title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2060/99 von Ioannis Marínos (PPE-DE) an die Kommission. EU-Beitritt der Türkei.

text: C 203 E/126 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 7. 2000 der f(cid:252)r nichtnukleare Energien bestimmten Gelder f(cid:252)r erneuerbare Energien aufgewandt werden sollten, davon wiederum 75 % f(cid:252)r regenerative Demonstrationsprojekte. Die Kommission ist ebenfalls der Meinung, da(cid:223) es dringend notwendig ist, die Demonstration von L(cid:246)sungen f(cid:252)r innovative erneuerbare Energiequellen zu f(cid:246)rdern und m(cid:246)chte den Vorgaben in den Erl(cid:228)uterungen weitgehend nachkommen. Beim ersten Aufruf zur Einreichung von Vorschl(cid:228)gen zum Energieprogramm (Energiekomponente des spezifischen Forschungsprogramms f(cid:252)r Energie, Umwelt und nachhaltige Entwicklung) wurde den er- neuerbaren Energien ein deutlicher Vorrang einger(cid:228)umt. So wurden im Rahmen der Sachzw(cid:228)nge des Arbeitsprogramms nahezu alle Bereiche der erneuerbaren Energien von dem Aufruf abgedeckt. Zwar ist die endg(cid:252)ltige Entscheidung zu den 1999er Projekten formell noch nicht getroffen, doch kann schon jetzt gesagt werden, da(cid:223) der Anteil der Projekte zu erneuerbaren Energien und entsprechenden Demonstrationsprojekten an dem verf(cid:252)gbaren Etat f(cid:252)r das Unterprogramm nichtnukleare Energien dem in den Haushaltserl(cid:228)uterungen genannten Ziel sehr nahe kommt. (2000/C 203 E/161) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2060/99 von Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) an die Kommission (12. November 1999) Betrifft: EU-Beitritt der T(cid:252)rkei Die Kommission hat dem Rat und dem Europ(cid:228)ischen Parlament empfohlen, die T(cid:252)rkei als m(cid:246)gliches EU- Mitglied in Betracht zu ziehen, und hat dabei offensichtlich nicht bedacht, da(cid:223) die kontroverse geographi- sche Situation dieses Landes (die T(cid:252)rkei ist in erster Linie ein asiatisches Land), noch dessen Nichterf(cid:252)llung der Kriterien von Kopenhagen (Menschenrechte, demokratische Institutionen, Behandlung von Minder- heiten usw. ) dem entgegenstehen. Warum aber akzeptiert die Kommission dann (cid:129) wie ihr Pr(cid:228)sident Prodi erkl(cid:228)rte Kroatien, Bosnien, Serbien und die fr(cid:252)here Republik Jugoslawien, die unbestreitbar europ(cid:228)ische L(cid:228)nder sind, nur unter der Voraus- setzung, da(cid:223) sie die Kriterien von Kopenhagen erf(cid:252)llen? Warum wird hier derart diskriminiert und auf welchen Prinzipien und Rechtsgrundlagen beruht eine solche Politik, bei der mit zweierlei Ma(cid:223) gemessen wird? Wann und von wem wurde beschlossen, die Grunds(cid:228)tze, auf denen die Europ(cid:228)ische Union basiert, (cid:252)ber den Haufen zu werfen, wenn dies den wirtschaftlichen und milit(cid:228)rischen Interessen einiger Mitglied- staaten dient, w(cid:228)hrend dann die entsprechenden Interessen anderer Mitgliedstaaten (cid:252)bergangen werden? Antwort von Herrn Verheugen im Namen der Kommission (3. Dezember 1999) Die Kommission ist in der Tat der Ansicht, da(cid:223) der T(cid:252)rkei der Kandidatenstatus f(cid:252)r den EU-Beitritt gew(cid:228)hrt werden sollte. Die T(cid:252)rkei hat mit ihrer Bewerbung um die EU-Mitgliedschaft 1987 bereits vor langer Zeit ihren Beitrittswunsch zum Ausdruck gebracht. Auch im Ankara-Abkommen (insbesondere in Artikel 28) und in verschiedenen Erkl(cid:228)rungen der EU wird die M(cid:246)glichkeit eines Beitritts der T(cid:252)rkei festgelegt. Die Kommission wird die Beitrittskriterien von Kopernhangen auf alle Bewerberl(cid:228)nder anwenden. Diese Kriterien m(cid:252)ssen erf(cid:252)llt sein, bevor ein Bewerberland als Mitglied der Union aufgenommen wird. Das gilt auch f(cid:252)r die T(cid:252)rkei. Au(cid:223)erdem werden erst Beitrittsverhandlungen mit der T(cid:252)rkei aufgenommen wenn die politischen Kriterien von Kopenhagen erf(cid:252)llt sind. Was die anderen europ(cid:228)ischen Staaten anbetrifft, so soll gem(cid:228)(cid:223) der Empfehlung der Kommission vom 13. Oktober 1999 bekr(cid:228)ftigt werden, da(cid:223) den L(cid:228)ndern auf dem Gebiet des ehemaligen Jugoslawien und Albanien die T(cid:252)r zur Union offensteht. Au(cid:223)erdem wurde empfohlen, auf der Grundlage der Kopenhagener Kriterien weitere Beitrittskriterien zu entwickeln, damit als Voraussetzung f(cid:252)r die EU-Mitgliedschaft nicht nur die Einhaltung der Grunds(cid:228)tze des Artikels 6 EU-Vertrag sondern auch die gegenseitige Anerkennung der Grenzen, die Kl(cid:228)rung aller offenen Fragen in Bezug auf die Behandlung von Minderheiten und die Schaffung einer regionalen Organisation f(cid:252)r Freihandel und wirtschaftliche Zusammenarbeit zur st(cid:228)rkeren Integration in die Union festgelegt werden


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2066/99 esittäjä(t): Umberto Bossi (TDI) komissiolle. Juuston yksityiseen varastointiin tarkoitettu tuki, josta säädetään asetuksessa 2659/94/EY.

eurovoc_concepts:
EC Regulation
Italy
approval
competence of the Member States
designation of origin
economic support
hard cheese
infringement of EU law
private sector
restriction on competition
storage of food

