title: Uredba Komisije (ES) št. 2461/1999 z dne 19. novembra 1999, o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 glede uporabe zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin

eurovoc_concepts:
agricultural product
crop production
fallow
land use
raw material

text: 03/Zv. 27 SL Uradni list Evropske unije 107 31999R2461 L 299/16 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 20. 11. 1999 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2461/1999 z dne 19. novembra 1999, o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 glede uporabe zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, tovi, da se surovine predelajo v namenjene končne proizvode, je treba predložiti varščino, čeprav se plačilo ne izplača. ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 z dne 17. maja 1999 o uvedbi sistema podpor za proizvajalce določenih poljščin (1), in zlasti člena 9 Uredbe, (4) ob upoštevanju naslednjega: (1) (2) (3) Uredba (ES) št. 1251/1999 je zamenjala sistem podpor za proizvajalce določenih poljščin, ki ga je uvedla Uredba Sveta (ES) št. 1765/92 (2), zato je treba v skladu z novo shemo in pridobljenimi izkušnjami spremeniti Uredbo Komisije (ES) št. 1586/97 z dne 29. julija 1997, ki določa podrobna izvedbena pravila za uporabo zemljišč v prahi za zagotavljanje surovin za izdelavo proizvodov v Skupnosti, ki niso v prvi vrsti namenjeni za prehrano ljudi ali živali (3). Ob teh spremembah in zaradi jasnosti naj se ta uredba prenovi. Brez vpliva na prejem plačila, člen 6(3) Uredbe (ES) št. 1251/1999 dovoljuje, da se zemljišča v prahi uporabijo za proizvodnjo surovin za izdelavo proizvodov v Skup- nosti, ki niso neposredno namenjeni za prehrano ljudi ali živali, pod pogojem, da se zagotovi učinkovit nadzor. Surovine in njihova končna uporaba naj se opredelijo; surovine in končni proizvodi, ki se lahko pridobijo iz teh surovin, je treba omejiti, da se tako zavarujejo tradi- cionalni trgi, ne da bi se s tem zmanjšala možnost odpi- ranja novih blagovnih trgov za te surovine; treba je razli- kovati med surovinami, ki se lahko uporabijo za prehrano ljudi ali živali, ter tistimi, ki se ne morejo; proizvod sladkorne pese, cikorije na zemljiščih v prahi naj se ne izključi; vendar pa take polj- ščine ne morejo biti upravičene do plačil na površino zaradi tveganja, da bodo vplivale na trge sladkorja in žit; vseeno pa je treba poskrbeti, da so take poljščine v skladu s pravili, ki urejajo uporabo zemljišč v prahi za proizvodnjo neživil; da se preprečijo špekulacije in zago- artičoke ali (1) UL L 160, 26. 6. 1999, str. 1. (2) UL L 181, 1. 7. 1992, str. 12. (3) UL L 215, 7. 8. 1997, str. 3. Jasno je treba določiti vlogo glavnih tržnih udeležencev; ključnega pomena je, da se jasno loči med vlagateljevimi obveznostmi, ki se zaključijo, ko se dostavi celotna koli- čina požetih surovin, in obveznostmi, vključno z zahtevo po varščini, naloženimi zbiralcem, prvim pred- elovalcem in vsem nadaljnjim predelovalcem, ki se začnejo ob dostavi in zaključijo, ko se surovine predelajo v namenjene končne neživilske proizvode; znesek vložene varščine naj bo dovolj visok, da se prepreči tveganje, da bi se surovine uporabile za prehrano ljudi ali živali; treba se je sklicevati na Uredbo Sveta (EGS) št. 3508/92 z dne 27. novembra 1992 o vzpostavitvi inte- griranega administrativnega in kontrolnega sistema za določene sheme pomoči Skupnosti (4), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1036/1999 (5) ter Uredbi Komisije (EGS) št. 2220/85 z dne 22. julija 1985, ki določa splošna podrobna pravila za uporabo sistema varščin za kmetijske proizvode (6), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1932/1999 (7) in (EGS) št. 3887/92 z dne 23. decembra 1992, ki določa podrobna pravila za uporabo integriranega administra- tivnega in kontrolnega sistema za določene sheme pomoči Skupnosti (8), kakor je bila nazadnje spreme- njena z Uredbo (ES) št. 1678/98 (9), ki uvaja horizon- talna pravila pri tej zadevi; določiti je treba posebne določbe, ki bodo vključevale dvoletne poljščine glede na dolžino proizvajalnega ciklusa. (5) Prav tako je treba določiti metodo za ocenitev tistih proizvodov, ki niso namenjeni za prehrano ljudi in živali, in tistih, ki so namenjeni za tako prehrano, da bi se določilo razmerje med tema dvema vrstama proiz- vodov, pri čemer to razmerje služi kot kriterij za oprede- litev primarne končne uporabe. (4) UL L 355, 5. 