishers Association mot kommissionen, REG 1995, s. I-23. (2000/C 170 E/163) SKRIFTLIG FR¯GA E-1995/99 fr(cid:229)n Paul R(cid:252)big (PPE-DE) till kommissionen (9 november 1999) ˜mne: Riktlinjer f(cid:246)r vertikala begr(cid:228)nsningar Vid utfr(cid:229)gningen i utskottet f(cid:246)r ekonomi och valutafr(cid:229)gor betonade den nyvalde kommissionsledamoten med ansvar f(cid:246)r konkurrensfr(cid:229)gor att insyn och klarhet (cid:228)r viktigt f(cid:246)r att medborgarna skall acceptera EU:s best(cid:228)mmelser. F(cid:246)rslaget till riktlinjer f(cid:246)r vertikala begr(cid:228)nsningar omfattar 225 enskilda punkter och l(cid:228)gger tyngdvikten vid exempel som inte alltid kan generaliseras. I den omfattande diskussionen om den relevanta marknaden saknas det precis som tidigare ett klarg(cid:246)rande som skulle f(cid:246)rhindra att producenter i mindre stater missgynnas. Hur (cid:228)mnar kommissionen skapa st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga insyn i denna fr(cid:229)ga och finna balanserade l(cid:246)sningar som inte leder till den or(cid:228)ttvisa behandling som man fruktar? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Mario Monti (29 november 1999) Parlamentsledamoten h(cid:228)nvisar till det utkast till riktlinjer om vertikala begr(cid:228)nsningar som kommissionen offentliggjorde tillsammans med ett utkast till en gruppundantagsf(cid:246)rordning den 24 september 1999 (1). Kommissionen anser att den nya politik som f(cid:246)reslagits kommer att avsev(cid:228)rt f(cid:246)renkla de regler som till- l(cid:228)mpas f(cid:246)r vertikala begr(cid:228)nsningar och minska belastningen i form av regleringar. Den skapar (cid:228)ven trygghet f(cid:246)r f(cid:246)retag som saknar marknadsinflytande (vilket de flesta f(cid:246)retag g(cid:246)r) eftersom de inom vissa ramar inte l(cid:228)ngre m(cid:229)ste g(cid:246)ra en bed(cid:246)mning av om deras avtal (cid:228)r giltiga enligt gemenskapens konkurrens- regler. Enligt denna nya politik omfattar den f(cid:246)reslagna gruppundantagsf(cid:246)rordningen alla vertikala begr(cid:228)nsningar (cid:129) som ing(cid:229)s av f(cid:246)retag med en marknadsandel p(cid:229) upp till 30 % (cid:129) f(cid:246)r varor och tj(cid:228)nster b(cid:229)de i mellanledet och slutledet, f(cid:246)rutom ett begr(cid:228)nsat antal s(cid:228)rskilt allvarliga begr(cid:228)nsningar och villkor. Detta undanr(cid:246)jer vissa allvarliga brister i de tre befintliga gruppundantagsf(cid:246)rordningarna f(cid:246)r ensam(cid:229)ter- f(cid:246)rs(cid:228)ljaravtal, exklusiva ink(cid:246)psavtal och franchiseavtal som har kritiserats mycket de senaste (cid:229)ren f(cid:246)r att ha en alltf(cid:246)r begr(cid:228)nsad omfattning, f(cid:246)r att vara alltf(cid:246)r formalistiska och f(cid:246)r att p(cid:229)tvinga industrin en tv(cid:229)ngstr(cid:246)ja som inte (cid:228)r f(cid:246)renlig med moderna produktions- och distributionsmetoder. Den f(cid:246)renkling som den nya f(cid:246)reslagna politiken inneb(cid:228)r kommer framf(cid:246)r allt att gagna sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, som i stor utstr(cid:228)ckning omfattas av den nya f(cid:246)rordningen. 20. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170 E/137 F(cid:246)retag med en marknadsandel p(cid:229) mer (cid:228)n 30 % kommer visserligen inte att ha samma trygghet men det m(cid:229)ste understrykas att enligt den nya politiken kommer deras vertikala avtal inte att anses vara olagliga. D(cid:228)remot kan en individuell granskning i enlighet med artikel 81 (tidigare artikel 85) i EG-f(cid:246)rdraget komma att kr(cid:228)vas. Riktlinjerna (cid:228)r utformade f(cid:246)r att underl(cid:228)tta granskningsf(cid:246)rfarandet f(cid:246)r f(cid:246)retagen och d(cid:228)rmed g(cid:246)ra konkurrensbest(cid:228)mmelserna effektivare. I utkastet till riktlinjerna har kommissionen f(cid:246)rs(cid:246)kt att (cid:229)stadkomma en detaljerad och utt(cid:246)mmande (cid:246)versikt (cid:246)ver ett tekniskt sett komplicerat omr(cid:229)de. Texten inneh(cid:229)ller exempelvis ett kapitel som r(cid:246)r fr(cid:229)gor om marknadsdefinition som bygger p(cid:229) de allm(cid:228)nna kriterierna i kommissionens meddelande om mark- nadsdefiniering fr(cid:229)n 1997 och som (cid:228)r utformat f(cid:246)r att ge f(cid:246)retagen ledning i de s(cid:228)rskilda fr(cid:229)gor som uppst(cid:229)r i samband med vertikala begr(cid:228)nsningar. Riktlinjerna har offentliggjorts som ett utkast i Europeiska gemenskapens officiella tidning f(cid:246)r att alla ber(cid:246)rda parter ska kunna inkomma med sina synpunkter. D(cid:229) kan kommissionen, om s(cid:229) beh(cid:246)vs, g(cid:246)ra f(cid:246)rb(cid:228)ttringar och f(cid:246)rtydliganden. Vad betr(cid:228)ffar marknadsdefinition b(cid:246)r man komma ih(cid:229)g att den relevanta marknaden d(cid:228)r karteller eller monopolistiska beteenden f(cid:246)rekommer inte alltid sammanfaller med medlemsstaternas territorier och m(cid:229)ste bed(cid:246)mas fr(cid:229)n fall till fall. De eventuella negativa och positiva effekterna av vertikala avtal m(cid:229)ste bed(cid:246)mas p(cid:229) den relevanta marknaden. Gemenskapens konkurrenspolitik (cid:228)r allt annat (cid:228)n of(cid:246)rdelaktig f(cid:246)r producenter p(cid:229) mindre marknader; m(cid:229)let (cid:228)r att skydda konkurrensen och konsumenternas intressen p(cid:229) alla relevanta marknader, hur stora eller sm(cid:229) de (cid:228)n (cid:228)r geografiskt sett. (den s. k. antitrust-marknaden) (1) EGT C 270, 24. 9. 1999. (2000/C 170 E/164) SKRIFTLIG FR¯GA E-2013/99 fr(cid:229)n Antonio Tajani (PPE-DE) och Enrico Ferri (PPE-DE) till kommissionen (9 november 1999) ˜mne: (cid:214)vertr(cid:228)delse i den italienska lagstiftningen om allm(cid:228)n och privat h(cid:228)lsov(cid:229)rd av best(cid:228)mmelserna om konkurrens och friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster Det har kommit till fr(cid:229)gest(cid:228)llarnas k(cid:228)nnedom att n(cid:229)gra organisationer som representerar privata italienska h(cid:228)lsov(cid:229)rdsinstitut (SNUBALP, FIOSP och URSAP) har v(cid:228)nt sig till Europeiska kommissionen f(cid:246)r att denna skall granska f(cid:246)ljande (cid:246)vertr(cid:228)delser i den italienska lagstiftningen om allm(cid:228)n och privat h(cid:228)lsov(cid:229)rd av gemenskapsbest(cid:228)mmelserna om konkurrens och friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster: (cid:129) ASL (lokala h(cid:228)lsov(cid:229)rdscentraler) har r(cid:229)kat i en intressekonflikt och missbrukar sin dominerande st(cid:228)llning genom att kombinera sina marknadsreglerande funktioner med skapande/tillhandah(cid:229)llande och f(cid:246)rv(cid:228)rv/betalning av tj(cid:228)nster (f(cid:246)rordning nr 419 av den 30 november 1998 och nr 229 av den 19 juni 1999). (cid:129) Marknaden f(cid:246)r h(cid:228)lsov(cid:229)rd (cid:228)r segmenterad och icke-italienska tj(cid:228)nsteut(cid:246)vare diskrimineras. Avgifterna fastst(cid:228)lls av myndigheterna (ministerdekret av den 22 juli 1996) och (cid:228)r s(cid:229) l(cid:229)ga att det (cid:228)r om(cid:246)jligt f(cid:246)r tj(cid:228)nsteut(cid:246)vare fr(cid:229)n andra medlemsstater att med rimliga vinstmarginaler verka p(cid:229) den italienska marknaden. Det (cid:228)r dessutom ett faktum att h(cid:228)lsov(cid:229)rd inte (cid:228)r utesluten fr(cid:229)n reglerna om frihet att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster. Den tolkning som de klagande organisationerna har givit delas, f(cid:246)rutom av fr(cid:229)gest(cid:228)llarna, ocks(cid:229) av den myndighet som ansvarar f(cid:246)r konkurrensen och den italienska marknaden i tv(cid:229) yttranden av den 25 juni 1998 och den 20 maj 1999. Kan kommissionen mot denna bakgrund meddela om den p(cid:229) l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt f(cid:246)ljer upp klagan, vilka enheter och tj(cid:228)nstem(cid:228)n som granskar fallet och hur l(cid:229)ngt man kommit?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2008/99 von Rosa Miguélez Ramos (PSE) an die Kommission. Der Fischfang in der Jahrtausendrunde.