formats: html pdf print

text: C 225 E/46 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 Tutkimuksessa osoitetaan, ett(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) etuuksia saavien kansalaisten osuus koko v(cid:228)est(cid:246)st(cid:228) vaihtelee eritt(cid:228)in paljon tutkituissa Euroopan unionin maissa. Paradoksaalista on, ett(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) sosiaalisia etuuksia nauttivien elintaso on toisinaan sama kuin muiden saman maan kansalaisten ja toisinaan jopa keskiarvon yl(cid:228)puolella. Sosiaalisten etuuksien jakaminen my(cid:246)s supistaa (cid:148)k(cid:246)yh(cid:228)(cid:228) v(cid:228)est(cid:246)nosaa(cid:148) vaihtelevasti. Etuuksien jakaminen t(cid:228)lle v(cid:228)est(cid:246)nosalle vaihtelee siis huomattavasti j(cid:228)senvaltioittain. Toisaalta muista sosiaalisista etuuksista saatu summa on toisinaan l(cid:228)hes sama kuin el(cid:228)kkeen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), toisinaan huomattavasti v(cid:228)hemm(cid:228)n. Voiko komissio vahvistaa n(cid:228)m(cid:228) tiedot? Jos voi, mit(cid:228) mielt(cid:228) komissio on unionin kansalaisten kohtelusta n(cid:228)in eriarvoisesti? Voiko komissio kertoa suunnitelmistaan n(cid:228)iden erojen tasoittamiseksi? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1999) Komissio teki yhteisty(cid:246)ss(cid:228) Ranskan ty(cid:246)llisyys- ja yhteisvastuuministeri(cid:246)n (MinistŁre de l(cid:146)Emploi et de la SolidaritØ) kanssa tutkimuksen sosiaalietuuksien vaikutuksesta tulojen uudelleenjakautumiseen yhteis(cid:246)ss(cid:228). Se perustuu vuonna 1995 tehtyyn Euroopan yhteis(cid:246)n kotitalouksien kyselytutkimukseen (European Community household panel), joka on ainoa yhdenmukainen yhteis(cid:246)n tietol(cid:228)hde tuloista ja sosiaalisista tulonsiirroista. Kyselytutkimus perustuu otokseen, joka k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) noin 60 500 yhteis(cid:246)n kotitaloutta (170 000 henke(cid:228)). Tutkimuksessa vahvistetaan, ett(cid:228) keskim(cid:228)(cid:228)rin nelj(cid:228)nnes eurooppalaisten kokonaistuloista koostuu sosiaa- joka on l(cid:228)hell(cid:228) koko v(cid:228)est(cid:246)n lisista tulonsiirroista. El(cid:228)kkeill(cid:228) taataan el(cid:228)kkeensaajille sellainen elintaso, elintasoa. Muut sosiaalietuudet kuin el(cid:228)kkeet kohdistetaan v(cid:228)est(cid:246)nosaan, jonka tulotaso on alhaisin. Tuloksena useimmissa j(cid:228)senvaltioissa saadaan v(cid:228)hennetty(cid:228) v(cid:228)h(cid:228)tuloisen v(cid:228)est(cid:246)nosan osuutta v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n nelj(cid:228)nneksell(cid:228). Mit(cid:228) suurempaa eriarvoisuus ja k(cid:246)yhyys on ennen siirtoja ja mit(cid:228) suurempi n(cid:228)iden siirtojen osuus on, sit(cid:228) suurempi vaikutus niill(cid:228) on k(cid:246)yhyyden ja tuloerojen v(cid:228)hent(cid:228)miseen. N(cid:228)m(cid:228) havainnot kuvaavat ja vahvistavat sosiaalisten tulonsiirtojen ja etuuksien (cid:129) jotka ovat eurooppa- laisen yhteiskuntamallin keskeinen periaate (cid:129) merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) vaikutusta tulojen uudelleenjakautumiseen. Tiedot kuitenkin koskevat vain rahaetuuksia (eiv(cid:228)tk(cid:228) luontoisetuuksia), joten sosiaalisen suojelun vaikutus tulojen uudelleenjakautumiseen on todenn(cid:228)k(cid:246)isesti viel(cid:228) suurempi. Tutkimus korostaa my(cid:246)s j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lisi(cid:228) huomattavia eroja ja tarvetta vahvistaa yhteisty(cid:246)t(cid:228) yhteis(cid:246)n tasolla. Komissio on ehdottanut yhteist(cid:228) strategiaa sosiaalisen suojelun uudistamiseksi (1). Strategia perustuu ja tarkoituksena on vuoropuheluun, kokemusten vaihtoon ja meneill(cid:228)(cid:228)n olevien muutosten arviointiin, ohjata tulevia toimia ja yhteisty(cid:246)t(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) alalla. (1) KOM(1999) 347 lopullinen. (2000/C 225 E/047) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2066/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Umberto Bossi (TDI) komissiolle (12. marraskuuta 1999) Aihe: Juuston yksityiseen varastointiin tarkoitettu tuki, josta s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n asetuksessa 2659/94/EY Jo muutamien vuosien ajan Italian maatalousministeri(cid:246) ja sen alaiset viranomaiset ovat n(cid:228)ytt(cid:228)neet haluavan syrji(cid:228) osaa suojatun alkuper(cid:228)nimityksen omaavan Grana Padano -juuston tuottajista viem(cid:228)ll(cid:228) heilt(cid:228) 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/47 mahdollisuuden saada suoraan tukea, joka on tarkoitettu juuston yksityiseen varastointiin ja josta s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n asetuksessa 2659/94/EY (1). T(cid:228)m(cid:228) aiheuttaa juustonvalmistajille suurta taloudellista vahinkoa ja rajoittaa heid(cid:228)n kilpailumahdollisuuksiaan tuotteen markkinoinnissa. Viel(cid:228) yhteis(cid:246)n ja Italian uusien, suojattuja alkuper(cid:228)nimityksi(cid:228) ja suojattuja maantieteellisi(cid:228) merkint(cid:246)j(cid:228) koskevien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten voimaantulon j(cid:228)lkeenkin juustojen laatua valvovat viranomaiset ovat lainvastaisesti todistaneet juustojen olevan laadultaan vir- ilman siihen vaadittavaa heett(cid:246)mi(cid:228), aitoja ja myyntikelpoisia. T(cid:228)m(cid:228) on tapahtunut maksua vastaan, p(cid:228)tevyytt(cid:228) ja itse asiassa my(cid:246)s ilman, ett(cid:228) asiantuntijat olisivat tutkineet ja merkinneet varastoidut juustot. T(cid:228)m(cid:228) on jatkunut my(cid:246)s Italian maatalousministeri(cid:246)n my(cid:246)nnetty(cid:228) saman oikeuden yksityisille laadunval- vontalaitoksille ja sit(cid:228) ennen petoksia ja v(cid:228)(cid:228)rent(cid:228)mist(cid:228) valvoville viranomaisille. Siksi kysyisinkin komissiolta, 1. onko se tietoinen edell(cid:228) esitetyst(cid:228), 2. voivatko yksityiset tai yhtyneet tuottajat saada suoraan tukea, josta s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n asetuksessa 2659/94/EY, 3. eik(cid:246) julkisten laadunvalvontaviranomaisten pit(cid:228)mist(cid:228) yksityisi(cid:228) laadunvalvontalaitoksia parempana voida pit(cid:228)(cid:228) n(cid:228)iden laitosten itsen(cid:228)isyyden ja kilpailumahdollisuuksien loukkauksena, 4. ovatko julkiset laadunvalvontaviranomaiset sill(cid:228) tapaa riippumattomia kuin vaaditaan niilt(cid:228), valvovat suojattujen alkuper(cid:228)nimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkint(cid:246)jen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), jotka 5. eik(cid:246) olisi hyv(cid:228) puuttua Italian hallituksen tekemiin ilmeisiin rikkomuksiin, asetuksia 2081/92/EY (2) ja 2659/94/EY sovellettaessa. jotka ovat tapahtuneet (1) (2) EYVL L 284, 1. 11. 1994, s. 26. EYVL L 208, 24. 7. 1992, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1999) Komissio ei voi tehd(cid:228) yksityiskohtaista ja lopullista arviointia parlamentin edustajan esitt(cid:228)mist(cid:228) v(cid:228)itteist(cid:228), koska asiaan liittyv(cid:228)t konkreettiset ja tarkat tiedot puuttuvat. ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkint(cid:246)jen Komissio haluaa kuitenkin selvitt(cid:228)(cid:228) asiaa silt(cid:228) kannalta, miten parlamentin j(cid:228)senen mainitsema maatalous- tuotteiden suojasta 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2081/92 ja Grana Padano-, Parmiggiano Reggiano- ja Provolone-juuston yksityiselle varastoinnille annettavan tuen my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) koskevista yksityis- kohtaisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1994 annettu komission asetus (EY) N:o 2659/94 korreloivat kesken(cid:228)(cid:228)n suojatun alkuper(cid:228)nimityksen omaavan Grana Padano -juuston osalta. alkuper(cid:228)nimitysten ja Asetuksen (ETY) N:o 2081/92 10 artiklan mukaan valvonta voi rakenteeltaan koostua (cid:148)yhdest(cid:228) tai useammasta nimetyst(cid:228) valvontaviranomaisesta ja/tai j(cid:228)senvaltion t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen hyv(cid:228)ksym(cid:228)st(cid:228) yksi- tyisest(cid:228) laitoksesta(cid:148). Nimettyjen valvontaviranomaisten on annettava riitt(cid:228)v(cid:228)t takeet puolueettomuudesta ja riippumattomuudesta ja niill(cid:228) on oltava k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) asianmukaiset henkil(cid:246)st(cid:246)voimavarat ja tekniset keinot. Erityisesti yksityisen laitoksen on 1. tammikuuta 1998 alkaen t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) standardissa EN 45011 m(cid:228)(cid:228)ritellyt edellytykset. Edell(cid:228) mainitun standardin t(cid:228)ytt(cid:228)minen ei kuitenkaan automaattisesti anna yksityiselle ryhmittym(cid:228)lle oikeutta sertifioida suojatun alkuper(cid:228)nimityksen omaavan Grana Padano -juuston tuotantoa. Kansalliset viranomaiset voivat edell(cid:228) mainitun 10 artiklan sanamuodon mukaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) harkintavaltaa nimetess(cid:228)(cid:228)n kullekin suojatulle nimitykselle valvontarakenteita. Komissio ei sen vuoksi voi kehottaa Italian viranomaisia hyv(cid:228)ksym(cid:228)(cid:228)n kaikkia yksityisi(cid:228) ryhmittymi(cid:228), jotka t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t standardin EN 45011 edellytykset, koska t(cid:228)llaisen standardin noudattamisesta ei sin(cid:228)ns(cid:228) johdu mit(cid:228)(cid:228)n oikeuksia. Italian viranomaiset ovat nimenneet yksityisen CSQA-laitoksen (Certificazione qualit(cid:224) agroalimentare) valvomaan mainitun juuston tuotantoa. On ilmeist(cid:228), ett(cid:228) juustolla, joka ei ole CSQA:n valvoma, ei voi olla Grana Padano -nimityst(cid:228) eik(cid:228) sille sen vuoksi voida my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) tukea, josta s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n edell(cid:228) mainitussa asetuksessa (EY) N:o 2659/94. C 225 E/48 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 joka on tarkoitettu Grana Padano -juuston yksityiseen Asetuksen (EY) N:o 2659/94 mukaisesti tukea, varastointiin, voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) sellaiselle luonnolliselle henkil(cid:246)lle tai oikeushenkil(cid:246)lle, joka pystyy osoit- tamaan olevansa yksityisesti varastoitujen juustojen omistaja ja noudattavansa mainitun asetuksen s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)ksi(cid:228) sek(cid:228) erityisesti niit(cid:228) sitoumuksia, joista s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n asetuksen 3 artiklan d kohdassa. Jos parlamentin j(cid:228)sen on sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) edell(cid:228) mainittuja edellytyksi(cid:228) ei ole t(cid:228)ytetty, komissio pyyt(cid:228)(cid:228) parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) toimittamaan konkreettiset, juridisesti riitt(cid:228)v(cid:228)t todisteet t(cid:228)llaisen v(cid:228)itteen tueksi, jotta se voi tarvittaessa ryhty(cid:228) aiheellisiin toimiin sille toissijaisuusperiaatteen nojalla kuuluvan toimivallan mukaisesti. (2000/C 225 E/048) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2087/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Dirk Sterckx (ELDR) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Pakkausdirektiivin soveltaminen koristekasveihin Direktiivist(cid:228) 94/62/EY (1) sen enemp(cid:228)(cid:228) kuin 10. kes(cid:228)kuuta 1999 p(cid:228)iv(cid:228)tyist(cid:228) komission tulkitsevista ty(cid:246)asiakirjoistakaan ei ole mahdollista p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ovatko kukkaruukut pakkauksia 3 artiklan 1 kohdan tarkoittamassa merkityksess(cid:228) ja kuuluvatko ne kyseisen direktiivin soveltamisalaan. T(cid:228)st(cid:228) seuraa se, ett(cid:228) kunkin j(cid:228)senmaan on itse ratkaistava, mill(cid:228) kukkaruukuilla on selke(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoitus ja miss(cid:228) tapauksissa ruukku toimii p(cid:228)(cid:228)asiallisesti pakkauksena. T(cid:228)m(cid:228)n johdosta k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)t ovat erilaisia eri j(cid:228)senmaissa. Kuitenkin pakkausdirektiivin tavoitteena on, direktiivin 94/62/EY 1 artiklan mukaisesti, varmistaa sis(cid:228)- markkinoiden toimivuus ja ehk(cid:228)ist(cid:228) kilpailunv(cid:228)(cid:228)ristymisi(cid:228). Eik(cid:246) komissio ole huolestunut siit(cid:228), ett(cid:228) pakkaus-k(cid:228)sitteen erilaiset kilpailunv(cid:228)(cid:228)ristymiin eri j(cid:228)senmaiden koristekasvien tuottajien kesken? tulkinnat voivat johtaa vakaviin Voiko komissio tehd(cid:228) selv(cid:228)ksi, ovatko sellaiset kukkaruukut pakkauksia, joiden ei ole (cid:148)tarkoitus pysy(cid:228) yhdess(cid:228) kasvin kanssa koko t(cid:228)m(cid:228)n elinkaaren ajan(cid:148)? Onko mahdollista tulkita direktiivi(cid:228) niin, ett(cid:228) yksik(cid:228)(cid:228)n kukkaruukku ei kuulu pakkausdirektiivin soveltamisalaan? Voiko komissio tiedottaa, miss(cid:228) j(cid:228)senmaissa kukkaruukkuja pidet(cid:228)(cid:228)n direktiivin 94/62/EY tarkoittamassa merkityksess(cid:228) pakkauksina ja miss(cid:228) maissa n(cid:228)in ei tehd(cid:228)? (1) EYVL L 365, 31. 12. 1994, s. 10. Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2000) Tietyiss(cid:228) tapauksissa, kuten kukkaruukkujen ollessa kyseess(cid:228), pakkauksen m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) on osoittautunut vaikeaksi tulkita. Komissio on t(cid:228)ysin tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) pakkauksen k(cid:228)sitteen erilaiset tulkinnat voivat johtaa markkinoiden v(cid:228)(cid:228)ristymiseen. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) komissio on k(cid:228)sitellyt t(cid:228)t(cid:228) asiaa j(cid:228)senvaltioiden asiantun- tijoiden kanssa. N(cid:228)iss(cid:228) keskusteluissa on tultu siihen tulokseen, ett(cid:228) voimassa olevaa m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)(cid:228) olisi hyv(cid:228) t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) direktiiviin liitett(cid:228)vill(cid:228) teknisill(cid:228) ohjeilla. N(cid:228)m(cid:228) tekniset ohjeet perustuisivat kaikkien pakkausket- juun kuuluvien osapuolten (cid:129) j(cid:228)senvaltioiden, teollisuuden, ymp(cid:228)rist(cid:246)alan kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)jen ja kuluttajien (cid:129) v(cid:228)lisen suunnitelmallisen vuoropuhelun tuloksiin. Ainoastaan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin voi tulkita pakkauksista ja pakkausj(cid:228)tteist(cid:228) 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1994 annetussa direktiiviss(cid:228) 94/62/EY esitetty(cid:228) pakkauksen m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)(cid:228). Toistaiseksi ei ole saatavilla tyhjent(cid:228)v(cid:228)(cid:228) luetteloa siit(cid:228), miten eri m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)(cid:228) kukkaruukkuihin. j(cid:228)senvaltiot soveltavat pakkauksen


title: Reglamento (CE) n° 2408/1999 de la Comisión, de 12 de noviembre de 1999, por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 13. 11. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 291/3 REGLAMENTO (CE) No 2408/1999 DE LA COMISIÓN de 12 de noviembre de 1999 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, (2) Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisión, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicación del régimen de importación de frutas y hortalizas (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1498/98 (2), y, en particular, el apartado 1 de su artículo 4, Considerando lo siguiente: (1) El Reglamento (CE) no 3223/94 establece, en aplicación de los resultados de las negociaciones comerciales multi- laterales de la Ronda Uruguay, los criterios para que la Comisión fije los valores a tanto alzado de importación de terceros países correspondientes a los productos y períodos que se precisan en su anexo. En aplicación de los criterios antes indicados, los valores globales de importación deben fijarse en los niveles que figuran en el anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los valores globales de importación a que se refiere el artículo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados según se indica en el cuadro del anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 13 de noviembre de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 12 de noviembre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 291/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 13. 11. 1999 del Reglamento de la Comisión, de 12 de noviembre de 1999, por el que se establecen los valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas ANEXO Código NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Código país tercero (1) Valor global de importación (EUR/100 kg) 052 204 999 052 628 999 052 999 204 999 052 999 052 388 528 600 999 052 400 999 060 400 404 999 052 064 400 999 100,5 96,6 98,5 116,8 134,8 125,8 96,2 96,2 71,4 71,4 58,3 58,3 59,6 55,9 65,4 74,4 63,8 168,3 302,5 235,4 33,4 76,3 70,9 60,2 100,5 65,9 89,3 85,2 (1) Nomenclatura de países fijada por el Reglamento (CE) no 2645/98 de la Comisión (DO L 335 de 10. 12. 1998, p. 22). El código «999» significa «otros orígenes»