12. 1992, str. 1. (5) UL L 127, 21. 5. 1999, str. 4. (6) UL L 205, 3. 8. 1985, str. 5. (7) UL L 240, 10. 9. 1999, str. 11. (8) UL L 391, 31. 12. 1992, str. 36. (9) UL L 212, 30. 7. 1998, p. 23. 108 (6) (7) (8) (9) SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 27 (EGS) člena 6(9) Uredbe Zaradi preveritve morajo pogodbe med kmetijskim proizvajalcem (v nadaljnjem besedilu „vlagatelji“) in prvim predelovalcem ali zbiralcem obvezno vključevati št. surovine; na podlagi 3508/92 je treba take pogodbe obravnavati, kot sestavni del vlog za pomoč na površino; izkušnje so pokazale, da naj vlagatelji kot tudi zbiralci ali prvi predelovalci za namene inšpekcijskega nadzora predložijo take pogodbe ustreznim pristojnim organom, preden se plačilo izplača; lahko se določijo različni datumi predložitve glede na obdobje setve; v posebnih primerih lahko države članice dovolijo, da predelovalci sami predelajo nekatere suro- vine neposredno na svojih kmetijskih gospodarstvih. Jasno mora biti, da se lahko vmesni proizvodi ali stranski proizvodi, ki so pridobljeni iz požetih surovin, uporabijo v okviru te sheme v količinah, ki so enake požetim suro- vinam; kadar take enake količine ne prihajajo iz države članice, kjer so bile surovine požete, se morajo države članice o prenosu med seboj obvestiti, da se lahko opra- vijo potrebni pregledi. Zaradi preveritve morajo vlagatelji prijaviti zadevne kmetijske površine, pričakovane proizvode in požete količine; proizvodi, prikazani v pogodbah, sklenjenih med vlagatelji in zbiralci ali prvimi predelovalci, glede na okoliščine, morajo biti vsaj enaki predvidenim proiz- vodom; v primeru surovin, za katere je dovoljen inter- vencijski odkup zunaj te sheme, in surovin, pridobljenih iz oljne ogrščice in sončnic, je treba določiti reprezenta- tivni posamezni proizvod ali, kjer je to primerno, repre- zentativni lokalni proizvod; kraji, na podlagi katerih se lahko izračunajo reprezentativni lokalni proizvodi, so istega obsega kot regije iz lahko, vendar to ni nujno, regionalizacijskih načrtov, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1251/1999; pregledi takih surovin bodo učinkovitejši, če se dostavljene količine ujemajo s takimi reprezentativ- nimi proizvodi; v ustrezno utemeljenih primerih se lahko dovoli primanjkljaj. predložiti Celotne količine surovin, požete na površinah, ki so vključena v pogodbe, naj se dostavijo prvim predelo- valcem ali zbiralcem; za zagotovitev tega pogoja morajo vlagatelji ustreznim pristojnim izjavo organom; vlagatelji morajo obvestiti pristojne organe, če ne morejo dostaviti celotne ali dela količine surovin, ki so določene v pogodbi; pogodbe naj se spremenijo ali prekinejo v primeru posebnih okoliščin, ki ne sodijo v jasno je treba določiti običajne kmetijske razmere; (10) (11) pogoje, pod katerimi lahko sprememba pripelje do zmanjšanja površine, ki je vključena v pogodbo, ne da bi vplivala na vlagateljevo pravico do plačila. Shema bi bila skladnejša s poslovno prakso, če bi se bodisi zbiralcem bodisi prvim predelovalcem dovolilo, da spremenijo predvideno in v pogodbi prikazano končno uporabo, po tem, ko so vlagatelji dostavili suro- vine, vključene v to uredbo, pod pogojem,da se shema učinkovito preveri. Za zagotovitev skladnosti z memorandumom o soglasju glede oljnic med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, v okviru sporazuma GATT, odobrenega s Sklepom Sveta 93/355/EGS (1), je treba uvesti sistem spremljanja za ocenitev količin v ekvivalentu sojine moke, stranskih proizvodov, ki so namenjeni za prehrano ljudi ali živali in pridobljeni iz oljne repice, oljne ogrščice, sončnic ali soje, proizvedenih na zemljiščih