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
common fisheries policy
conference proceedings
control of State aid
tariff negotiations

text: 18. 7. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 203 E/113 Wie beurteilt der Rat die Mitteilung der genannten Regierungen (cid:252)ber die Fischereibeihilfen? Wie gedenkt der Rat unseren Fischereisektor auf der 3. Ministerkonferenz in Seattle zu verteidigen? Beabsichtigt er, den sozialen, (cid:246)kologischen und gesundheitspolitischen Aspekten ein gr(cid:246)(cid:223)eres Gewicht zuzumessen als den rein industriellen Aspekten? Antwort (24. Januar 2000) 1. Die zust(cid:228)ndigen Gremien des Rates sind (cid:252)ber die Mitteilungen betreffend Fischereibeihilfen unter- Island, Neuseeland, Norwegen, Peru, den Philippinen und den richtet worden, die von Australien, Vereinigten Staaten dem Allgemeinen Rat der WTO im Rahmen der Vorbereitung der vom 30. November bis 3. Dezember 1999 in Seattle stattfindenden Dritten WTO-Ministerkonferenz unterbreitet worden sind. In seinen Schlu(cid:223)folgerungen vom 26. Oktober 1999 zur Vorbereitung der Konferenz in Seattle hat 2. der Rat klargestellt, da(cid:223) bei Beschl(cid:252)ssen (cid:252)ber die Handelsliberalisierung der Einhaltung des Seerechts(cid:252)ber- einkommens der Vereinten Nationen und den Zielen der internationalen (cid:220)bereinkommen (cid:252)ber den Umweltschutz und die Bewirtschaftung der nat(cid:252)rlichen Ressourcen sowie den internationalen Fischerei(cid:252)- bereinkommen geb(cid:252)hrend Rechnung getragen wird. Dar(cid:252)ber hinaus hat der Rat unter den allgemeinen Verhandlungszielen betont, da(cid:223) sichergestellt werden mu(cid:223), da(cid:223) ein angemessenes Gleichgewicht zwischen der weiteren Liberalisierung des Handels und der St(cid:228)rkung der multilateralen Regeln zur nachhaltigen Entwicklung, zum Umweltschutz, zum sozialen Fortschritt, zur Verringerung der Armut und zur Gesund- heit der Verbraucher beitr(cid:228)gt. 3. Der Rat wird aufmerksam beobachten, wie sich der Proze(cid:223) zur Vorbereitung des in Seattle stattfindenden Treffens entwickelt, und wird dort insbesondere im Rahmen einer Sondertagung w(cid:228)hrend der gesamten Dauer der Konferenz zusammenkommen. (2000/C 203 E/144) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2008/99 von Rosa MiguØlez Ramos (PSE) an die Kommission Betrifft: Der Fischfang in der Jahrtausendrunde (9. November 1999) In der Mitteilung der Kommission an den Rat und an das Europ(cid:228)ische Parlament (cid:252)ber das Konzept der EU f(cid:252)r die WTO-Jahrtausendrunde (KOM(1999) 331 endg. ) werden weder der Fischfang noch die Gemeinsame Fischereipolitik ausdr(cid:252)cklich erw(cid:228)hnt. Die Regierungen von Australien, den Vereinigten Staaten, den Island, Norwegen, Neuseeland und Peru haben der WTO jedoch eine Mitteilung (cid:252)ber Philippinen, Fischereibeihilfen vorgelegt, die im Fall ihrer Umsetzung eine ernsthafte Bedrohung der Gemeinsamen Fischereipolitik und des gemeinschaftlichen Fischereisektors darstellen w(cid:252)rde. Die genannten Regierungen schlagen ausgehend von mangelhaften und nicht auf wissenschaftlichen Daten (cid:252)ber die Zonen und Flotten beruhenden (cid:220)berlegungen vor, da(cid:223) die Mitglieder in den bevorstehenden Verhandlungen der WTO die Streichung von Beihilfen vereinbaren sollen, die zu einer (cid:220)berproduktion im Fischereisektor f(cid:252)hren, da sie den Handel verzerren, die nachhaltige Bewirtschaftung der Fischpopulationen erheblich beeintr(cid:228)chtigen und die nachhaltige Entwicklung behindern. Angesichts der Instabilit(cid:228)t des gemeinschaftlichen Fischereisektors und der vom Fischfang abh(cid:228)ngigen Gebiete kann die Jahrtausendrunde schwerwiegende Auswirkungen haben, wenn die Europ(cid:228)ische Union nicht entschieden f(cid:252)r die Verteidigung unserer Fischereipolitik eintritt. Welchen Standpunkt nimmt die Kommission in der Jahrtausendrunde zur Fischerei ein? Wie beurteilt die Kommission die Mitteilung der genannten Regierungen (cid:252)ber die Fischereibeihilfen? C 203 E/114 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 7. 2000 Wie gedenkt die Kommission unseren Fischereisektor auf der 3. Ministerkonferenz in Seattle zu verteidi- gen? Beabsichtigt sie, den sozialen, (cid:246)kologischen und gesundheitspolitischen Aspekten ein gr(cid:246)(cid:223)eres Gewicht zuzumessen als den rein industriellen Aspekten? Ferner hat das Kommissionsmitglied Fischler auf der Landwirtschaftsmesse in Verona die Schaffung eines (cid:132)WTO-Forums(cid:147) zur Verteidigung des europ(cid:228)ischen Landwirtschaftsmodells angek(cid:252)ndigt, das sich aus Vertretern der Landwirtschaftsverb(cid:228)nde, der verarbeitenden Industrie, Verbrauchern, Arbeitern, Umwelt- sch(cid:252)tzern usw. zusammensetzt. Sieht Herr Fischler auch die Schaffung eines (cid:228)hnlichen Forums f(cid:252)r die Fischerei vor? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (30. November 1999) In ihrer Mitteilung (cid:252)ber das Konzept der Union f(cid:252)r die WTO-Jahrtausendrunde vom 8. Juli 1999 hat die Kommission das m(cid:246)gliche Gemeinschaftsprogramm f(cid:252)r diese Runde definiert. Dieses Programm deckt eine Reihe von Bereichen wie Landwirtschaft, Dienstleistungen, Z(cid:246)lle auf nichtlandwirtschaftliche Erzeugnisse, Investitionen, Wettbewerb, Erleichterung des Handels und Beziehungen zwischen Handel und Umwelt ab. Nach Auffassung der Kommission sind Zollfragen im Bereich der Fischerei im Rahmen der Zollverhand- lungen f(cid:252)r nichtlandwirtschaftliche Erzeugnisse zu pr(cid:252)fen. Hinsichtlich der Z(cid:246)lle setzt sich die Kommission f(cid:252)r globale Zollverhandlungen ein, die darauf ausgerichtet sind, die Z(cid:246)lle zu senken, die Spitzenz(cid:246)lle zu beseitigen und die Tarifstrukturen zu harmonisieren. Die Festlegung von Bandbreiten (niedrige, mittlere und hohe Z(cid:246)lle), die alle Z(cid:246)lle enthalten sollten, w(cid:252)rde eine gewisse Flexibilit(cid:228)t bieten, bei der ein angemessener Schutz f(cid:252)r die Erzeugnisse gew(cid:228)hrleistet bliebe, die am meisten zur Sicherung des Einkommens unserer Erzeuger beitragen und die auch k(cid:252)nftig die Grundlage der wirtschaftlichen T(cid:228)tigkeit bestimmter K(cid:252)stengebiete der Gemeinschaft sein werden. Was die Beihilfen f(cid:252)r den Fischereisektor und ihre Auswirkungen auf den Handel, die Lage der Fischbe- st(cid:228)nde und die Umwelt anbelangt, so ist durchaus nicht sicher, ob dieser Aspekt im Arbeitsprogramm der WTO-Jahrtausendrunde enthalten sein wird. Die Kommission hat k(cid:252)rzlich in den Gespr(cid:228)chen im Ausschu(cid:223) f(cid:252)r Handel und Umwelt der WTO erkl(cid:228)rt, da(cid:223) sie die Arbeiten der Ern(cid:228)hrungs- und Landwirtschafts- organisation (FAO) der Vereinten Nationen und insbesondere den internationalen Aktionsplan zur Steuerung der Fangkapazit(cid:228)ten unterst(cid:252)tzt. So ist die auf Veranlassung dieser Organisation durchgef(cid:252)hrte Analyse der Faktoren, die sich auf die Fangkapazit(cid:228)ten auswirken k(cid:246)nnen (mangelnde Kontrolle (cid:252)ber die Flotte, nicht nachhaltige Steuerung der Fangt(cid:228)tigkeiten, Beihilfen) eine unbedingte Voraussetzung f(cid:252)r jede Diskussion in der WTO (cid:252)ber einen etwaigen Zusammenhang zwischen Beihilfen, (cid:220)berkapazit(cid:228)t und (cid:220)berfischung der Best(cid:228)nde. Zur Verteidigung der Gemeinschaftsinteressen in der Fischerei wird die Kommission darauf bedacht sein, da(cid:223) die Verhandlungsergebnisse sowohl in bezug auf die Z(cid:246)lle wie in bezug auf die anderen Verhand- lungsbereiche ausgewogen sein werden. Sie wird im Rahmen des Verhandlungsmandats handeln, das ihr der Rat erteilt. Was die Empfehlung des Herrn Abgeordneten anbelangt, nach dem Vorbild der Landwirtschaft auch f(cid:252)r die Fischerei ein (cid:132)WTO-Forum(cid:147) einzurichten, so wird die Kommission pr(cid:252)fen, inwieweit ein solches Forum unter Ber(cid:252)cksichtigung des Gewichts zweckm(cid:228)(cid:223)ig ist, das der Fischerei im Rahmen der WTO-Verhand- lungen auf dem Ministertreffen in Seattle einger(cid:228)umt wird. (2000/C 203 E/145) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2009/99 von Ulpu Iivari (PSE) an die Kommission (9. November 1999) Betrifft: Rolle der Bibliotheken in der modernen Gesellschaft Auf Ersuchen der Konferenz der Pr(cid:228)sidenten gab der Pr(cid:228)sident des Europ(cid:228)ischen Parlaments in der Sitzung vom 15. Mai 1998 bekannt, da(cid:223) der Ausschu(cid:223) f(cid:252)r Kultur, Jugend, Bildung und Medien des Europ(cid:228)ischen Parlaments die Genehmigung erhalten hat, einen Bericht (cid:252)ber die Rolle der Bibliotheken in der modernen Gesellschaft auszuarbeiten. Der Ausschu(cid:223) benannte Frau Mirja Ryyn(cid:228)nen als Berichterstatterin. Der Initiativbericht des Ausschusses wurde im Oktober 1998 im Plenum (1) angenommen. Die Aussprache (cid:252)ber den Bericht wurde als der Phase eines Gr(cid:252)nbuchs entsprechend angesehen