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2077/99 från Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen. Tillämpningen av direktiv 89/48/CE i Grekland.

eurovoc_concepts: action for failure to fulfil an obligation

text: C 170 E/144 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 6. 2000 Har WTO och/eller kommissionen redan gjort n(cid:229)gon officiell utv(cid:228)rdering av hur jordbruksavtalet vid 1. GATTs Uruguayrunda p(cid:229)verkat priser och inkomster inom jordbruket i EU, i USA och i (cid:246)vriga delar av v(cid:228)rlden (en utv(cid:228)rdering som innefattar 1999)? Vilka inverkningar anser kommissionen att GATTs Uruguayrunda haft? Jag anh(cid:229)ller om att det inte 2. bara skall g(cid:246)ras en utv(cid:228)rdering av undantags(cid:229)ren 1995 och 1996 utan av hela perioden 1995-99. Likas(cid:229) anh(cid:229)ller jag om att utv(cid:228)rderingen inte skall begr(cid:228)nsa sig till att handla bara om hur v(cid:228)rdet av v(cid:228)rlds- handeln utvecklat sig utan i f(cid:246)rsta hand inrikta sig p(cid:229) kvantiteterna p(cid:229) marknaderna och p(cid:229) hur priserna p(cid:229) marknaderna utvecklat sig. 3. 4. Har liberaliseringen de facto inneburit f(cid:246)rdelar f(cid:246)r konsumenterna? Har livsmedelspriserna g(cid:229)tt ner och, i s(cid:229) fall, i vilken utstr(cid:228)ckning? Har (cid:246)ppnandet av marknaderna tillsammans med SPS-avtalet f(cid:246)rt med sig (cid:246)kad livsmedelss(cid:228)kerhet 5. och b(cid:228)ttre kvalitet p(cid:229) livsmedlen? Hur b(cid:246)r man i detta sammanhang se p(cid:229) WTO:s panel f(cid:246)r importf(cid:246)rbud mot n(cid:246)tk(cid:246)tt som producerats 6. med hj(cid:228)lp av tillv(cid:228)xthormoner? Hur h(cid:228)nger utvidgningen av v(cid:228)rldshandeln samman med den allm(cid:228)nna inkomstutvecklingen inom 7. EU och andra medlemsstater av WTO och hur har de (cid:246)kade inkomsterna f(cid:246)rdelats bland befolkningen? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Franz Fischler (7 december 1999) Kommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att inh(cid:228)mta de upplysningar som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att kunna besvara fr(cid:229)gan. Den kommer att vidarebefordra dessa s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt. (2000/C 170 E/175) SKRIFTLIG FR¯GA E-2077/99 fr(cid:229)n Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Till(cid:228)mpningen av direktiv 89/48/CE i Grekland (12 november 1999) EG-domstolen f(cid:228)llde den 23 mars 1995 en dom (cid:246)ver Grekland m(cid:229)l C-365/93 eftersom landet underl(cid:229)tit att genomf(cid:246)ra gemenskapens direktiv 89/48/EEG (1) om en generell ordning f(cid:246)r erk(cid:228)nnande av examensbevis (cid:246)ver beh(cid:246)righetsgivande h(cid:246)gre utbildning som omfattar minst 3 (cid:229)rs studier. Eftersom det, p(cid:229) basis av vad som framg(cid:229)r av de klagom(cid:229)l som flera medborgare framf(cid:246)rt, f(cid:246)refaller som om DIKATSA, det statliga grekiska organ som handhar erk(cid:228)nnandet av dylika examensbevis, inte f(cid:246)ljer direktivet ifr(cid:229)ga vill jag fr(cid:229)ga kommissionen om huruvida Grekland genomf(cid:246)r det beslut som EG-domstolen fattat, och om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet undrar jag vilka (cid:229)tg(cid:228)rder kommissionen t(cid:228)nker vidta f(cid:246)r att se till att den grekiska lagstiftningen anpassas till gemenskapslagstiftningen? (1) EGT L 19, 24. 1. 1989, s. 16. Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Frederik Bolkestein (30 november 1999) Eftersom Grekland inte har r(cid:228)ttat sig efter domstolens dom av den 23 mars 1995 v(cid:228)ckte kommissionen den 10 december 1997 (cid:228)n en g(cid:229)ng talan g(cid:228)llande underl(cid:229)tenhet att genomf(cid:246)ra r(cid:229)dets direktiv 89/48/EEG av den 21 december 1988 om en generell ordning f(cid:246)r erk(cid:228)nnande av examensbevis (cid:246)ver beh(cid:246)righets- givande h(cid:246)gre utbildning som omfattar minst tre (cid:229)rs studier, denna g(cid:229)ng med en beg(cid:228)ran om vite. Domstolsf(cid:246)rhandlingen (cid:228)gde rum den 20 oktober 1999


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2060/99 van Ioannis Marínos (PPE-DE) aan de Commissie. Kandidatuur van Turkije.

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
Croatia
North Macedonia
Serbia
Türkiye
accession to the European Union
democratisation
international human rights law
protection of minorities

text: C 203 E/126 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 18. 7. 2000 van de kredieten voor niet-nucleaire energie aan hernieuwbare energiebronnen toe te wijzen, en van dit percentage 75 % aan projecten waarbij het gebruik van hernieuwbare energiebronnen wordt gedemon- streerd. De Commissie erkent dat dringend steun moet worden verleend aan demonstratieprojecten die het gebruik van innovatieve hernieuwbare energiebronnen bevorderen. Daarom wil de Commissie graag voor zover mogelijk aan het verzoek van de begrotingsautoriteit voldoen. In de eerste oproep tot het indienen van voorstellen voor het programma Energie (het aan energie gewijde onderdeel van het specifieke OTO-programma op het gebied van energie, milieu en duurzame ontwikke- ling) is ruimschoots aandacht besteed aan hernieuwbare energiebronnen. Ondanks de beperkingen van het werkprogramma zijn toch nagenoeg alle sectoren van hernieuwbare energie in de oproep aan bod gekomen. Formeel is nog geen definitief besluit genomen in verband met de projecten voor 1999. Wel staat vast dat de in het kader van het subprogramma voor niet-nucleaire energie vastgelegde begrotingsmiddelen voor projecten (met inbegrip van demonstratieprojecten) in verband met hernieuwbare energiebronnen zeer dicht in de buurt zullen liggen van het streefcijfer dat in de toelichting bij de begroting wordt vermeld. (2000/C 203 E/161) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2060/99 van Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) aan de Commissie (12 november 1999) Betreft: Kandidatuur van Turkije De Commissie heeft de Raad en het Europees Parlement voorgesteld om Turkije als kandidaat-lidstaat van de Europese Unie te aanvaarden. Blijkbaar gaat de Commissie ervan uit dat noch de omstreden geografische ligging van Turkije (hoofdzakelijk een Aziatisch land) noch het ontbreken van de criteria van Kopenhagen (mensenrechten, democratische instellingen, behandeling van minderheden, enz. ) voor deze aanvaarding een beletsel zijn. Hoe rechtvaardigt de Commissie dan dat, zoals voorzitter Prodi heeft verklaard, indien Kroatiº, Bosniº, Serviº en de voormalige Joegoslavische Republiek Macedoniº (FYROM), die zonder enige twijfel Europese landen zijn, een verzoek indienen om als kandidaatland te worden erkend, de Commissie hun kandidatuur enkel zal aanvaarden als ze voldoen aan de criteria van Kopenhagen? Vanwaar deze discriminatie? Op welke beginselen en op welke rechtsgrondslag is dit beleid om met twee maten te meten gebaseerd? Sinds wanneer en door wie is beslist de beginselen, die de basis vormen van de opbouw en de ontwikkeling van de Europese Unie, te negeren wanneer dit de economische en strategische belangen van enkele lidstaten dient, uiteraard ten koste van de desbetreffende belangen van andere EU-landen? Antwoord van de heer Verheugen namens de Commissie (3 december 1999) De Commissie is werkelijk van mening dat Turkije als kandidaatland voor het lidmaatschap van de Unie moet worden beschouwd. Turkije heeft al lang geleden zijn wens geuit om lid te worden van de Unie en in 1987 een aanvraag daartoe ingediend. Bovendien wordt in de Overeenkomst van Ankara (met name in artikel 28) en in de verschillende verklaringen van de Unie duidelijk de mogelijkheid van toetreding van Turkije in het vooruitzicht gesteld. De Commissie past de toetredingscriteria van Kopenhagen op dezelfde wijze op alle kandidaatlanden toe. Voordat een land lid kan worden van de Unie moet aan deze criteria zijn voldaan. Dat geldt ook voor Turkije. Bovendien kunnen er geen onderhandelingen met Turkije worden geopend zolang dit land niet aan de politieke criteria van Kopenhagen heeft voldaan. Wat de andere Europese landen betreft heeft de Commissie op 13 oktober 1999 aanbevolen dat de Unie (cid:132)dient te bevestigen dat de landen van het voormalige Joegoslaviº en Albaniº op termijn in aanmerking wensen te komen voor het lidmaatschap van de Unie(cid:148). Bovendien heeft zij aanbevolen om (cid:132)door te gaan met het ontwikkelen van toetredingscriteria, op basis van die welke in Kopenhagen zijn vastgesteld, die het lidmaatschap van de Unie niet alleen zouden laten afhangen van de beginselen van artikel 6 van het Verdrag betreffende de Europese Unie, maar ook van: de wederzijdse erkenning van elkaars grenzen, het regelen van alle onopgeloste problemen in verband met de behandeling van nationale minderheden, en de oprichting van een regionale organisatie voor vrijhandel en economische samenwerking als basis voor een grotere integratie in de Unie(cid:148)


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2066/99 från Umberto Bossi (TDI) till kommissionen. Stöd till privat lagring av ost enligt förordning (EG) nr 2659/94.

text: C 225 E/46 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 Unders(cid:246)kningen visar att procentandelen medborgare som mottar dessa bidrag varierar kraftigt i de olika EU-l(cid:228)nder som unders(cid:246)kts. Levnadsniv(cid:229)n f(cid:246)r de personer som mottar sociala f(cid:246)rm(cid:229)ner (cid:228)r, paradoxalt nog, m(cid:229)nga g(cid:229)nger lika h(cid:246)g som f(cid:246)r den (cid:246)vriga delen av befolkningen i det ber(cid:246)rda landet, och ibland t. o. m. h(cid:246)gre (cid:228)n genomsnittet. Den minskning av den (cid:148)fattiga befolkningen(cid:148) som tilldelningen av olika bidrag (cid:229)stadkommer varierar likas(cid:229) kraftigt. Bidragen koncentreras s(cid:229)lunda p(cid:229) mycket olika s(cid:228)tt till denna del av befolkningen i de olika medlemsstaterna. ¯ andra sidan uppg(cid:229)r ibland de ekonomiska bidrag som medborgarna erh(cid:229)ller i form av andra sociala f(cid:246)rm(cid:229)ner n(cid:228)stan till samma belopp som de erh(cid:229)ller i pensioner. Ibland ligger emellertid bidragen klart under pensionsbeloppet. Kan kommissionen bekr(cid:228)fta denna situation? Hur bed(cid:246)mer kommissionen i s(cid:229) fall denna oj(cid:228)mlika behandling av unionens medborgare p(cid:229) detta omr(cid:229)de? Kan kommissionen informera om sina avsikter att minska dessa skillnader? Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 december 1999) Denna unders(cid:246)kning om (cid:246)verf(cid:246)ring av sociala r(cid:228)ttigheter och effekterna av hur r(cid:228)ttigheter f(cid:246)rdelas inom gemenskapen gjordes av kommissionen i samarbete med det franska ministeriet f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning och solidaritet. Den grundar sig p(cid:229) 1995 (cid:229)rs omg(cid:229)ng av Europeiska gemenskapens hush(cid:229)llsunders(cid:246)kning, som (cid:228)r den enda k(cid:228)llan p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) n(cid:228)r det g(cid:228)ller uppgifter om inkomster i allm(cid:228)nhet och sociala (cid:246)verf(cid:246)ringar i synnnerhet. Europeiska gemenskapens hush(cid:229)llsunders(cid:246)kning grundar sig p(cid:229) uppgifter fr(cid:229)n cirka 60 500 gemenskapshush(cid:229)ll (170 000 individer). i genomsnitt en fj(cid:228)rdedel av europØernas inkomster best(cid:229)r av sociala Unders(cid:246)kningen bekr(cid:228)ftar att (cid:246)verf(cid:246)ringar. Pensionerna garanterar pensionstagarna en levnadsstandard som ligger n(cid:228)ra levnadsstandar- den f(cid:246)r befolkningen som helhet. Andra sociala f(cid:246)rm(cid:229)ner (cid:228)n pensioner (cid:228)r intensivt inriktade p(cid:229) den sektor av befolkningen som har de l(cid:228)gsta inkomsterna och ger till resultat att andelen l(cid:229)ginkomsttagare kan reduceras med en fj(cid:228)rdedel eller mer i de flesta medlemsstater. Ju st(cid:246)rre oj(cid:228)mlikheten och fattigdomen (cid:228)r innan (cid:246)verf(cid:246)ringarna sker och ju st(cid:246)rre del de utg(cid:246)r av de sammanlagda inkomsterna, desto st(cid:246)rre blir effekterna n(cid:228)r det g(cid:228)ller att minska fattigdomen och inkomstskillnaderna. Dessa resultat illustrerar och bekr(cid:228)ftar den viktiga effekten av hur de sociala (cid:246)verf(cid:246)ringarna och f(cid:246)rm(cid:229)nerna f(cid:246)rdelas som en viktig princip i den europeiska sociala modellen. Eftersom uppgifterna dessutom bara g(cid:228)ller kontant(cid:246)verf(cid:246)ringar (och inte v(cid:229)rdf(cid:246)rm(cid:229)ner), (cid:228)r f(cid:246)rdelningseffekten n(cid:228)r det g(cid:228)ller det sociala skyddet troligtvis (cid:228)nnu h(cid:246)gre. Unders(cid:246)kningen visar ocks(cid:229) p(cid:229) betydande skillnader mellan medlemsstaterna och behovet av att st(cid:228)rka samarbetet p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229). Kommissionen har f(cid:246)reslagit (cid:148)En samordnad strategi f(cid:246)r att modernisera social trygghet(cid:148) (1) grundad p(cid:229) dialog, utbyte av erfarenheter och utv(cid:228)rdering av p(cid:229)g(cid:229)ende politiska insatser. Strategin skall tj(cid:228)na som v(cid:228)gledning f(cid:246)r kommande insatser och samverkan inom omr(cid:229)det. (1) KOM(1999) 347 slutlig. (2000/C 225 E/047) SKRIFTLIG FR¯GA E-2066/99 fr(cid:229)n Umberto Bossi (TDI) till kommissionen (12 november 1999) ˜mne: St(cid:246)d till privat lagring av ost enligt f(cid:246)rordning (EG) nr 2659/94 Sedan n(cid:229)gra (cid:229)r uts(cid:228)tter Italiens jordbruksministerium och de organ som lyder under ministeriet en del producenter av osten (cid:148)DOP Grana Padano(cid:148) f(cid:246)r diskriminering genom att v(cid:228)gra dem direkt tillg(cid:229)ng till 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/47 st(cid:246)det f(cid:246)r privat lagring av ost enligt f(cid:246)rordning (EG) nr 2659/94 (1) vilket f(cid:246)rorsakar dessa producenter enorma ekonomiska f(cid:246)rluster och begr(cid:228)nsar deras konkurrensm(cid:246)jligheter n(cid:228)r det g(cid:228)ller saluf(cid:246)ring av produkten. ˜ven efter det att de nya best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r (cid:148)DOP(cid:148)- och (cid:148)IGP(cid:148)-produkter (kontrollerad ursprungsbeteckning respektive skyddad geografisk beteckning) tr(cid:228)tt i kraft p(cid:229) europeisk och nationell niv(cid:229) har tillsynsorganen (Consorzi di Tutela) olagligen fortsatt med sin praxis att mot betalning utf(cid:228)rda intyg f(cid:246)r att ostarna (cid:228)r av god marknadsm(cid:228)ssig kvalitet utan att ha befogenhet f(cid:246)r detta och i sj(cid:228)lva verket utan att vid lagringstillf(cid:228)llet granska den ost f(cid:246)r vilken man utf(cid:228)rdade varuintyg. Man slutade inte med denna praxis ens d(cid:229) jordbruksministeriet, MIPA, hade tilldelat privata certifieringsinstitut och, f(cid:246)re det, centralinstitutet f(cid:246)r bedr(cid:228)geribek(cid:228)mpning s(cid:229)dan beh(cid:246)righet. Jag fr(cid:229)gar d(cid:228)rf(cid:246)r kommissionen 1. om den k(cid:228)nner till dessa fakta, 2. om producenterna, enskilt eller som medlem av ett f(cid:246)rbund, har direkt tillg(cid:229)ng till st(cid:246)det enligt f(cid:246)rordning (EG) nr 2659/94, 3. om inte det faktum att tillsynsorganen (Consorzi di Tutela) gynnas i relation till de privata certifier- ingsinstituten kan anses vara till men f(cid:246)r dessa certifieringsinstituts oberoende och konkurrensm(cid:246)jlig- heter, 4. om tillsynsorganen kan uppfylla kravet p(cid:229) oberoende som (cid:228)r obligatoriskt f(cid:246)r de instanser som utf(cid:228)rdar certifikat f(cid:246)r DOP- och IGP-produkter, 5. om den inte anser det l(cid:228)mpligt att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder mot Italiens regering betr(cid:228)ffande dessa uppenbara oegentligheter som de statliga instanserna gjort sig skyldiga till vid till(cid:228)mpningen av best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rordningarna (EG) nr 2081/92 (2) och 2659/94. (1) (2) EGT L 284, 1. 11. 1994, s. 26. EGT L 208, 24. 7. 1992, s. 1. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 december 1999) Kommissionen kan inte g(cid:246)ra n(cid:229)gon utf(cid:246)rlig och slutgiltig bed(cid:246)mning av de klagom(cid:229)l som fr(cid:229)gest(cid:228)llaren framf(cid:246)r, eftersom den saknar konkreta och detaljerade uppgifter om fr(cid:229)gan. Kommissionen vill dock g(cid:246)ra f(cid:246)ljande klarg(cid:246)randen n(cid:228)r det g(cid:228)ller f(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan de f(cid:246)rordningar som fr(cid:229)gest(cid:228)llaren n(cid:228)mner, dvs. r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2081/92 av den 14 juli 1992 om skydd f(cid:246)r geografiska och ursprungsbeteckningar f(cid:246)r jordbruksprodukter och livsmedel och kommissionens f(cid:246)rord- ning (EG) nr 2659/94 av den 31 oktober 1994 om till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifter f(cid:246)r beviljandet av st(cid:246)d till privat lagring av ostarna Grana Padano, Parmigiano-Reggiano och Provolone, vad betr(cid:228)ffar den skyddade ursprungsbeteckning som utg(cid:246)rs av namnet (cid:148)Grana Padano(cid:148). Enligt artikel 10 i f(cid:246)rordning (EEG) nr 2081/92 kan ett kontrollorgan best(cid:229) av (cid:148)en eller flera f(cid:246)r uppgiften utsedda kontrollmyndigheter och/eller privata organ som har godk(cid:228)nts f(cid:246)r (cid:228)ndam(cid:229)let av medlemsstaten(cid:148). Utsedda kontrollmyndigheter m(cid:229)ste kunna garantera objektivitet och opartiskhet och ha tillg(cid:229)ng till de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga m(cid:228)nskliga resurserna och tekniska hj(cid:228)lpmedlen. Privata organ m(cid:229)ste sedan den 1 januari 1998 uppfylla de kriterier som fastst(cid:228)lls i standarden EN 45011. Endast det faktum att den ovann(cid:228)mnda standarden uppfylls ger emellertid inte en privat grupp r(cid:228)tt att certifiera produkter med den skyddade ursprungsbeteckningen (cid:148)Grana Padano(cid:148). De nationella myndig- heterna har enligt artikel 10 ett visst man(cid:246)verutrymme n(cid:228)r de utser kontrollorgan f(cid:246)r varje skyddat namn. Kommissionen kan allts(cid:229) inte anmoda de italienska myndigheterna att godk(cid:228)nna alla privata organ som uppfyller standarden EN 45011, eftersom det faktum att denna standard uppfylls inte i sig ger n(cid:229)gon r(cid:228)tt. De italienska myndigheterna har utsett det privata organet CSQA (Certificazione qualit(cid:224) agroalimentare) f(cid:246)r kontroll av tillverkningen av osten i fr(cid:229)ga. En ost som inte kontrollerats av CSQA kan givetvis inte betecknas (cid:148)Grana Padano(cid:148) och kan f(cid:246)ljaktligen inte komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r det st(cid:246)d som avses i f(cid:246)rordning (EG) nr 2659/94. C 225 E/48 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 Enligt f(cid:246)rordning (EG) nr 2659/94 kan st(cid:246)d till privat lagring av osten Grana Padano beviljas varje fysisk eller juridisk person som kan visa att han (cid:228)ger de ostar som placeras i privat lager och som uppfyller best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rordningen och framf(cid:246)r allt fullg(cid:246)r (cid:229)tagandena enligt artikel 3 d. Om fr(cid:229)gest(cid:228)llaren anser att de ovann(cid:228)mnda best(cid:228)mmelserna har (cid:246)vertr(cid:228)tts skulle kommissionen vara tacksam om han ville l(cid:228)mna konkreta uppgifter till bevis f(cid:246)r detta, s(cid:229) att kommissionen vid behov kan vidta l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r sina befogenheter enligt subsidiaritetsprincipen. (2000/C 225 E/048) SKRIFTLIG FR¯GA E-2087/99 fr(cid:229)n Dirk Sterckx (ELDR) till kommissionen (19 november 1999) ˜mne: Till(cid:228)mpningen av f(cid:246)rpackningsdirektivet p(cid:229) odlingen av prydnadsv(cid:228)xter Varken direktiv 94/62/EG (1) eller kommissionens arbetsmeddelande om hur direktivet skulle tolkas av den 10 juni 1999 skapar klarhet i om blomkrukor skall anses vara f(cid:246)rpackningar i den bem(cid:228)rkelse som avses i direktivets artikel 3. 1 eller inte. F(cid:246)ljden av detta blir att varje medlemsstat sj(cid:228)lv m(cid:229)ste avg(cid:246)ra vilka blomkrukor som har en tydlig bruksfunktion och vilka som huvudsakligen fyller funktionen av att vara en f(cid:246)rpackning. Detta leder till att situationen h(cid:228)rvidlag kommer att variera fr(cid:229)n medlemsstat till medlems- stat. Avsikten med f(cid:246)rpackningsdirektivet, s(cid:229)dan den fastst(cid:228)llts i artikel 1 i direktiv 94/62/EG, (cid:228)r dock att s(cid:228)kerst(cid:228)lla en fungerande inre marknad och undvika snedvridningar av konkurrensen. Befarar inte kommissionen att de olikartade tolkningarna av begreppet f(cid:246)rpackning kan leda till allvarliga snedvridningar av konkurrensen mellan prydnadsv(cid:228)xtodlare fr(cid:229)n olika medlemsstater? Kan kommissionen f(cid:246)rtydliga om blomkrukor som inte (cid:228)r avsedda att finnas kvar runt v(cid:228)xten under hela dess livstid skall anses som f(cid:246)rpackningar eller inte? ˜r det m(cid:246)jligt att tolka direktivet s(cid:229), att inga blomkrukor av n(cid:229)got som helst slag skall anses omfattas av f(cid:246)rpackningsdirektivet? Kan kommissionen ge besked om i vilka medlemsstater som blomkrukor anses vara (cid:148)f(cid:246)rpackningar(cid:148) i den bem(cid:228)rkelse som avses i direktiv 94/62/EG och i vilka de inte anses vara det? (1) EGT L 365, 31. 12. 1994, s. 10. Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 januari 2000) Det har visat sig att den slutgiltiga definitionen p(cid:229) f(cid:246)rpackning har varit sv(cid:229)r att tolka i vissa s(cid:228)rskilda fall, som t. ex. blomkrukor. Kommissionen (cid:228)r medveten om att olika tolkningar av begreppet f(cid:246)rpackning kan leda till snedvridningar av marknaden, och har d(cid:228)rf(cid:246)r diskuterat fr(cid:229)gan med sakkunniga fr(cid:229)n medlems- staterna. Man har d(cid:228)rvid kommit fram till att det vore l(cid:228)mpligt att komplettera den g(cid:228)llande definitionen med en ny bilaga till direktivet, med teknisk v(cid:228)gledning. S(cid:229)dan teknisk v(cid:228)gledning skulle grundas p(cid:229) resultaten av de samr(cid:229)d som h(cid:229)llits inom ramen f(cid:246)r en strukturerad dialog mellan alla ber(cid:246)rda parter i f(cid:246)rpackningskedjan (medlemsstater, industri, icke-statliga milj(cid:246)organisationer och konsumenter. Definitionen av f(cid:246)rpackning i Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om f(cid:246)rpackningar och f(cid:246)rpackningsavfall kan endast tolkas av domstolen. En utt(cid:246)mmande lista (cid:246)ver alla olika tolkningar i medlemsstaterna av huruvida blomkrukor (cid:228)r f(cid:246)rpack- ningar f(cid:246)religger inte f(cid:246)r n(cid:228)rvarande