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2016/99 van Jan Andersson (PSE) aan de Commissie. Maatregelen van de Commissie ter oplossing van tekortkomingen in de omgang met verklaringen voor de export van vlees.

eurovoc_concepts:
European social policy
Finland
Sweden
health certificate
import (EU)
meat

text: C 303 E/24 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 24. 10. 2000 Sinds haar mededeling over illegale en schadelijke inhoud op internet (7) en het Groenboek over de 4. bescherming van minderjarigen en de menselijke waardigheid in de context van de audiovisuele informa- tiediensten (8) heeft de Commissie haar benadering van het door het geachte parlementslid aangeroerde probleem niet gewijzigd. Zij verwijst hem dan ook naar deze documenten. (1) Beschikking 276/1999/EEG van het Europees Parlement en de Raad van 25 januari 1999 (cid:129) PB L 33 van 6. 2. 1999. (2) PB L 270 van 7. 10. 1998, http://europa. eu. int/comm/dg IO/avpolicy/new_srv/recom-intro_en. html. (3) PB L 322 van 12. 12. 1996, http://europa. eu. int/comm/justice_home/project/stop_nl. htm. (4) http://www. stop-childpornog. at/conc. asp. (5) Wetgevingsresolutie houdende advies van het Europees Parlement inzake het ontwerp van gemeenschappelijk optreden, door de Raad aangenomen op grond van artikel K. 3 van het Verdrag betreffende de Europese Unie, ter bestrijding van kinderpornografie op Internet (10850/5/98 (cid:129) C4-0674/98 (cid:129) 98/0917(CNS)) (Raadplegingsproce- dure), 13 april 1999, Verslag van de Commissie openbare vrijheden (rapporteur Gerhard Schmid), A4-0141/1999. (6) COM(1999) 427 def. , http://europa. eu. int/eur-lex/nl/com/dat/1999/nl_599PC0427. html. (7) COM(96) 487 def. , http://www2. echo. lu/legal/en/internet/communic. html. (8) COM(96) 483 def. , http://europa. eu. int/en/record/green/gp9610/protec. htm. (2000/C 303 E/020) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2016/99 van Jan Andersson (PSE) aan de Commissie (9 november 1999) Betreft: Maatregelen van de Commissie ter oplossing van tekortkomingen in de omgang met verklaringen voor de export van vlees Tot dusver zijn er in Zweden 25 gevallen ontdekt waarbij partijen vlees die uit andere landen van de EU waren ingevoerd met salmonellen besmet bleken. In grote lijnen ging het in al deze gevallen om partijen die vergezeld gingen door formeel correcte verklaringen van de landen waaruit het vlees afkomstig was. Desondanks komen dus besmettingen met salmonellen voor. Op grond van de thans geldende regels zijn uitsluitend steekproefsgewijze controles toegestaan. Blijkbaar bestaat het gevaar dat besmet vlees bij de consument terechtkomt. Salmonellen vormen momenteel een groot probleem voor de volksgezondheid dat in verscheidene lidstaten tot een betrekkelijk groot aantal sterfgevallen heeft geleid. Tegen deze achtergrond is het een zeer ernstige zaak dat verklaringen van de lidstaten niet als garantie kunnen worden opgevat dat ingevoerde partijen vlees salmonellenvrij zijn. Welke maatregelen zal de Commissie nemen ter oplossing van de tekortkomingen die blijkbaar in de lidstaten bestaan in verband met de omgang met verklaringen voor de export van vlees? Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (2 december 1999) Voor Finland en Zweden bestemde zendingen vers rund-, kalfs- en varkensvlees, slachtpluimvee en vers vlees van pluimvee moeten worden bemonsterd en onderzocht op salmonella overeenkomstig de regels die zijn vastgelegd in de Beschikkingen van de Raad 95/409/EG (1), 95/410/EG (2) respectievelijk 95/411/EG (3). De bemonstering moet in de inrichting van oorsprong worden uitgevoerd. De zendingen moeten vergezeld gaan van een certificaat overeenkomstig de Richtlijnen van de Raad 64/433/EEG (4), 90/539/EEG (5) en 71/ 118/EEG (6), voor vers rund-, kalfs- en varkensvlees, slachtpluimvee respectievelijk vers vlees van pluimvee. De Commissie is op de hoogte van enkele onregelmatigheden in het verleden met betrekking tot onjuiste certificering alsmede van het feit dat de Zweedse autoriteiten een specifiek (cid:132)garantieproject(cid:148) hebben opgezet. De Commissie is echter niet in kennis gesteld van de resultaten van het project voor dit jaar. Richtlijn 89/662/EEG van de Raad van 11 december 1989 (7) stelt het kader vast van de veterinaire controles voor de interne markt die in beginsel bij de oorsprong en niet ter bestemming moeten worden uitgevoerd. Aldus bepaalt artikel 3 van de richtlijn dat de lidstaten erop moeten toezien dat alleen producten op de markt worden gebracht die overeenkomstig de communautaire voorschriften voor de desbetreffende bestemming zijn verkregen, gecontroleerd, gemerkt en geºtiketteerd. Verscheidene maatregelen zijn reeds genomen of zijn thans in voorbereiding om ervoor te zorgen dat de communautaire bepalingen betreffende veterinaire controles en certificaten daarvan worden nageleefd. 24. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 303 E/25 in artikel 16, lid 3, voor dat de lidstaten aan de Commissie in een Richtlijn 89/662/EEG schrijft geharmoniseerde vorm basisinformatie over de in het kader van deze richtlijn uitgevoerde veterinaire controles moeten verstrekken. Dit artikel is oorspronkelijk ten uitvoer gelegd bij Beschikking van de Commissie 98/470/EG van 9 juli 1998 tot uitvoering van Richtlijn 89/662/EEG van de Raad betreffende de informatie over veterinaire controles (8), die de kadervoorschriften voor de verzameling en de indiening van informatie vaststelde en een bijlage bevatte die betrekking had op het deelgebied van vers vlees. Een ontwerpbeschikking voor het volgende deelgebied, dat van vlees van pluimvee, is thans in voorberei- ding voordat het wordt voorgelegd aan het permanent veterinair comitØ. De Commissie is voornemens verdere ontwerpbeschikkingen op te stellen ter uitbreiding van de deelgebieden waarvoor informatie moet worden verzameld en bij de Commissie ingediend. Naast de hierboven vermelde maatregelen is het van belang dat de lidstaten bilaterale overeenkomsten sluiten over maatregelen met betrekking tot gevallen van vermeende of bewezen onregelmatigheden met certificaten overeenkomstig artikel 8 van Richtlijn 89/662/EEG. (1) PB L 243 van 11. 10. 1995. (2) PB L 243 van 11. 10. 1995. (3) PB L 243 van 11. 10. 1995. (4) PB 121 van 29. 7. 1964. (5) PB L 303 van 31. 10. 1990. (6) PB L 55 van 8. 3. 1971. (7) PB L 295 van 30. 12. 1989. (8) PB L 208 van 24. 7. 1998. (2000/C 303 E/021) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2032/99 van Inger Sch(cid:246)rling (Verts/ALE) aan de Commissie (3 november 1999) Betreft: Drankverpakkingen Het verbruik van drankverpakkingen binnen de EU is enorm en gaat ten koste van het milieu. Heeft de Commissie maatregelen genomen om bijvoorbeeld het hergebruik van drankverpakkingen te steunen? Zo ja, hoeveel steun heeft zij dan verleend? Hoe denkt de Commissie over de mogelijkheid van invoering van een voor de gehele EU geldend systeem van standaardverpakkingen die in de gehele EU zijn in te leveren en opnieuw te gebruiken? Heeft de Commissie een idee van het aantal drankverpakkingen dat per dag in de EU wordt verbruikt? Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (4 januari 2000) Bevordering van het hergebruik van verpakkingen in de lidstaten is een van de maatregelen die zijn vermeld in Richtlijn 94/62/EG van de Raad van 20 december 1994 betreffende verpakking en verpak- kingsafval (1) om de milieueffecten van verpakkingsafval te voorkomen of te verminderen mits de verpak- king op een milieuhygiºnisch verantwoorde wijze overeenkomstig het EG-Verdrag hergebruikt kan worden. Daartoe is echter op communautair niveau geen specifiek financieel instrument geschapen. Het opzetten van een Europees stelsel voor hergebruik is een nogal ingewikkelde zaak waarin diverse aspecten zoals b. v. standaardisering en vervoersafstanden een rol spelen. Dit maakt het moeilijk de bestaande stelsels die zich langs verschillende lijnen hebben ontwikkeld, te harmoniseren. Bovendien moet zowel rekening worden gehouden met een hoog niveau van milieubescherming als met de regels van de interne markt. Als eerste stap ter bevordering van stelsels voor hergebruik heeft de Commissie opdracht gegeven voor een studie die een beschrijving moet opleveren van de huidige situatie en van de verplichtingen die de verdere ontwikkeling van de stelsels voor hergebruik belemmeren. De studie is recentelijk beºindigd en is beschikbaar op de website: http://www. europa. eu. int/comm/environment/waste/report4. htm. Deze studie geeft de mening van de auteurs weer


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1987/99 af Cristiana Muscardini (UEN) til Rådet. Antikorruptionsforanstaltninger.

eurovoc_concepts:
European Anti-fraud Office
Russia
cooperation agreement
corruption
financial control
fund (EU)

text: C 219 E/60 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 Under punkt 5 »Tildelingskriterier« for denne anden del af indkaldelsen (2) blev der gjort opm(cid:230)rksom p(cid:229), at »i denne anden udv(cid:230)lgelsesrunde vil der fłrst og fremmest blive lagt v(cid:230)gt p(cid:229) projekter, der muliggłr en optimal d(cid:230)kning af hele F(cid:230)llesskabets omr(cid:229)de og specielt fłlgende lande: Irland, Luxembourg, Neder- landene, Det Forenede Kongerige, Sverige, Finland og Tyskland«. Det er muligt, at denne information er blevet forkert fortolket af den ansłger, det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner. Indkaldelsen af forslag er indsat p(cid:229) netsiden Europa med to forskellige adresser for indkaldelsens to dele, http://europa. eu. int/eur-lex og http://europa. eu. int/comm/dg10/women/index. Kommissionens repr(cid:230)sentationskontorer i medlemsstaterne har adgang til alle udgaver af De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende, og de har ligeledes adgang til netsiden »Europa«. Kommissionen udsendte som svar p(cid:229) de indkomne ansłgninger 333 formularer. Udv(cid:230)lgelsen blev gennemfłrt efter reglerne og de frister, der var meddelt i indkaldelsen af forslag. (1) (2) EFT C 94 af 7. 4. 1999. EFT C 227 af 10. 8. 1999. (2000/C 219 E/071) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1987/99 af Cristiana Muscardini (NI) til R(cid:229)det (9. november 1999) Om: Antikorruptionsforanstaltninger P(cid:229) baggrund af de foruroligende forlydender om korruption inden for det russiske lederskab har G7 fornylig besluttet at indefryse l(cid:229)nene til Rusland efter at have kr(cid:230)vet en kvartaltsrapport om kontiene som betingelse for at genoptage l(cid:229)nudbetalingen til det tidligere sovjetiske rige. Vil R(cid:229)det neds(cid:230)tte et undersłgelsesudvalg vedrłrende anvendelsen af den f(cid:230)llesskabsstłtte, der udbetales til Rusland i forbindelse med samarbejdsaftalerne med dette land? Svar (31. januar 2000) Det (cid:230)rede parlamentsmedlem spłrger, om R(cid:229)det vil neds(cid:230)tte et undersłgelsesudvalg vedrłrende anven- delsen af den f(cid:230)llesskabsstłtte, der udbetales til Rusland i forbindelse med samarbejdsaftalerne med dette land. R(cid:229)det kan ikke oprette undersłgelsesudvalg. Det er i łvrigt Kommissionen, der i henhold til artikel 274 i traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab har ansvaret for at gennemfłre F(cid:230)llesskabernes almindelige budget. P(cid:229) samme m(cid:229)de har Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank hovedansvaret for de l(cid:229)n, den tildeler, selv n(cid:229)r eventuelle rentefritagelser eller garantier afholdes over EF-budgettet. Det skal desuden understreges, at Rusland er en suver(cid:230)n stat. R(cid:229)det udłver imidlertid de befłjelser, det er tillagt i kraft af traktaten, for s(cid:229) vidt muligt at kontrollere, hvordan f(cid:230)llesskabsmidlerne anvendes, navnlig i Rusland. R(cid:229)det har navnlig i forordning (EF) nr. 2802/98 (1), af 17. december 1998 om uddeling i Rusland af 1 850 000 tons fłdevarer til et belłb p(cid:229) 470 mio. EUR pr(cid:230)ciseret, at et memorandum, som Kommissionen har indg(cid:229)et med de russiske myndigheder, skulle głre det muligt for bl. a. Revisionsretten eller eksterne organer, som Kommissionen har givet befłjelse hertil, at foretage opfłlgning, revision, kontrol og evaluering p(cid:229) russisk omr(cid:229)de. R(cid:229)det har desuden den 26. november 1999 i forbindelse med andenbehand- lingen af budgettet for 2000 besluttet at forhłje bevillingerne til kontrol med transporten af denne bistand fra 12,4 til 20,4 mio. EUR. Den us(cid:230)dvanlig store andel af de finansielle midler, der tildeles overv(cid:229)gningen af operationen, viser, hvilken betydning R(cid:229)det till(cid:230)gger dette spłrgsm(cid:229)l. 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/61 Det Europ(cid:230)iske Kontor for Bek(cid:230)mpelse af Svig (OLAF) har desuden ved Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets forordning nr. 1073/99 (2) f(cid:229)et tillagt generelle befłjelser med henblik p(cid:229) beskyttelse af F(cid:230)llesskabets finansielle interesser, det v(cid:230)re sig midler, der er opfłrt i F(cid:230)llesskabernes almindelige budget, eller l(cid:229)n fra Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank. (1) (2) EFT L 349 af 24. 12. 1998, s. 12. EFT L 136 af 31. 5. 1999, s. 1. (2000/C 219 E/072) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1992/99 af Paul R(cid:252)big (PPE-DE) til Kommissionen (9. november 1999) Om: Forslag til direktiv om elektronikskrot (cid:129) P(cid:229) grund af den betragtelige levetid af elektriske apparater (5 til 20 (cid:229)r) er bortskaffelsesomkostningerne n(cid:230)sten uforudsigelige for forhandleren og derfor vanskelige at beregne; (cid:129) der skabes et incitament for forbrugeren til at anskaffe elektriske apparater i et tredjeland for at undg(cid:229) at betale tilbagetagningsgebyr ved kłbet; s(cid:229)danne apparater kan ved tilbageleveringen ikke skelnes fra de andre og skal derfor tages tilbage uden godtgłrelse af omkostningerne; og (cid:129) pligten til at afl(cid:230)gge beretning, hvad ang(cid:229)r bortskaffelsen hhv. mulighederne for genanvendelse kr(cid:230)ver yderligere administration, som ikke godtgłres,bedes Kommissionen besvare fłlgende: (cid:129) Uds(cid:230)ttes officielle importłrer for forskelsbehandling i forhold til andre importłrer gennem forpligtel- sen til at skabe et bortskaffelsessystem? Er disse bet(cid:230)nkeligheder, der n(cid:230)res af europ(cid:230)iske grossister, efter Kommissionens mening velbegrundede, og hvilken form for bistand kan branchen i givet fald forvente fra Kommissionen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (21. december 1999) Kommissionen er ved at forberede lovgivning om forvaltning af affald i form af elektrisk og elektronisk udstyr. I łjeblikket drłfter Kommissionen hovedpunkterne i lovudkastet, herunder fabrikanters, importł- rers og andre distributłrers respektive ansvarsomr(cid:229)der. Det błr i łvrigt bem(cid:230)rkes, at distributłrer i forbindelse med lovudkastet kun betragtes som producenter, hvis de importerer elektrisk eller elektronisk udstyr til en medlemsstat til erhvervsform(cid:229)l. Kommissionen vil gerne knytte et par bem(cid:230)rkninger til de specifikke bekymringer, som det (cid:230)rede medlem udtrykker. Det er korrekt, at der hersker en vis usikkerhed omkring de fremtidige priser p(cid:229) genanvendelse og bortskaffelse af elektriske og elektroniske produkter. Imidlertid viser undersłgelser om den mulige prisudvikling for disse processer, at producenterne i det store hele vil kunne regne med nutidens priser, n(cid:229)r de opbygger reserver til den fremtidige forvaltning af affald i form af elektrisk og elektronisk udstyr. Undersłgelser tyder endvidere p(cid:229), at en bortskaffelsesafgift oven i produktets pris vil komme til at ligge p(cid:229) et niveau, hvor der ikke kan forventes nogen n(cid:230)vnev(cid:230)rdig (cid:230)ndring i forbrugervanerne. Der m(cid:229) ogs(cid:229) tages hensyn til de potentielle fordele forbrugerne har ved at foretage n(cid:230)rindkłb. En bortskaffelsesafgift vil s(cid:229)ledes kun f(cid:229) ganske f(cid:229) forbrugere til at kłbe ind i tredjelande. I den forbindelse błr det n(cid:230)vnes, at der er udtrykt lignende bekymringer med hensyn til et alternativt finansieringssystem for forvaltning af affald i form af elektrisk og elektronisk udstyr, hvor forbrugerne opkr(cid:230)ves et gebyr, n(cid:229)r de bortskaffer deres udstyr. I dette tilf(cid:230)lde kunne forbrugerne v(cid:230)re tilbłjelige til at transportere udtjent udstyr til tredjelande for at spare bortskaffelsesafgiften eller endda selv deponere det p(cid:229) en m(cid:229)de, der ikke er miljłsikker