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2085/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Omistusoikeuksien kieltäminen Abruzzon kansallispuistossa.

eurovoc_concepts:
Abruzzi
European Regional Development Fund
Italy
national park
ownership

text: C 219 E/88 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (9. joulukuuta 1999) Komission katsoo parlamentin j(cid:228)senen antamien tietojen perusteella, ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) ei ole mit(cid:228)(cid:228)n perusteita puuttua t(cid:228)h(cid:228)n nimenomaiseen tapaukseen. Kuten parlamentin j(cid:228)senen kysymyksess(cid:228)kin todetaan, alueelliset viranomaiset ovat keskeytt(cid:228)neet hankkee- seen liittyv(cid:228)t ty(cid:246)t, koska hankkeen ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviointia ei ole suoritettu. N(cid:228)in ollen on ilmeist(cid:228), ett(cid:228) kansallisella tasolla on k(cid:228)ynniss(cid:228) toimia, joilla varmistetaan, ett(cid:228) hanke noudattaa tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arvioinnista 27. kes(cid:228)kuuta 1985 annetun neuvoston direktii- vin 85/337/ETY mahdollisesti asettamia velvoitteita. Sen osalta, mik(cid:228) koskee yleisemmin direktiivin 85/337/ETY t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa Latiumin maakunnan (Regione Lazio) alueella, todettakoon, ett(cid:228) Regione Lazio on p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) Deliberazione della giunta regionale 30 giugno 1998 n. 3099 pannut alueen tasolla t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksen (cid:148)Decreto del Presidente della Repubblica 12 aprile 1996 atto di indirizzo e coordinamento disposizioni in materia di valutazione di impatto ambientale(cid:148). Kyseisess(cid:228) s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n vaatimukset, jotka koskevat sellaisia direktiivin 85/337/ETY liitteess(cid:228) II lueteltuja hankkeita, joiden osalta alueet katsotaan toimivaltaisiksi Italian oikeus- j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228). N(cid:228)in ollen tilanne on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) se, ett(cid:228) se osa direktiivist(cid:228) 85/337/ETY, jonka osalta alueet katsotaan toimivaltaisiksi Italian oikeusj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228), on katsottava t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npannuksi ja sovelle- tuksi Regione Laziossa. Komissio arvioi parhaillaan rikkomisesta johtuvan menettelyn yhteydess(cid:228), miten direktiivi 85/337/ETY on yleens(cid:228) saatettu Italiassa paikallisella tasolla osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). (2000/C 219 E/105) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2085/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (12. marraskuuta 1999) Aihe: Omistusoikeuksien kielt(cid:228)minen Abruzzon kansallispuistossa Abruzzon kansallispuiston yhtym(cid:228) on hiljattain saanut rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta (toimi 3. 1, b, ala: kaupunkisuunnittelu, luonnonvarat, puistot ja luonnonpuistot) Abruzzoa varten. Civitella Alfadenan kunnassa t(cid:228)h(cid:228)n rahoitukseen liittyviss(cid:228) suojelutoimissa ei ole otettu huomioon useiden asukkaiden aikaisempia omistusoikeuksia. Asukkaiden kotitie on suljettu, vaikka heill(cid:228) on kaikki tarvittavat luvat. 1. Eik(cid:246) t(cid:228)m(cid:228) komission mielest(cid:228) vahingoita kansalaisten omistusoikeutta? 2. Eik(cid:246) komission mielest(cid:228) omistusoikeuden kielt(cid:228)minen ole vastoin Euroopan alueellisen kehitysrahas- ton periaatteita? 3. Olisiko komission mielest(cid:228) pyydett(cid:228)v(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) asiaa koskevia selvityksi(cid:228) Civitella Alfadenan kunnalta? 4. Voisiko komissio esitt(cid:228)(cid:228) yleisen k(cid:228)sityksens(cid:228) asiasta? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1999) Komissio on tietoinen Civitella Alfadenan kunnassa toteutettavaan hankkeeseen liittyvist(cid:228) ongelmista. Se on pyyt(cid:228)nyt Abruzzon alueen viranomaisia, jotka vastaavat tavoitteen 1 useasta rahastosta rahoitettavista vuosien 1994(cid:129)1996 toimenpideohjelmista, tutkimaan tilannetta. 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/89 Jos v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)ksi(cid:228) ilmenee, komissio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin noudattaen voimassa olevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ja erityisesti rakennerahastojen p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) ja tehokkuudesta ja niiden toiminnan yhteensovitta- misesta kesken(cid:228)(cid:228)n ja Euroopan investointipankin toiminnan sek(cid:228) muiden rahoitusv(cid:228)lineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 muuttamisesta 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/93 (1) 24 artiklassa vahvistettuja s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), jotka koskevat tuen alentamista, keskeytt(cid:228)mist(cid:228) ja peruuttamista. (1) EYVL L 193, 31. 7. 1993. (2000/C 219 E/106) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2086/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Rooman poliisin virkapuvut T(cid:228)m(cid:228)n vuoden helmikuussa kiinalaisen YuYi yrityksen kanssa tehtiin sopimus virkapukujen toimittamisesta Rooman poliisille. Vaikka tekstiilialan asiantuntijoita olivat l(cid:228)sn(cid:228) ja vaikka tuoten(cid:228)ytteit(cid:228) otettiin ja kauppakamari antoi lausuntonsa puolueettomana osapuolena, on nyt osoittautunut, ett(cid:228) n(cid:228)ytekappaleena olleen virkapuvun kangas ei vastaa tarjouksessa kuvattua kangasta, mit(cid:228) ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). Lis(cid:228)ksi on havaittu muita ep(cid:228)selvyyksi(cid:228), kuten paperiarkin hinnan nousu 90 prosentilla ja niittien hinnan nousu 80 prosentilla. T(cid:228)m(cid:228) kaikki alkaa saada huolestuttavia mittasuhteita, kun on osoittautunut, ett(cid:228) kiinalaisen yrityksen takana on paremmin tunnettu Baloon yhti(cid:246), jossa yksi osakkaista on Rooman pormestarin lanko Rutelli. Voisiko komissio ryhty(cid:228) toimiin t(cid:228)h(cid:228)n tarjousmenettelyyn liittyvien ep(cid:228)selvyyksien selvitt(cid:228)miseksi ja antaa tietoja Euroopan parlamentille selvityksen tuloksista? jotta niiss(cid:228) Voiko komissio ryhty(cid:228) tarvittaviin toimiin valvoakseen eurooppalaista tarjousmenettely(cid:228), noudatetaan voimassaolevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ja taata, ett(cid:228) sopimukset annetaan erityisyrityksille, sen sijaan, ett(cid:228) ne annettaisiin yrityksille, jotka eiv(cid:228)t pysty hoitamaan niille osoitettuja teht(cid:228)vi(cid:228)? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1999) Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen ilmoituksen johdosta komissio aikoo pyyt(cid:228)(cid:228) Italian viranomaisilta tarvittavia tietoja sen arvioimiseksi, onko Rooman poliisin virkapukujen toimittamista koskeva tarjouskilpailu rat- kaistu tavaroiden julkisia hankintoja koskevan yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio valmistelee kirjett(cid:228) Italian viranomaisille toimen yksityiskohtien selvitt(cid:228)miseksi. Mik(cid:228)li n(cid:228)ist(cid:228) tiedoista p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) k(cid:228)ytetty menettely ei ole yhdenmukainen yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n kanssa, komissio voi aloittaa EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (ent. 169 artikla) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn rikkomisesta johtuvan menettelyn. Komissio tiedottaa joka tapauksessa parlamentin j(cid:228)senelle seurauksista ja johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksist(cid:228), joihin se voisi p(cid:228)(cid:228)ty(cid:228) Italian viranomaisten toimittamien tietojen tarkastelun perusteella. (2000/C 219 E/107) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2094/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Teurastuspalkkiot 1998 Kuinka monta euroa yhteis(cid:246) maksoi vuonna 1998 tukipalkkioita tai vastaavia tukia?


title: Verordnung (EG) Nr. 2409/1999 der Kommission vom 12. November 1999 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von geschliffenem langkörnigem Reis im Zusammenhang mit der Ausschreibung gemäß Verordnung (EG) Nr. 2176/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country

text: 13. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 291/5 VERORDNUNG (EG) Nr. 2409/1999 DER KOMMISSION vom 12. November 1999 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von geschliffenem langkörnigem Reis im Zusammenhang mit der Ausschreibung gemäß Verordnung (EG) Nr. 2176/1999 DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3072/95 des Rates vom 22. Dezember 1995 über die gemeinsame Marktorganisation für Reis (1), geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2072/ 98 (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Durch die Verordnung (EG) Nr. 2176/1999 der Kommission (3) wurde eine Ausschreibung zur Bestim- mung der Erstattung bei der Ausfuhr von Reis eröffnet. Nach Artikel 5 der Verordnung (EWG) Nr. 584/75 der Kommission (4), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 299/95 (5), kann die Kommission auf der Grundlage der eingereichten Angebote nach dem Verfahren des Artikels 22 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 die Festsetzung einer Höchstausfuhrerstattung beschließen. Bei Festsetzung dieses Höchstbetrags finden die im Artikel 13 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 genannten Kriterien Anwendung. Der Zuschlag wird jedem Bieter erteilt, dessen Angebot der Höchstausfuh- rerstattung entspricht oder darunter liegt. (3) (4) Bei der gegenwärtigen Marktlage für den betreffenden Reis ergibt die Anwendung der genannten Kriterien den in Artikel 1 festgelegten Betrag. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Höchsterstattung bei der Ausfuhr von geschliffenem lang- körnigem Reis des KN-Codes 1006 30 67 nach gewissen Dritt- ländern wird im Rahmen der in der Verordnung (EG) Nr. 2176/1999 genannten Ausschreibung anhand der vom 5. bis zum 11. November 1999 eingereichten Angebote auf 249,00 EUR/t festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 13. November 1999 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 12. November 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 329 vom 30. 12. 1995, S. 18. (2) ABl. L 265 vom 30. 9. 1998, S. 4. (3) ABl. L 267 vom 15. 10. 1999, S. 4. (4) ABl. L 61 vom 7. 3. 1975, S. 25. (5) ABl. L 35 vom 15. 2. 1995, S. 8


title: Communication from the Commission to the European Parliament pursuant to the second subparagraph of Article 251 (2) of the EC-Treaty concerning the Council common position on the amended proposal for a European Parliament and Council Directive on port reception facilities for ship-generated waste and cargo residues

eurovoc_concepts:
harbour installation
marine pollution
storage of waste
vessel


title: QUESTION ÉCRITE E-2078/99 posée par Mary Banotti (PPE-DE) à la Commission. Mesures d'incitation en faveur de la bicyclette.