title: Propuesta de reglamento del Consejo por el que se establecen determinadas medidas de control en relación con los buques que enarbolan pabellón de Partes no Contratantes de la Organización de Pesca del Atlántico Noroccidental (NAFO)

eurovoc_concepts: North-West Atlantic Fisheries Organisation

text: 29. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 56 E/1 II (Actos jur(cid:237)dicos preparatorios) COMISI(cid:211)N Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se establecen determinadas medidas de control en relaci(cid:243)n con los buques que enarbolan pabell(cid:243)n de Partes no Contratantes de la Organizaci(cid:243)n de Pesca del AtlÆntico Noroccidental (NAFO) (2000/C 56 E/01) (Texto pertinente a efectos del EEE) COM(1999) 570 final (cid:151) 1999/0231(CNS) (Presentada por la Comisi(cid:243)n el 9 de noviembre de 1999) EL CONSEJO DE LA UNI(cid:211)N EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, y, en particular, su art(cid:237)culo 37, el cumplimiento de las medidas de conservaci(cid:243)n estableci- das por la NAFO por parte de los buques de las Partes no Contratantes», cuyo objetivo es garantizar que esos buques no pongan en peligro la eficacia de dichas medidas. Vista la propuesta de la Comisi(cid:243)n, Visto el dictamen del Parlamento Europeo, Considerando lo siguiente: (1) La Comunidad Europea es Parte Contratante del Convenio sobre la futura cooperaci(cid:243)n multilateral en los caladeros del AtlÆntico Noroccidental, denominado en adelante «Conve- nio NAFO» (1). (2) El Convenio NAFO constituye el marco adecuado para la cooperaci(cid:243)n regional en el Æmbito de la conservaci(cid:243)n y gesti(cid:243)n de los recursos pesqueros, entre otras cosas a travØs de la creaci(cid:243)n de una organizaci(cid:243)n internacional, conocida con el nombre de Organizaci(cid:243)n de Pesca del AtlÆntico Noroccidental, denominada en adelante «NAFO», y la adop- ci(cid:243)n de propuestas de medidas de conservaci(cid:243)n y control de los recursos pesqueros de la zona de regulaci(cid:243)n de la NAFO, vinculantes para las Partes Contratantes. (3) La prÆctica de utilizar buques que enarbolan pabell(cid:243)n de Partes no Contratantes de la NAFO con objeto de eludir el cumplimiento de las medidas de conservaci(cid:243)n y control establecidas por ella sigue constituyendo un factor que atenta contra la eficacia de dichas medidas y, por lo tanto, deber(cid:237)a desalentarse. (4) La NAFO no ha dejado de invitar a las Partes no Contra- tantes en cuesti(cid:243)n a adherirse a la Organizaci(cid:243)n o a aplicar las medidas de conservaci(cid:243)n y control establecidas por ella, con el fin de cumplir sus obligaciones en relaci(cid:243)n con los buques pesqueros que enarbolan su pabell(cid:243)n. (5) En su decimonovena reuni(cid:243)n anual, celebrada en septiem- bre de 1997, la NAFO adopt(cid:243) un «RØgimen para fomentar (1) DO L 378 de 30. 12. 1978, p. 1. (6) Dicho rØgimen establece, entre otras cosas, la inspecci(cid:243)n obligatoria de los buques de las Partes no Contratantes cuando se encuentren voluntariamente en los puertos de las Partes Contratantes, y, en lo que se refiere a las pesque- r(cid:237)as pluriespec(cid:237)ficas en la zona de la regulaci(cid:243)n de la NA- FO, la prohibici(cid:243)n de desembarque o de transbordo si, durante dicha inspecci(cid:243)n, se demuestra que las capturas se realizaron contraviniendo las medidas de conservaci(cid:243)n y control establecidas por la NAFO y otras medidas com- plementarias que deban adoptar las Partes Contratantes. (7) En la vigØsima reuni(cid:243)n anual de la NAFO, celebrada en septiembre de 1998, se introdujeron determinadas precisio- nes en las disposiciones del RØgimen, en relaci(cid:243)n con los transbordos en alta mar y los avistamientos pertinentes; (8) En la vigØsimoprimera reuni(cid:243)n anual de la NAFO, cele- brada en septiembre de 1999, se introdujeron precisiones adicionales en relaci(cid:243)n con los buques apÆtridas. (9) En virtud del Tratado CE, los Estados miembros tienen competencia sobre las aguas interiores y los puertos; no obstante, en lo que se refiere al acceso a las instalaciones portuarias de la Comunidad por parte de los buques de las Partes no Contratantes que hayan sido avistados faenando en la zona de regulaci(cid:243)n de la NAFO, es necesario aprobar medidas uniformes adicionales a escala comunitaria, com- pletando las medidas previstas en el Reglamento (CE) no 2847/93 (2), y garantizar que las operaciones de dichos buques en los puertos comunitarios no atenten contra la eficacia de las medidas de conservaci(cid:243)n y control estable- cidas por la NAFO. (2) DO L 261 de 20. 10. 1993, p. 1. Reglamento cuya œltima modifica- ci(cid:243)n la constituye el Reglamento (CE) no 2846/98 (DO L 358 de 31. 12. 1998, p. 5). C 56 E/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 29. 2. 2000 HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:237)culo 1 A efectos del presente Reglamento, se entenderÆ por: a) «actividad pesquera»: la pesca, las operaciones de transfor- maci(cid:243)n del pescado, el transbordo de pescado o productos de la pesca y cualquier otra actividad de preparaci(cid:243)n de la pesca o relacionada con ella en la zona de regulaci(cid:243)n de la NAFO; b) «zona de regulaci(cid:243)n de la NAFO»: la zona a que se refiere en el apartado 2 del art(cid:237)culo 1 del Convenio NAFO; c) «buque de una Parte no Contratante»: buque que ha sido avistado y registrado faenando en la zona de regulaci(cid:243)n de la NAFO, y que: i) enarbola pabell(cid:243)n de una Parte no Contratante del Con- venio NAFO; o ii) respecto del cual existen claros indicios de que se trata de un buque apÆtrida. Art(cid:237)culo 2 En cuanto reciba un informe de avistamiento de un buque de una Parte no Contratante por parte de un inspector de la Comunidad asignado al Programa internacional de inspecci(cid:243)n mutua adoptado por la NAFO, la Comisi(cid:243)n transmitirÆ dicha informaci(cid:243)n, sin demora, a la secretar(cid:237)a de la NAFO y, si es posible, al buque de la Parte no Contratante avistado, al que comunicarÆ que la informaci(cid:243)n serÆ transmitida a todas las Partes Contratantes del Convenio NAFO y a su Estado de pa- bell(cid:243)n. Art(cid:237)culo 3 La Comisi(cid:243)n comunicarÆ sin demora a todos los Estados miem- bros cualquier informe relativo a un avistamiento, que haya recibido en virtud de las disposiciones del art(cid:237)culo 2 o me- diante una notificaci(cid:243)n de la secretar(cid:237)a de la NAFO o de otra Parte Contratante. Art(cid:237)culo 5 1. Los Estados miembros garantizarÆn que sus autoridades competentes inspeccionen cada uno de los buques de las Partes no Contratantes que atraquen en un puerto designado, de con- formidad con la letra e) del art(cid:237)culo 28 del Reglamento (CEE) n. o 2847/93. Dichos buques no podrÆn realizar ningœn desem- barque ni transbordo de capturas hasta que la inspecci(cid:243)n haya finalizado. 2. Si, durante una inspecci(cid:243)n, se comprueba que el buque de la Parte no Contratante lleva a bordo cualquiera de las especies enumeradas en los Anexos I y II, el Estado miembro de que se trate prohibirÆ el desembarque o el transbordo de dichas especies. 3. No obstante, dicha prohibici(cid:243)n no se aplicarÆ si el capitÆn del buque inspeccionado o su representante demuestran de manera fehaciente a las autoridades competentes del Estado miembro en cuesti(cid:243)n: (cid:151) que las especies que se encuentran a bordo han sido cap- turadas fuera de la zona de regulaci(cid:243)n de la NAFO, o (cid:151) que las especies que se encuentran a bordo y que se enu- meran en el anexo II han sido capturadas de conformidad con las medidas de conservaci(cid:243)n y la normativa adoptadas por la NAFO. Art(cid:237)culo 6 1. Los Estados miembros informarÆn sin demora a la Comi- si(cid:243)n de los resultados de cada inspecci(cid:243)n y, en su caso, de la prohibici(cid:243)n de desembarque o transbordo que haya sido apli- cada como consecuencia de la misma. Esta informaci(cid:243)n inclui- rÆ, entre otros datos, el nombre del buque de la Parte no Contratante inspeccionado y su Estado de pabell(cid:243)n, la fecha y el puerto de inspecci(cid:243)n, los motivos de la prohibici(cid:243)n de desembarque o transbordo o, cuando dicha prohibici(cid:243)n no haya sido aplicada, la prueba presentada de conformidad con el apartado 3 del art(cid:237)culo 5. 2. La Comisi(cid:243)n transmitirÆ sin demora dicha informaci(cid:243)n a la secretar(cid:237)a de la NAFO y, tan pronto como sea posible, al Estado de pabell(cid:243)n del buque de la Parte no Contratante ins- peccionado. Art(cid:237)culo 4 Art(cid:237)culo 7 Los Estados miembros no autorizarÆn a sus buques pesqueros a embarcar transbordos de pescado de un buque de una Parte no Contratante. El presente Reglamento entrarÆ en vigor el sØptimo d(cid:237)a si- guiente al de su publicaci(cid:243)n en el Diario Oficial de las Comuni- dades Europeas. 29. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 56 E/3 ANEXO I LISTA DE ESPECIES REGULADAS Nombre comœn en espaæol Nombre cient(cid:237)fico 1. Bacalao. (Gadus morhua) 2. Gallineta. (Sebastes sp. ) 3. Platija americana. (Hippoglossoides platessoides) 4. Limanda n(cid:243)rdica. (Limanda ferruginea) 5. Mendo. (Glyptocephalus cynoglossus) 6. CapelÆn. (Mallotus villosus) 7. Halibut negro. (Reinhardtius hippoglossoides) 8. Pota. (Illex illecebrosus) 9. Camar(cid:243)n. (Pandalus sp. ) ANEXO II LISTA DE ESPECIES NO REGULADAS Nombre comœn en espaæol Nombre cient(cid:237)fico 1. Eglefino. (Melanogrammus aeglefinus) 2. Merluza atlÆntica. (Merluccius bilinearis) 3. Locha roja. (Urophycis chuss) 4. Carbonero. (Pollachius virens) 5. Granadero. (Macrourus rupestris) 6. Arenque. (Clupea harengus) 7. Caballa. (Scomber scombrus) 8. PÆmpano. (Peprilus triacanthus) 9. Pinchagua. (Alosa pseudoharengus) 10. Pez de plata. (Argentina silus) 11. Calamar de Boston. (Loligo pealei) 12. Perritos del norte. (Anarchichas sp. ) 13. Rayas. (Raja sp. )


title: WRITTEN QUESTION No. 2000/99 by Chris DAVIES Task Force on Vitamins and Minerals

eurovoc_concepts:
appointment of staff
food additive
operation of the Institutions
scientific committee (EU)
trace element
vitamin

formats: pdf print

text: C 27 E/176 Official Journal of the European Communities EN 29. 1. 2000 Will the Commission say whether it has any further information concerning the extent of substandard workmanship in all the projects funded in Greece by the 2nd CSF? Does that information show that the proportion of substandard work has fallen and that Greece has taken the necessary measures to remedy it? If not, will the Commission say what steps it will take to ensure that this tremendously important issue is now dealt with seriously and that those responsible are held to account? (1) OJ C 297, 15. 10. 1999, p. 42. Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (11 November 1999) The Commission is collecting the information it needs to answer the question. It will communicate its findings as soon as possible. (2000/C 27 E/219) WRITTEN QUESTION E-2000/99 by Chris Davies (ELDR) to the Commission (9 November 1999) Subject: Task Force on Vitamins and Minerals What is the remit of the Commission(cid:146)s Task Force on Vitamins and Minerals? Who are its members? Answer given by Mr Byrne on behalf of the Commission (19 November 1999) The Commission would refer the Honourable Member to its joint answer to Written Questions E-1552/ 1999 and E-1593/1999 by Mr Graham Watson and others (1). (1) See page 128. (2000/C 27 E/220) WRITTEN QUESTION P-2017/99 by Mihail Papayannakis (GUE/NGL) to the Commission Subject: Report on quality control of 2nd CSF projects (28 October 1999) On 13 October 1998, in reply to my question No E-2176/98 (1), the then Commissioner, Mrs Wulf- Mathies, said that the first ESPEL quarterly report had found that quality problems did exist in various projects and that ESPEL would proceed to carry out systematic and in-depth checks on 2nd CSF projects. In the light of the large number of accidents on Greek motorways caused by substandard work and inadequate checking systems, will the Commission say what the results of ESPEL(cid:146)s checks are to date? In which specific projects have substandard work or shortcomings been identified? Have those been rectified by the contractors and at whose expense? What financial, disciplinary, penal or other administrative consequences (e. g. blacklisting) will be imposed on those responsible for the failings and substandard work? (1) OJ C 96, 8. 4. 1999, p. 51 and OJ C 135, 14. 5. 1999, p. 16


title: 1999/722/PESC: Posición común del Consejo, de 8 de noviembre de 1999, relativa al apoyo de la Unión Europea a la aplicación del Acuerdo del alto el fuego de Lusaka y el proceso de paz en la República Democrática del Congo

eurovoc_concepts:
Congo
EU aid
Zambia
cease-fire
peacekeeping
settlement of disputes

text: 9. 11. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 286/1 (Actos adoptados en aplicación del título V del Tratado de la Unión Europea) POSICIÓN COMÚN DEL CONSEJO de 8 de noviembre de 1999 relativa al apoyo de la Unión Europea a la aplicación del Acuerdo del alto el fuego de Lusaka y el proceso de paz en la República Democrática del Congo (1999/722/PESC) EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado de la Unión Europea, y en particular su artículo 15, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) (4) (5) El Consejo Europeo adoptó en Amsterdam, los días 16 y las conclusiones relativas al 17 de junio de 1997, proceso hacia la democracia en la República Democrá- tica del Congo. El 9 de noviembre de 1998 el Consejo adoptó las conclusiones sobre la situación en la Región de los Grandes Lagos. El Consejo adoptó la Posición común 97/356/PESC sobre prevención y resolución de conflictos en África (1) y la Posición común 98/350/PESC, relativa a los dere- chos humanos, los principios democráticos, el Estado de Derecho y el buen gobierno en África (2). La firma en Lusaka del Acuerdo de cese el fuego tuvo lugar el 31 de agosto de 1999 por todas las partes involucradas, es decir, la República Democrática del Congo, Angola, Namibia, Ruanda, Uganda, Zimbabwe, el Mouvement pour la Libération du Congo y el Rassem- blement Congolais pour la Démocratie. De acuerdo con la declaración de la Presidencia en nombre de la Unión Europea de los días 9 y 16 de julio y 3 y 22 de septiembre de 1999, la Unión ha ofrecido su apoyo a la aplicación del Acuerdo de Lusaka, siempre y cuando las partes respeten y apliquen el acuerdo en los propios términos que en el mismo se enuncian. aplicación del Acuerdo de alto el fuego de Lusaka y el proceso hacia la paz en la República Democrática del Congo. La Unión Europea afirma que una paz duradera en la República Democrática del Congo sólo puede lograrse mediante un acuerdo de paz negociado que sea justo para todas las partes, mediante el respeto a la integridad territorial y a la soberanía nacional de la República Democrática del Congo y de los principios democráticos de los derechos humanos en todos los Estados de la región, y teniendo en cuenta el interés de la seguridad de la República Democrática del Congo y de sus países limítrofes. Una vez restablecida la paz, la Unión Europea está dispuesta a estudiar una cooperación a largo plazo en apoyo de la recons- trucción nacional. Artículo 2 La Unión Europea apoyará la acción que lleven a cabo las Naciones Unidas y la Organización para la Unidad Africana en apoyo de la aplicación del Acuerdo de alto el fuego de Lusaka y del proceso de paz y colaborarán estrechamente con ellas, así como con los demás agentes de la comunidad internacional competentes, en la aplicación de la presente Posición común. Artículo 3 La Unión Europea dará a la Comisión Militar Conjunta el apoyo que le permita ejercer las funciones que especifique su Reglamento. (6) El Consejo de Seguridad de las Naciones Unidas ha adoptado las Resoluciones 1234(1999) y 1258(1999), Artículo 4 HA ADOPTADO LA PRESENTE POSICIÓN COMÚN: Artículo 1 La Unión Europea apoyará además un proceso de reconcilia- ción y democratización en la República Democrática del Congo, que incluya el apoyo al dilogo nacional, conforme a los objetivos y modalidades fijados en el Acuerdo de alto el fuego de Lusaka. La presente Posición común tiene por objeto apoyar, mediante la la acción de Unión Europea y de sus Estados miembros, Artículo 5 (1) DO L 153 de 11. 6. 1997, p. 1. Posición común aplicada mediante la Decisión 97/690/PESC del Consejo, DO L 293 de 27. 10. 1997, p. 3. (2) DO L 158 de 2. 6. 1998, p. 1. El Consejo toma nota de que la Comisión tiene el propósito de orientar su acción al logro de los objetivos de la presente Posición común, cuando convenga, mediante las medidas L 286/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 11. 1999 comunitarias oportunas, en particular mediante el restableci- miento de las instituciones democráticas, con objeto de garan- tizar el respeto a los derechos humanos, la democracia, el buen gobierno y el estado de Derecho. Asimismo se tendrá en cuenta el apoyo a la reintegración de los refugiados y desplazados y la desmovilización y reintegración de los excombatientes. Artículo 6 En su cooperación con los países implicados en la crisis en la República Democrática del Congo, la Unión Europea promo- verá el apoyo a aquellas actividades que contribuyan a la estabilidad política y al alivio de los problemas económicos y sociales que concurren a la inestabilidad de la región de los Grandes Lagos. Artículo 7 La Unión Europea estudiará el apoyo a la idea y a los posibles preparativos de una conferencia regional sobre la seguridad y la cooperación en la región de los Grandes Lagos, con objeto de aumentar la estabilidad política, la capacidad para la gestión y la resolución de los conflictos y la integración económica de la región. Artículo 8 La Unión Europea y sus Estados miembros se reservan el derecho a modificar o anular cualquier actividad en apoyo de la aplicación del Acuerdo de alto el fuego de Lusaka si las Partes del mismo no se atienen a lo estipulado en el mismo. Artículo 9 La aplicación de la presente Posición común será verificada periódicamente. La Posición común será revisada antes del 8 de noviembre del año 2000. Artículo 10 La presente Posición común surtirá efecto el día de su adop- ción. Artículo 11 La presente Posición común será publicada en el Diario Oficial. Hecho en Bruselas, el 8 de noviembre de 1999. Por el Consejo El Presidente S. NIINISTÖ