eurovoc_concepts:
common transport policy
commuting
competence of the Member States
employer
power of initiative
two-wheeled vehicle

text: C 303 E/26 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 La Commission profitera du processus de rØvision de la directive 94/62/CE, qui devrait commencer avant la fin-1999, pour apporter des amØliorations aux systŁmes de rØutilisation appliquØs dans les (cid:201)tats membres. D(cid:146)aprŁs les donnØes les plus rØcentes, la quantitØ totale des dØchets d(cid:146)emballages dans la CommunautØ s(cid:146)ØlŁve (cid:224) environ 61 millions de tonnes par an, dont 14 millions de tonnes de rØcipients de boissons (11 millions de tonnes de verre, 1 million de tonnes de plastique, 1 million de tonnes de mØtaux et 1 million de tonnes de composØs de boissons). (1) JO L 365 du 31. 12. 1994. (2000/C 303 E/022) QUESTION (cid:201)CRITE E-2078/99 posØe par Mary Banotti (PPE-DE) (cid:224) la Commission (12 novembre 1999) Objet: Mesures d(cid:146)incitation en faveur de la bicyclette La Commission peut-elle indiquer quels sont les mesures d(cid:146)incitation, dispositifs ou directives, s(cid:146)il en existe, qui visent (cid:224) encourager l(cid:146)utilisation de la bicyclette par les employØs du secteur public ou mŒme du secteur privØ? La Commission sait-elle que certaines entreprises du secteur public encouragent, par des incitations financiŁres, l(cid:146)acquisition et l(cid:146)utilisation d(cid:146)une automobile personnelle alors qu(cid:146)aucune incitation semblable n(cid:146)est offerte aux cyclistes? Est-il envisagØ d(cid:146)Øtudier la possibilitØ de promouvoir des mesures d(cid:146)incitation en faveur de la bicyclette, sous la forme par exemple d(cid:146)une indemnitØ kilomØtrique pour les trajets entre le domicile et le lieu de travail? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (20 dØcembre 1999) La Commission estime que les employeurs ont jouer un r(cid:244)le essentiel (cid:224) jouer en faveur d(cid:146)une mobilitØ viable (cid:224) long terme car ils peuvent inciter leur personnel (cid:224) opter plus frØquemment pour des alternatives aux vØhicules particuliers, telles que la marche, la bicyclette, les transports en commun et le covoiturage (1). ConformØment au principe de subsidiaritØ, il incombe aux autoritØs et aux employeurs des (cid:201)tats membres de prendre les devants dans le domaine des transports locaux et rØgionaux. Par consØquent, la Commu- nautØ n(cid:146)a pas adoptØ de mesures incitatives, de programmes ou d(cid:146)orientations en la matiŁre. la Commission ne dispose pas de donnØes qui (cid:192) l(cid:146)heure actuelle, lui permettraient de rØpondre aux questions que l(cid:146)Honorable Parlementaire a posØes. Cela Øtant, elle est (cid:224) l(cid:146)origine de deux projets de recherche qui fourniront, (cid:224) l(cid:146)avenir, des informations pertinentes. Ainsi, elle a rØcemment commanditØ une Øtude portant sur «la mise en (cid:156)uvre de mØthodes d(cid:146)imposition et de taxation innovantes en faveur des transports en commun, et le caractŁre incitatif/dissuasif de la fiscalitØ dans le domaine du trafic pendulaire». Cette Øtude fera l(cid:146)objet d(cid:146)un rapport (cid:224) para(cid:238)tre au printemps 2000. Celui-ci donnera un aper(cid:231)u de la maniŁre dont les rØgimes fiscaux des (cid:201)tats membres peuvent inciter les particuliers (cid:224) choisir des moyens de transport diffØrents pour leurs dØplacements professionnels et les employeurs (cid:224) apporter (cid:224) leurs collabo- rateurs un soutien pour certaines formules de dØplacement dont l(cid:146)utilisation de la bicyclette. En partenariat avec six (cid:201)tats membres, la Commission a mis en place la Plate-forme europØenne sur la gestion de la mobilitØ (EPOMM). Celle-ci permettra d(cid:146)Øchanger des informations relatives aux bonnes pratiques mises en (cid:156)uvre par des structures publiques et privØes en vue d(cid:146)encourager leurs employØs et leurs usagers (cid:224) utiliser des moyens de transport viables (cid:224) long terme. Ces informations seront accessibles via Internet. Afin que les pouvoirs publics, les exploitants et les comitØs d(cid:146)usagers concernØs puissent s(cid:146)informer sur les bonnes pratiques dans le domaine des transports locaux et rØgionaux, la Commission apporte Øgalement son soutien financier au Service europØen d(cid:146)information sur le transport local (ELTIS) (www. eltis. org). Ce dernier a rØpertoriØ plus de 300 Øtudes de cas; plusieurs d(cid:146)entre elles traitent d(cid:146)initiatives telles que la stratØgie d(cid:146)Helsinki en faveur de l(cid:146)utilisation de la bicyclette et le «Commuter Planners Club» (Club des 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/27 planificateurs de dØplacement quotidien) de Nottingham, dont le but est de promouvoir l(cid:146)usage de la bicyclette pour les trajets pendulaires. La Commission a rØcemment publiØ le manuel «Villes cyclables, villes d(cid:146)avenir» (2). Cette publication, destinØe aux dØcideurs locaux, prØsente de nombreux exemples de bonne pratique quant (cid:224) l(cid:146)usage de la bicyclette et met l(cid:146)accent sur les avantages que les milieux professionnels peuvent en tirer. En sa propre qualitØ d(cid:146)employeur, la Commission favorise, au moyen de sa politique de «gestion verte» en date de 1997, l(cid:146)utilisation de modes de transport durables en remplacement des vØhicules particuliers. Dans le cadre de cette politique, elle amØnage actuellement des espaces de stationnement pour bicyclettes et des pistes cyclables dans les parkings rØservØs au personnel rØduisant ainsi le nombre de places de stationne- ment destinØes aux voitures. 250 de ces espaces ont ØtØ rØalisØs jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent. (1) Cf. Communication «DØvelopper le rØseau des citoyens (cid:129) L(cid:146)importance de bons transports locaux et rØgionaux de passagers et le r(cid:244)le de la Commission europØenne dans leur mise en place»: COM(98) 431 final. ISBN: 92-828-5725-5 (cid:129) no du catalogue: CR-17-98-693-FR-C. (2) (2000/C 303 E/023) QUESTION (cid:201)CRITE E-2079/99 posØe par Giles Chichester (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: LØgislation de l(cid:146)UE et exemptions pour les PME (12 novembre 1999) Chacun s(cid:146)accorde (cid:224) reconna(cid:238)tre la contribution capitale des PME (cid:224) l(cid:146)emploi, (cid:224) la croissance et (cid:224) la compØtitivitØ. M. Liikanen, membre de la Commission, lors de son audition devant le Parlement europØen en septembre de l(cid:146)annØe en cours, s(cid:146)est dØclarØ sans ambigu(cid:239)tØ favorable (cid:224) une stratØgie cohØrente en faveur des entreprises, notamment en vue de susciter un rØel esprit d(cid:146)entreprise europØen et de soutenir les PME qui sont des acteurs majeurs de la crØation d(cid:146)emploi. Il y a lieu de se fØliciter de l(cid:146)Øtablissement de la task force BEST chargØe de formuler des propositions pour amØliorer la qualitØ de la lØgislation et Øliminer les charges inutiles pour les PME. Mais il reste encore beaucoup (cid:224) faire sur ce plan. La Commission sait-elle que les (cid:201)tats-Unis ont rendu publiques des informations dØtaillØes sur les exemptions consenties aux PME en matiŁre de droit du travail? Peut-elle fournir des informations comparables? Dans la nØgative, compte-t-elle, avec la task force BEST, suivre l(cid:146)exemple donnØ par les (cid:201)tats-Unis et dresser une liste dØtaillØe de tous les secteurs de la lØgislation qui ont une incidence sur les PME? Existe-t-il une liste des actes renfermant des exemptions en faveur des micro-entreprises? Dans la nØgative, pourquoi? La Commission compte-t-elle passer en revue toute la lØgislation concernant les entreprises et l(cid:146)emploi pour dØterminer si d(cid:146)autres exemptions pourraient Œtre envisagØes en faveur des micro-entreprises? Entre-temps, compte-t-elle produire, dans les deux mois, une Øvaluation de chaque acte ayant une incidence sur les entreprises, selon leur type, leur chiffre d(cid:146)affaires, leurs effectifs, etc. ? RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (20 janvier 2000) La rØglementation doit arbitrer entre des intØrŒts trŁs diffØrents. Les entreprises communautaires doivent Œtre compØtitives. Les petites et moyennes entreprises (PME), notamment, ont besoin d(cid:146)un environnement dans lequel elles puissent Œtre innovatrices et exploiter leur potentiel en matiŁre de crØation de croissance et d(cid:146)emploi. La Commission salue les propositions de l(cid:146)Honorable Parlementaire concernant la simplification et les exemptions pour les petites entreprises. La nouvelle direction gØnØrale Entreprises aura pour prioritØ l(cid:146)amØlioration de la rØglementation et la simplification administrative en faveur des PME. Il sera crØØ une unitØ spØciale chargØe de la simplification de l(cid:146)environnement rØglementaire des entreprises et de la rØduction de la charge administrative, notamment pour les PME. Un de ses r(cid:244)les clØs sera d(cid:146)Øvaluer


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2082/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Applen antamaan takuuseen liittyvät rajoitukset Italiassa.

eurovoc_concepts:
Italy
application of EU law
information technology industry
producer's liability
unfair terms of contract