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 2377/1999, 9. november 1999, milles sätestatakse spargli turustusstandard

eurovoc_concepts:
marketing standard
perennial vegetable
preparation for market
quality standard

text: 462 ET Euroopa Liidu Teataja 03/26. kd 31999R2377 L 287/6 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 10. 11. 1999 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2377/1999, 9. november 1999, milles sätestatakse spargli turustusstandard EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, (4) võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1257/1999, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 2, ning arvestades, et: (1) (2) (3) spargel kuulub määruse (EÜ) nr 2200/96 I lisas loetletud toodete hulka, mille jaoks tuleb vastu võtta turustusstan- dardid; komisjoni 26. veebruari 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 454/92, millega sätestatakse spargli kvaliteedi- standardid, (3) muudetud määrusega (EÜ) nr 888/97, (4) tuleb teha mitmeid muudatusi; juriidilise selguse tagami- seks tuleks määrus (EMÜ) nr 454/92 kehtetuks tunnis- tada ja kõnealused eeskirjad uuesti sõnastada; selleks tuleks maailmaturu läbipaistvuse huvides arvesse võtta spargli turustusstandardit, mida on soovitanud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni riknevate toodete standardi- mise ja kvaliteedi arendamise töörühm; spargli suuruse määramise süsteemi tuleks lihtsustada, et see oleks kooskõlas tootmise ja turustamise tingimuste arenguga, eriti hulgimüügi ja tarbijate nõudmistega; see lihtsustamine sisaldab spargli maksimumpikkuse määra- mist käsitlevate sätete kehtetuks tunnistamist, spargli tingi- läbimõõdul põhineva suuruse määramise tabeli muste leevendamist ning rohelise ja violetse/rohelise spargli miinimumläbimõõdu vähendamist 3 millimee- trini. Need muudatused võimaldavad õhukest rohelist sparglit ja triguero-sparglit turustada muude sparglitega samadel tingimustel; standardite kohaldamine peaks nende ebarahuldava kvaliteediga tooted turult kõrvaldama, viima tootmise vastavusse tarbijate nõudmistega ja hõlbustama ausal konkurentsil põhinevaid kaubandussuhteid, parandades seeläbi tootmise tasuvust; (1) EÜT L 297, 21. 11. 1996, lk 1. (2) EÜT L 160, 26. 6. 1999, lk 80. (3) EÜT L 52, 27. 2. 1992, lk 29. (4) EÜT L 126, 17. 5. 1997, lk 11. neid standardeid kohaldatakse kõikidel turustusetappidel; teatav ladustusaeg ja mitmesu- toodete pikamaavedu, gused käitlustoimingud võivad kaasa tuua nende bioloo- gilisest arengust või suuremast või väiksemast riknemis- ohust põhjustatud kvaliteedi halvenemise; seda riknemist tuleks seetõttu arvesse võtta lähetamisjärgsetel turustus- ekstraklassi standardeid kohaldades; kuna etappidel tooteid tuleb eriti hoolikalt sorteerida ja pakkida, võib nende puhul arvesse võtta üksnes värskuse ja turdumuse vähenemist; (5) käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja korralduskomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 CN-koodi 0709 20 00 alla kuuluva spargli turustusstandard on sätestatud lisas. Seda standardit kohaldatakse kõikidel turustusetappidel määru- sega (EÜ) nr 2200/96 sätestatud tingimuste kohaselt. Lähetamisjärgsetel etappidel võib toodetel siiski esineda vastupi- diselt ettenähtud standardi nõuetele: — vähest värskuse ja turdumuse vähenemist, — muude toodete puhul, v. a ekstraklassi tooted, nende bioloo- gilisest arengust või riknemisohust põhjustatud vähest kvali- teedi halvenemist. Artikkel 2 Määrus (EMÜ) nr 454/92 tunnistatakse kehtetuks. Artikkel 3 Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avalda- mist Euroopa Ühenduste Teatajas. Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2000. 03/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 463 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 9. november 1999 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER 464 ET Euroopa Liidu Teataja 03/26. kd LISA SPARGLISTANDARD I. TOOTE MÄÄRATLUS Käesolevat standardit kohaldatakse Asparagus officinalis L. sparglisortide võrsete suhtes, mis tuleb tarbijale müüa värs- kelt, välja arvatud tööstuslikuks töötlemiseks ettenähtud spargel. Sparglivõrsed liigitatakse värvuse alusel nelja rühma: 1. valge spargel (pleegitatud spargel); 2. violetne spargel, mille tippude värvus on roosast kuni violetse või purpurseni, kusjuures osa võrsest on valge; 3. violetne/roheline spargel, millest osa on violetse ja rohelise värvusega; 4. roheline spargel, mille tipud ja enamik võrsest on rohelised. Käesolevat standardit ei kohaldata rohelise ja violetse/rohelise spargli suhtes, mille läbimõõt on alla 3 mm, ja valge ning violetse spargli suhtes, mille läbimõõt on alla 8 mm, ning mis on pakitud ühtsetesse kimpudesse või tarbijapa- kendisse. II. KVALITEEDINÕUDED Standardis määratletakse müügivalmis ja pakendatud spargli kvaliteedinõuded. A. Miinimumnõuded Võttes arvesse iga klassi erinõudeid ja lubatud kõrvalekaldeid, peavad kõikides klassides sparglid olema: — terved, — veatud; mädanenud või toiduks kõlbmatud riknenud tooted ei ole lubatud, — sobimatul viisil pesemisest põhjustatud kahjustusteta (võrsed võivad olla pestud, kuid mitte ligunenud), — puhtad, nähtavate võõrkehadeta, — värske välimuse ja lõhnaga, — taimekahjuriteta, — taimekahjurite tekitatud kahjustusteta, — muljutisteta, — liigse pinnaniiskuseta, st piisavalt kuivatatud, kui neid on külma veega pestud või jahutatud, — võõra lõhna ja maitseta. Võrsete lõikekoht peab olema nii puhas kui võimalik. Võrsed ei tohi olla õõnsad, lõhenenud, kooritud ega murdunud. Väikesed praod, mis on tekkinud pärast korista- mist, on siiski lubatud, kui need ei ületa jaotises 4. A “Kvaliteedihälbed” esitatud piirmäärasid. Sparglid peavad olema niisuguses seisukorras, et need: — taluvad vedu ja käitlemist ning — jõuavad sihtkohta rahuldavas seisukorras. 