text: 18. 7. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 203 E/131 Komissio esitti 2. hein(cid:228)kuuta 1999 kertomuksen talouskriisin vaikutuksesta Euroopan unionin tekstiili- ja vaatekauppaan, mutta siin(cid:228) ei otettu huomioon muotiteollisuutta ja t(cid:228)sm(cid:228)llisemmin nahka- ja jalkineteol- lisuutta. Aikooko komissio esitt(cid:228)(cid:228) piakkoin t(cid:228)t(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) teollisuuden alaa koskevan kertomuksen? (1) EYVL C 104, 14. 4. 1999, s. 191. Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (2. joulukuuta 1999) ja vaatetustuotteisiin koskeva kertomus ei kata nahka- Arvoisa parlamentin j(cid:228)sen on oikeassa huomauttaessaan, ett(cid:228) Aasian talouskriisin vaikutuksia Euroopan unionin tekstiili- ja jalkineteollisuuden aloja. Yksityiskohtainen tarkastelu Aasian kriisin vaikutuksista noihin aloihin osoittautui vaikeaksi, koska nahka- ja jalkinetuotteiden kauppaan ei yleens(cid:228) sovelleta valvontamenettelyj(cid:228) toisin kuin tekstiili- ja vaatetus- tuotteisiin, ja t(cid:228)llaisista menettelyist(cid:228) on apua tilastoinnin kannalta. Edell(cid:228) mainitussa kertomuksessa, joka tietyist(cid:228) kauppakumppaneista annettiin Internetin kautta yleis(cid:246)n k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ksi, keskityttiin erityisesti per(cid:228)isin olevan tuonnin kehitykseen kriisin seurauksena. Kun otetaan huomioon, ett(cid:228) talouskasvu on elpynyt j(cid:228)lleen Kauko-id(cid:228)ss(cid:228) viime kuukausina, t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) ei n(cid:228)yt(cid:228) olevan tarpeen laajentaa edell(cid:228) mainitun kertomuksen alaa. Jos vastaavanlainen Aasian talouskriisi toistuisi tulevaisuudessa, nahka- ja jalkineteollisuuden alat voitaisiin sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) mahdollisiin tuleviin kerto- muksiin. (2000/C 203 E/167) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2082/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (12. marraskuuta 1999) Aihe: Applen antamaan takuuseen liittyv(cid:228)t rajoitukset Italiassa Tietokonealan yritys Apple antaa Italian markkinoilla tuotteilleen takuun, joka on vain vuoden voimassa. Takuu ei koske ohjelmistoa, vaikka se on huipputeknologiaan perustuvan tietokonepaketin olennainen osa. 5. huhtikuuta 1993 annetun direktiivin 93/13/ETY 2 artiklassa (1) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n siit(cid:228), mit(cid:228) sopimusten ep(cid:228)reiluilla ehdoilla tarkoitetaan ja kiellet(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)llaiset ehdot, koska niiden katsotaan olevan kohtuuttomia. Siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s, ett(cid:228) kuluttajan on nimenomaisesti hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) kaikenlaiset yksil(cid:246)llisten oikeuksien rajoitukset, ja ett(cid:228) h(cid:228)nen on allekirjoitettava t(cid:228)t(cid:228) koskeva erillinen asiakirja. Apple ei noudata t(cid:228)t(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yst(cid:228). Edell(cid:228) mainitun perusteella tiedustelisin seuraavaa: 1. 2. Eik(cid:246) komission mielest(cid:228) Applen Italiassa my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) takuu ole edell(cid:228) mainitun direktiivin vastainen? Eik(cid:246) komissio mielest(cid:228) olisi syyt(cid:228) k(cid:228)(cid:228)nty(cid:228) asiasta vastaavien viranomaisten puoleen EU:n kansalaisten/ kuluttajien oikeuksien suojelemiseksi? 3. Voisiko komissio esitt(cid:228)(cid:228) yleisen n(cid:228)kemyksens(cid:228) t(cid:228)st(cid:228) asiasta? (1) EYVL L 95, 21. 4. 1993, s. 29. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1999) Kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista 5 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1993 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 93/13/ETY m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n kohtuuttomat sopimusehdot ja s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, etteiv(cid:228)t sellaiset ehdot kuulu kuluttaja- sopimuksiin. C 203 E/132 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 18. 7. 2000 josta ei ole erikseen neuvoteltu, pidet(cid:228)(cid:228)n Direktiivin 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti (cid:148)Sopimusehtoa, kohtuuttomana, jos se hyv(cid:228)n tavan vastaisesti aiheuttaa kuluttajan vahingoksi huomattavan ep(cid:228)tasapainon osapuolten sopimuksesta johtuvien oikeuksien ja velvollisuuksien v(cid:228)lille. (cid:148) Direktiivin liitteess(cid:228) on lis(cid:228)ksi viitteellinen ja ep(cid:228)t(cid:228)ydellinen lista kohtuuttomina pidett(cid:228)vist(cid:228) sopimusehdoista. Direktiivi on saatettu osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) Italiassa. Siksi direktiivin soveltaminen kuuluu Italian tuomioistuimille. Tuomioistuimet voivat tarvittaessa pyyt(cid:228)(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimelta tulkintaa asiassa. N(cid:228)in ollen kansalaisten on parasta k(cid:228)(cid:228)nty(cid:228) lainopillisen avun puoleen Italiassa tai antaa tapaus siell(cid:228) asiaa k(cid:228)sittelevien kansallisten viranomaisten tutkittavaksi. (2000/C 203 E/168) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2090/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Reinhold Messner (Verts/ALE) komissiolle Aihe: Euroopan unionin erityisedustajan nimitt(cid:228)minen Tiibetiin (8. marraskuuta 1999) Komissio on varmaankin tietoinen Euroopan parlamentin 13. hein(cid:228)kuuta 1995 (1), 15. 1998 (2) ja 14. toukokuuta 1998 (3) antamista Tiibeti(cid:228) koskevista p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmista. tammikuuta N(cid:228)iss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmissa tuomitaan Kiinan kansantasavallan laiton hy(cid:246)kk(cid:228)ys Tiibetiin ja sen miehitt(cid:228)minen. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmiin sis(cid:228)ltyy my(cid:246)s Euroopan neuvostolle ja komissiolle esitetty tyhjent(cid:228)v(cid:228) pyynt(cid:246) Euroopan unionin erityisedustajan nimitt(cid:228)misest(cid:228) Tiibetiin, (cid:148)jonka teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on ryhty(cid:228) kaikkiin mahdollisiin toimiin unionin esitt(cid:228)mien, Tiibetin kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevien pyynt(cid:246)jen osalta [(cid:133)]. (cid:148) Euroopan parlamentti, komissio ja lukuisat eurooppalaiset p(cid:228)(cid:228)ministerit ovat vakuuttaneet Dalai Lamalle kiinnitt(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) erityist(cid:228) huomiota Tiibetin ihmis- ja kansalaisoikeustilanteeseen sek(cid:228) todellisten ja puo- lueettomien neuvottelujen k(cid:228)ynnist(cid:228)miseen Dalai Laman ja Kiinan viranomaisten v(cid:228)lill(cid:228). Euroopan parlamentti on my(cid:246)s pyyt(cid:228)nyt toistuvasti tietoja maailman nuorimmasta poliittisesta vangista Gedhun Choeky Nyimasta, 10-vuotiaasta tiibetil(cid:228)isest(cid:228) pojasta, jonka Kiinan viranomaiset ry(cid:246)stiv(cid:228)t pojan ollessa 6-vuotias, sen j(cid:228)lkeen kun Dalai Lama oli ilmoittanut t(cid:228)m(cid:228)n olevan Tiibetin toiseksi t(cid:228)rkeimm(cid:228)n hengellisen johtajan Panchen Laman viimeisin uudelleenruumiillistuma. Aikooko komissio ryhty(cid:228) konkreettisiin poliittisiin toimiin, jotta Tiibetiin voitaisiin nimitt(cid:228)(cid:228) Euroo- 1. pan unionin erityisedustaja? Aikooko Euroopan unioni lunastaa Dalai Lamalle annetut lupaukset, jotka koskivat Tiibetin ihmisoi- 2. keustilannetta ja todellisten neuvottelujen k(cid:228)ynnist(cid:228)mist(cid:228) Dalai Laman ja Kiinan viranomaisten v(cid:228)lill(cid:228)? Voiko komissio painostaa Kiinan viranomaisia, 3. Nawang Chophel ja Nawang Sandrol vapautettaisiin? jotta poliittiset vangit Gedhun Choeky Nyima, (1) (2) (3) EYVL C 249, 25. 9. 1995, s. 162. EYVL C 34, 2. 2. 1998, s. 169. EYVL C 167, 1. 6. 1998, s. 223. Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (17. marraskuuta 1999) Komissio on ottanut Tiibetin-kysymyksen yhdeksi keskeiseksi aiheeksi poliittisessa ja ihmisoikeuksia koskevassa vuoropuhelussa Kiinan kanssa. Unioni on omaksunut aiheeseen rakentavan ja johdonmukaisen l(cid:228)hestymistavan, jonka mukaisesti se jatkuvasti muistuttaa unionin ja Kiinan ihmisoikeuksia koskevassa vuoropuhelussa Tiibetin kansan kulttuurisen, kielellisen ja uskonnollisen identiteetin kunnioittamisesta


title: Regulamento (CE) n.° 2420/1999 da Comissão, de 12 de Novembro de 1999, relativo à emissão de certificados de exportação do sistema A1 no sector das frutas e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
export licence
pip fruit

text: 13. 11. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 291/27 REGULAMENTO (CE) N. o 2420/1999 DA COMISSÃO de 12 de Novembro de 1999 relativo à emissão de certificados de exportação do sistema A1 no sector das frutas e produtos hortícolas A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 2190/96 da Comissão, de 14 de Novembro de 1996, que estabelece as normas de execução do Regulamento (CE) n. o 2200/96 do Conselho, no que respeita às restituições à exportação no sector das frutas e produtos hortícolas (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1303/1999 (2), e, nomeadamente, o n. o 3 do seu artigo 2. o, (1) (2) (3) Considerando que o Regulamento (CE) n. o 2331/1999 da Comissão (3) fixa as quantidades em relação às quais podem ser emitidos certificados de exportação do sistema A1, não pedidos no âmbito da ajuda alimentar; Considerando que o artigo 2. o do Regulamento (CE) n. o 2190/96 fixa as condições em que podem ser tomadas medidas especiais pela Comissão, com vista a evitar a superação das quantidades em relação às quais podem ser emitidos certificados do sistema A1; Considerando que, perante as informações de que hoje dispõe a Comissão, essas quantidades, diminuídas e aumentadas das quantidades referidas no n. o 3 do artigo 2. o do Regulamento (CE) n. o 2190/96, seriam superadas se não fossem impostas restrições à emissão de certifi- cados do sistema A1 pedidos desde 9 de Novembro de 1999 para as maçãs; que é, por conseguinte, conveni- ente, em relação a este produto, fixar uma percentagem de emissão das quantidades pedidas em 9 de Novembro de 1999 e recusar os pedidos de certificados do sistema A1 apresentados posteriormente durante o mesmo período de pedido, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os certificados de exportação do sistema A1 relativos às maçãs cujo pedido tenha sido apresentado em 9 de Novembro de 1999 ao abrigo do artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 2331/ /1999, serão emitidos na percentagem de 25,1 % das quanti- dades pedidas. Em relação ao produto supracitado, são recusados pedidos de certificados do sistema A1 apresentados após 9 de Novembro de 1999 e antes de 17 de Janeiro de 2000. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 13 de Novembro de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 12 de Novembro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 292 de 15. 11. 1996, p. 12. (2) JO L 155 de 22. 6. 1999, p. 29. (3) JO L 281 de 4. 11. 1999, p. 3


title: Reglamento (CE) nº 2419/1999 de la Comisión, de 12 de noviembre de 1999, que completa el anexo del Reglamento (CE) nº 2301/97 relativo a la inscripción de determinadas denominaciones en el registro de certificaciones de características específicas establecido en el Reglamento (CEE) nº 2082/92 del Consejo relativo a la certificación de las características específicas de los productos agrícolas y alimenticios

eurovoc_concepts:
agricultural product
designation of origin
foodstuff
product designation

text: 13. 11. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 291/25 REGLAMENTO (CE) No 2419/1999 DE LA COMISIÓN de 12 de noviembre de 1999 que completa el anexo del Reglamento (CE) no 2301/97 relativo a la inscripción de determinadas denominaciones en el registro de certificaciones de características específicas establecido en el Reglamento (CEE) no 2082/92 del Consejo relativo a la certificación de las características específicas de los productos agrícolas y alimenticios LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, (4) Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 2082/92 del Consejo, de 14 de julio 1992, relativo a la certificación de las características espe- cíficas de los productos agrícolas y alimenticios (1) y, en parti- cular, el apartado 1 de su artículo 9, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) Con arreglo al artículo 7 del Reglamento (CEE) no 2082/ 92, España ha presentado a la Comisión una solicitud de registro de una denominación como certificación de características específicas. Las denominaciones registradas disfrutan de la mención «especialidad tradicional garantizada» que les está reser- vada. Tras la publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas (2) de la denominación que figura en el anexo del presente Reglamento se presentó a la Comisión una declaración de oposición, con arreglo al artículo 8 del citado Reglamento, si bien se ha retirado tras la opor- tuna aclaración. Conviene precisar que el término «Serrano» se considera un término específico por sí mismo según el primer guión del apartado 1 del artículo 5 del Reglamento (CEE) no 2082/92, es decir, no tradu- cible; el término debe utilizarse, pues, tal cual. Además, el término «Serrano» se registra sin perjuicio de la utiliza- ción del término «Montagne». Estos términos no son excluyentes. la denominación que figura en el En consecuencia, anexo merece inscribirse en el registro de certificaciones de características específicas y, por lo tanto, ser prote- gida a escala comunitaria en virtud del apartado 2 del artículo 13 del Reglamento (CEE) no 2082/92 como especialidad tradicional garantizada, lo que supone que esta denominación sólo se utiliza cuando corresponde al pliego de condiciones. No obstante, para permitir la liquidación de las existencias del producto que no corresponda al pliego de condiciones, parece oportuno prever un período transitorio de tres meses. (5) El anexo del presente Reglamento completa el anexo del Reglamento (CE) no 2301/97 de la Comisión (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2527/98 (4), HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 El anexo del Reglamento (CE) no 2301/97 se completará mediante la denominación que figura en el anexo del presente Reglamento y se inscribirá en el registro de certificaciones de características específicas como dispone el apartado 1 del ar- tículo 9 del Reglamento (CEE) no 2082/92. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el día de su publica- ción en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Será aplicable a partir del 1 de marzo de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 12 de noviembre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 208 de 24. 7. 1992, p. 1. (2) DO C 371 de 1. 12. 1998, p. 3. (3) DO L 319 de 21. 11. 1997, p. 8. (4) DO L 317 de 26. 11. 1998, p. 14. L 291/26 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 13. 11. 1999 «Jamón Serrano» [apartado 2 del artículo 13 del Reglamento (CEE) no 2082/92] (1). ANEXO (1) Los elementos principales del pliego de condiciones figuran en el DO C 371 de 1. 12. 1998, p. 3


title: Geänderter Vorschlag für eine Verordnung (EG) des Rates zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1628/96 über die Hilfe für Bosnien-Herzegowina, Kroatien, die Bundesrepublik Jugoslawien und die ehemalige Jugoslawische Republik Mazedonien und zur Schaffung der Europäischen Wiederaufbau

eurovoc_concepts:
Yugoslavia
cooperation policy
economic reconstruction

text: 28. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europ’ischen Gemeinschaften C 337 E/1 II (Vorbereitende Rechtsakte) KOMMISSION Ge(cid:3)nderter Vorschlag f(cid:17)r eine Verordnung des Rates zur ˜nderung der Verordnung (EG) Nr. 1628/96 (cid:17)ber die Hilfe f(cid:17)r Bosnien%Herzegowina, Kroatien, die Bundesrepublik Jugoslawien und die ehemalige Jugoslawische Republik Mazedonien und zur Schaffung der Europ(cid:3)ischen Wieder- aufbau-Agentur (1) (2000/C 337 E/01) KOM(1999) 609 endg. (cid:27) 1999/0132(CNS) (Gem$% Artikel 189a Absatz 2 des EG-Vertrags von der Kommission vorgelegt am 12. Januar 2000) (1) ABl. C 21 E vom 25. 1. 2000, S. 13. URSPR(cid:29)NGLICHER VORSCHLAG GE˜NDERTER VORSCHLAG Erw’gung 7 Die OBNOVA-Verordnung sollte ge’ndert werden, um sie an den spezifischen Bedarf im Zuge des Wiederaufbaus im Kosovo anzupassen, der die rasche Umsetzung zahlreicher Kleinprojek- te, Ma<nahmen zur Begleitung der R=ckkehr der Fl=chtlinge sowie den Einsatz einer gro<en Zahl von Experten in den verschiedensten Bereichen erfordern wird. Daher sind Bestim- mungen =ber die Schaffung und die Funktionsweise einer Ge- meinschaftsagentur vorzusehen, der die Kommission die Durchf=hrung der Wiederaufbauprogramme =bertragen kann. Die OBNOVA-Verordnung sollte ge’ndert werden, um sie an den spezifischen Bedarf im Zuge des Wiederaufbaus im Kosovo anzupassen, der die rasche Umsetzung zahlreicher Kleinprojek- te, Ma<nahmen zur Begleitung der R=ckkehr der Fl=chtlinge sowie den Einsatz einer gro<en Zahl von Experten in den verschiedensten Bereichen erfordern wird. Diese Projekte soll- ten von Ma<nahmen zur F@rderung der demokratischen Insti- tutionen und der Zivilgesellschaft, des Rechtssystems, der Me- dien, des Bildungswesens sowie der Systeme f=r den sozialen Schutz und die Gesundheitsversorgung flankiert werden. Daher sind Bestimmungen =ber die Schaffung und die Funktionsweise einer Gemeinschaftsagentur vorzusehen, der die Kommission die Durchf=hrung der Wiederaufbauprogramme =bertragen kann. Erw’gung 7a Die Wiederaufbaubem=hungen m=ssen mit denjenigen der Be- v@lkerung des Kosovo Hand in Hand gehen. Erw’gung 9 Es sollte f=r die Koordinierung der Wiederaufbauhilfe mit der Europ’ischen Investitionsbank, den internationalen Finanzinsti- tutionen, dem Hochkommissariat der Vereinten Nationen f=r Fl=chtlinge gesorgt werden. Es sollte f=r die Koordinierung der Wiederaufbauhilfe mit der Europ’ischen Investitionsbank, den internationalen Finanzinsti- tutionen, dem Hochkommissariat der Vereinten Nationen f=r Fl=chtlinge sowie den beteiligten Nichtregierungsorganisationen gesorgt werden. Artikel 14 Absatz 3 Die Ausdehnung der T’tigkeit der Agentur =ber das Kosovo hinaus auf andere Regionen der Bundesrepublik Jugoslawien, einschlie<lich der Modalit’ten zur Ermittlung der in Artikel 3 genannten Einrichtungen, wird vom Rat auf Vorschlag der Kommission mit qualifizierter Mehrheit beschlossen. Unter Be- r=cksichtigung dieses Beschlusses kann die Agentur weitere operative Zentren einrichten. Die Ausdehnung der T’tigkeit der Agentur =ber das Kosovo hinaus auf andere Regionen der Bundesrepublik Jugoslawien, einschlie<lich der Modalit’ten zur Ermittlung der in Artikel 3 genannten Einrichtungen, wird vom Rat auf Vorschlag der Kommission und nach Anh@rung des Europ’ischen Parlaments mit qualifizierter Mehrheit beschlossen. Unter Ber=cksichtigung dieses Beschlusses kann die Agentur weitere operative Zentren einrichten. C 337 E/2 DE Amtsblatt der Europ’ischen Gemeinschaften 28. 11. 2000 URSPR(cid:29)NGLICHER VORSCHLAG GE˜NDERTER VORSCHLAG Artikel 15 Absatz 1 Buchstabe c c) Gew’hrleistung der Durchf=hrung der in Artikel 10 Absatz 1 dritter Gedankenstrich genannten Programme, und zwar und bei Bedarf mit Unterst=tzung von Akteuren, die im Wege von Ausschreibungen ausgew’hlt werden. Zu diesem Zweck kann die Kommission der Agentur alle f=r die Durch- f=hrung der Programme erforderlichen T’tigkeiten =bertra- gen, insbesondere c) Gew’hrleistung der Durchf=hrung der in Artikel 10 Absatz 1 dritter Gedankenstrich genannten Programme, und zwar nach M@glichkeit in Zusammenarbeit mit der lokalen Bev@l- kerung und bei Bedarf mit Unterst=tzung von Akteuren, die im Wege von Ausschreibungen ausgew’hlt werden. Zu die- sem Zweck kann die Kommission der Agentur alle f=r die Durchf=hrung der Programme erforderlichen T’tigkeiten =bertragen, insbesondere (Rest unver’ndert) Artikel 17 Absatz 11 Unver’ndert Der Verwaltungsrat legt die f=r die Durchf=hrung der Wieder- aufbauprogramme notwendigen Grunds’tze fest. Auf Vorschlag des Direktors entscheidet der Verwaltungsrat =ber die wichtigs- ten Fragen im Zusammenhang mit der T’tigkeit der Agentur, insbesondere =ber: H die von anderen Gebern vorgeschlagenen Programme, die die Agentur durchf=hren k@nnte; H die Festlegung des mehrj’hrigen vertraglichen Rahmens mit der (cid:29)bergangsverwaltung des Kosovo f=r die Durchf=hrung der Hilfe, die im Rahmen der in Artikel 10 genannten Programme beschlossen wird. H die Teilnahme von Beobachtern der L’nder und Organisa- tionen, die der Agentur die Durchf=hrung ihrer Programme =bertragen, an den Verwaltungsratsitzungen. Der Verwaltungsrat wird zu folgendem konsultiert: H zu den der Kommission vorzulegenden Programmentw=r- fen; H zu den Modalit’ten der Projektevaluierung und -durchf=h- rung; H zur endg=ltigen Ausarbeitung, etwaigen Anpassung und Durchf=hrung der Projekte. Artikel 18 (1) Der Direktor der Agentur wird f=r drei<ig Monate er- nannt. Er kann nach den gleichen Verfahren seines Amtes ent- hoben werden. (1) Der Direktor der Agentur wird von der Kommission f=r drei<ig Monate ernannt. Er kann nach den gleichen Verfahren seines Amtes enthoben werden. Artikel 20 Absatz 4 (4) Nach Stellungnahme der Kommission genehmigt der Ver- waltungsrat zu Beginn eines jeden Haushaltsjahres gleichzeitig mit dem Arbeitsprogramm den Haushaltsplan der Agentur un- ter Einbeziehung der an die Agentur gezahlten Beitr’ge und der Mittel aus sonstigen Quellen. Ferner wird im Haushaltsplan die Zahl der Bediensteten, die die Agentur in dem betreffenden Haushaltsjahr besch’ftigen wird, nach Besoldungsstufe und Laufbahn aufgeschl=sselt. Unver’ndert 28. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europ’ischen Gemeinschaften C 337 E/3 URSPR(cid:29)NGLICHER VORSCHLAG GE˜NDERTER VORSCHLAG Aus Gr=nden der Haushaltstransparenz werden die Mittel aus anderen Quellen als dem Gemeinschaftshaushalt bei den Ein- nahmen der Agentur getrennt ausgewiesen. Bei den Ausgaben wird klar zwischen Verwaltungs- und Personalkosten einerseits und Kosten f=r die Programmdurchf=hrung andererseits unter- schieden. Artikel 25 Die Kommission legt dem Rat vor dem 30. Juni 2000 einen Bericht =ber den Stand der Durchf=hrung dieser Verordnung vor und kann ihm gegebenenfalls Vorschl’ge unterbreiten, die insbesondere die Schaffung eines einheitlichen Rechtsrahmens f=r die Hilfe zugunsten von Albanien, Bosnien und Herzegowi- na, Kroatien, der Bundesrepublik Jugoslawien und der ehema- ligen jugoslawischen Republik Mazedonien betreffen. Die Kommission legt dem Rat vor dem 30. Juni 2000 einen Bericht =ber den Stand der Durchf=hrung dieser Verordnung vor und kann ihm gegebenenfalls Vorschl’ge unterbreiten, die insbesondere die Schaffung eines einheitlichen Rechtsrahmens f=r die Hilfe zugunsten von Albanien, Bosnien und Herzegowi- na, Kroatien, der Bundesrepublik Jugoslawien und der ehema- ligen jugoslawischen Republik Mazedonien sowie gegebenen- falls die Ausdehnung der T’tigkeit der Agentur auf andere als die in Artikel 14 genannten Regionen betreffen. Erkl’rung des Rates und der Kommission zu Artikel 16 Die Wahl von Thessaloniki als Sitz der Agentur wird die Koor- dinierung mit den anderen Instanzen mit Zust’ndigkeiten f=r die Balkanl’nder sowie insbesondere mit dem Koordinator des Stabilit’tspakts erleichtern. Unver’ndert Die Sitzungen des Verwaltungsrates finden in Thessaloniki statt. Dort befinden sich vor allem die allgemeinen Dienststellen der Agentur, einschlie<lich derjenigen, die f=r Rechtsangelegenhei- ten und -streitigkeiten zust’ndig sind, sowie die zentralen Dienststellen f=r Verwaltung, Rechnungspr=fung, Buchf=hrung, Ver@ffentlichungen und Informationen der Unternehmen