03/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 465 B. Liigitamine Sparglid liigitatakse kolme järgnevalt määratletud klassi: i) Ekstraklass Selle klassi võrsed peavad olema eriti hea kvaliteediga, väga hea kujuga ja sirged. Võttes arvesse selle rühma tavalisi omadusi, kuhu spargel kuulub, peavad nende tipud olema väga kompaktsed. Võrsetel võib olla väga vähesel määral roosteseent, mida tarbija saab tavaliselt koorides eemaldada. Valge spargli rühma puhul peavad võrsete tipud ja võrsed olema valged: võrsetel võib olla ainult õrnroosa varjund. Roheline spargel peab olema üleni roheline. Selle klassi spargel ei tohi olla puitunud. Võrsete lõikekoht peab olema võimalikult täisnurkne. Spargli kimpudesse pakkimise korral võivad kimbu välimised võrsed olla lõigatud veidi viltu, kuid viltuse pinna pikkus ei või ületada 1 cm. ii) I klass Selle klassi võrsed peavad olema hea kvaliteediga ja hästi välja arenenud. Need võivad olla veidi kaardunud. Võttes arvesse selle rühma tavalisi omadusi, kuhu spargel kuulub, peavad nende tipud olema väga kompaktsed. Võrsetel võib olla väga vähesel määral roosteseent, mida tarbija saab tavaliselt koorides eemaldada. Valge spargli rühma võrsete tippudel ja võrsetel võib olla õrnroosakas varjund. Roheline spargel peab olema roheline vähemalt 80 % ulatuses võrse pikkusest. Valge spargli rühma võrsed ei tohi olla puitunud. Teistes rühmades võib võrsete alumine osa olla veidi puitunud, kui tarbija saab need tavaliselt koorides eemaldada. Võrsete lõikekoht peab olema võimalikult täisnurkne. iii) II klass Sellesse klassi kuuluvad võrsed, mida ei või liigitada kõrgmatesse klassidesse, kuid mis vastavad eespool nime- tatud miinimumnõuetele. I klassiga võrreldes ei pea võrsed olema nii hea kujuga, need võivad olla rohkem kaardunud ja võttes arvesse seda rühma, kuhu spargel kuulub, võivad nende tipud olla kergelt avatud. Võrsetel võib olla roosteseent, mida tarbija saab tavaliselt koorides eemaldada. Valge spargli tippudel võib olla kerge, ka rohekas varjund. Violetse spargli tippudel võib olla kerge rohekas varjund. Roheline spargel peab olema roheline vähemalt 60 % ulatuses võrse pikkusest. Võrsed võivad olla kergelt puitunud. Võrsete lõikekoht võib olla veidi viltune. III. SUURUSNÕUDED Suurus määratakse kindlaks võrse suurima ristlõike läbimõõdu alusel. A. Sortimine pikkuse järgi Võrsete pikkus peab olema: — pika spargli puhul üle 17 cm, — lühikese spargli puhul 12–17 cm, — II klassi spargli puhul, mis ei ole pakendis kimpudena, üle 12 cm, — võrsetippude puhul alla 12 cm. Valge ja violetse spargli lubatud maksimumpikkus on 22 cm ning rohelise ja violetse/rohelise spargli lubatud maksimumpikkus on 27 cm. Kindlalt kimpudesse seotud võrsete maksimaalne pikkuse vahe ei tohi ületada 5 cm. 466 ET Euroopa Liidu Teataja 03/26. kd B. Sortimine läbimõõdu järgi Võrsete läbimõõt mõõdetakse nende pikkuse keskpunktis. Miinimumläbimõõt ja suurus on: Valge ja violetne spargel Klass Miinimumläbimõõt Suurus Ekstraklass 12 mm Samas pakendis või kimbus oleva kõige peenema ja paksema võrse vahe võib olla kuni 8 mm I II 10 mm Samas pakendis või kimbus oleva kõige peenema ja paksema võrse vahe võib olla kuni 10 mm 8 mm Ühtlusnõudeid ei ole Violetne/roheline ja roheline spargel Klass Miinimumläbimõõt Suurus Ekstra- ja I 3 mm Samas pakendis või kimbus oleva kõige peenema ja paksema võrse vahe võib olla kuni 8 mm II 3 mm Ühtlusnõudeid ei ole IV. HÄLBEID KÄSITLEVAD NÕUDED Igas pakendis lubatakse järgmisi kvaliteedi- ja suurushälbeid toodete suhtes, mis ei vasta pakendil näidatud klassi nõuetele. A. Kvaliteedihälbed i) Ekstraklass 5 % võrsete arvust või kaalust, mis ei vasta selle klassi nõuetele, kuid vastab I klassi nõuetele või mida võib erandlikult lubada selle klassi lubatud hälvete piires või millel on pärast koristamist tekkinud tühised armistu- mata lõhed. ii) I klass 10 % võrsete arvust või kaalust, mis ei vasta selle klassi nõuetele, kuid vastab II klassi nõuetele või mida võib erandlikult lubada selle klassi lubatud hälvete piires või millel on pärast koristamist tekkinud tühised armistu- mata lõhed. iii) II klass 10 % võrsete arvust või kaalust, mis ei vasta ei selle klassi ega miinimumnõuetele, välja arvatud mädaplekki- dega või muul viisil tarbimiseks kõlbmatuks muutunud tooted. Lisaks eespool nimetatud 10 %le lubatakse lisahälbeks 10 % arvust või kaalust õõnsaid võrseid või pesemisest tingitud tühiste lõhedega võrseid. Mingil juhul ei või ühes pakendis ega kimbus olla üle 15 % õõnsaid võrseid. B. Suurushälbed Kõikides klassides: 10 % arvust või kaalust võrseid, mis ei vasta märgitud suurusele ja erinevad ettenähtud pikku- sest kuni 1 cm ja läbimõõdust kuni 2 mm. V. ESITUSVIISI NÕUDED A. Ühtlikkus Iga pakendi, tarbijapakendi või sama pakendi iga kimbu sisu peab olema ühtlik ja sisaldama üksnes sama pärit- oluga, sama kvaliteediga, samasse värvusrühma kuuluvat ja sama suurusega sparglit (kui suuruse järgi sortimine on kohustuslik). 03/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 467 Erineva värvusrühma võrseid on lubatud järgmistes piirides: — valge spargel: 10 % arvust või kaalust violetset sparglit ekstraklassis ja I klassis ning 15 % II klassis, — violetne, roheline ja violetne/roheline spargel: 10 % arvust või kaalust muu värvusrühma sparglit. II klassis on lubatud pakkida valget ja violetset sparglit kokku, kui need on asjakohaselt märgistatud. Iga pakendi, tarbijapakendi või kimbu sisu nähtav osa peab esindama kogu pakendi sisu. B. Esitusviis Sparglit võib müügiks pakkuda ühel järgmistest viisidest: i) kindlalt kokkuseotud kimpudes Iga kimbu väliskülje võrsed peavad olema sama välimuse ja läbimõõduga kui kogu kimbu võrsed keskmiselt. Kimpu pakitud ekstraklassi võrsed peavad olema ühepikkused. Kimbud peavad pakendis olema ühtlaselt paigutatud; iga kimbu võib pakkida paberisse. Igas pakendis peavad kimbud kaaluma ühepalju ja olema ühepikkused. ii) tarbijapakendis või pakendis, kus võrsed on ühtlaselt paigutatud, kuid mitte kimpu seotud C. Pakend Spargel peab olema nii pakitud, et see on nõuetekohaselt kaitstud. Pakendi sisematerjal peab olema uus, puhas ja niisugune, et see ei põhjusta toodete välist ega sisemist riknemist. Kaubanduslike andmetega varustatud materjalide, eelkõige paberi või templite kasutamine on lubatud, kui trükki- misel on kasutatud mürgivaba tinti või etikettide kinnitamisel mürgivaba liimi. Pakend peab olema ilma igasuguse võõrolluseta. VI. MÄRGISTAMISNÕUDED Iga pakendi ühel küljel peavad olema loetavate, püsivate ja väljastpoolt nähtavate tähtedega järgmised andmed: A. Identifitseerimine Pakendaja ja/või lähetaja: Nimi ja aadress või ametlikult väljastatud või tunnustatud koodmärk. Kui kasutatakse koodmärki, tuleb märge “pakendaja ja/või lähetaja” (või vastavad lühendid) märkida koodmärgi vahetusse lähe- dusse. B. Toote liik Spargel ja märge “valge”, “roheline”, “violetne” või “violetne/roheline”, kui pakendi sisu ei ole nähtav, ja vajaduse korral märge “lühike”, “võrse tipud” või “valge ja violetse segu”. C. Toote päritolu Päritoluriik ja vajaduse korral tootmispiirkond või üleriigiline, piirkondlik või kohalik kohanimi. D. Kaubanduslikud andmed — klass, — suurus väljendatuna: a) ühtluseeskirjadega hõlmatud spargli miinimum- ja maksimumläbimõõduna; b) ühtluseeskirjadega hõlmamata spargli miinimumläbimõõduna, millele järgneb maksimumläbimõõt või sõnad “ja üle”, — kimpudesse või tarbijapakendisse pakitud spargli puhul kimpude või tarbijapakendite arvuna. E. Ametlik kontrollmärk (ei ole kohustuslik)