v prahi za namene, ki niso povezani s proizvodnjo za prehrano ljudi ali živali. (12) Določiti je treba jasen rok za predelavo surovin v upravi- čene končne izdelke. (13) Nekatere premike surovin in proizvodov, ki se pridobijo iz njih, v Skupnosti je treba nadzorovati, tako da se zagotovi njihova sledljivost ter da se zanje uporabljajo določbe iz te uredbe; taki nadzori naj vključujejo uporabo izjav in kontrolnih kopij T5 obrazcev, ki se izdajo skladno z Uredbo Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993, ki določa določbe za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skup- nosti (2), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1662/1999 (3). (14) Za vsakega vpletenega glavnega tržnega udeleženca je treba določiti dokazljiv nadzorni ukrep; treba je poostriti nadzor, kadar se ne upoštevajo pravila iz te uredbe. (15) Lahko se sprejmejo poenostavljena pravila glede surovin, ki jih v nobenem primeru ni moč uporabiti za prehrano ljudi ali živali. (16) Uporaba te sheme naj bi upoštevala posebne razmere v nekaterih državah članicah, zlasti glede nadzora, zdrav- stva, določb s področja okolja in kazenskega prava, ne da bi se poudarjale razlike pri načinu obravnavanja teh dejavnikov v Skupnosti; v ta namen naj se, pred spreje- tjem, vsak predlog za izključitev katere koli surovine iz Prilog I ali II ustrezno utemelji, zadevna država članica pa naj uradno obvesti Komisijo. (1) UL L 147, 18. 6. 1993, str. 25. (2) UL L 253, 11. 10. 1993, str. 1. (3) UL L 197, 29. 7. 1999, str. 25. 03/Zv. 27 SL Uradni list Evropske unije 109 (17) Storilo naj bi se vse potrebno, da surovine, proizvedene na zemljiščih v prahi, in proizvodi, ki so pridobljeni iz njih, običajno niso upravičene za katero koli pomoč v Skupnosti, ki se financira v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori razvoju podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), ki spreminja in razveljavlja nekatere uredbe (1), ali Uredbo Sveta (ES) št. 1258/1999 z dne 17 maja 1999 o financiranju skupne kmetijske politike (2). (18) Da se ugotovi, ali so bili doseženi cilji reforme skupne je treba oceniti shemo na podlagi kmetijske politike, informacij o njeni dejanski uporabi v državah članicah. (19) Sistem, predviden v Uredbi (ES) št. 1251/1999, začne veljati s tržnim letom 2000/2001; da bi zadevni proizva- jalci lahko opravili setev in predložili svoje pogodbe in vloge za plačila na površino glede na omenjeno tržno leto s poznavanjem pravil o izvajanju novih ureditev in v skladu z njimi, naj bi ta uredba začela veljati takoj po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. (20) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I Cilj in opredelitve Člen 1 1. Zemljišča v prahi v okviru sistema podpore za proizva- (EGS) št. jalce določenih poljščin, kot je določeno v Uredbi 1251/1999, se lahko uporabijo skladno s členom 6(3) Uredbe za proizvodnjo surovin, ki so navedene v Prilogah I in II te uredbe, in za namene, ki so določeni v Prilogi III. Taka zemljišča lahko izpolnjujejo pogoje za plačila pomoči na površino (v nadaljnjem besedilu „plačilo“) na podlagi člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1251/1999, pod pogoji, iz te uredbe. št. 2316/1999 (3) urejajo Določbe Uredbe Komisije (ES) zemljišča v prahi, ki se uporabljajo za proizvodnjo surovin iz Priloge I ali II. Proizvodnja takih surovin, je skladna s temi določbami. Z odstopanjem od člena 19(2) navedene uredbe, ni treba, da zadevne površine po 15. januarju ostanejo neobdelane, v kolikor so izpolnjene zahteve te uredbe. (1) UL L 160, 26. 6. 1999, str. 80. (2) UL L 160, 26. 6. 1999, str. 103. (3) UL L 280, 30. 10. 1999, str. 43. 2. Plačilo se ne izplača za zemljišča v prahi, kjer se proizva- jajo sladkorna pesa, artičoka ali cikorija. Vendar se vse določbe iz Poglavja II na enak način uporabljajo za sladkorno peso, arti- čoko in cikorijo, ki se proizvajajo na zemljiščih v prahi, kot če bi se plačilo izplačalo. Člen 2 V tej uredbi: (a) „vlagatelj“ pomeni osebo, ki zaprosi za plačilo na površino; (b) „zbiralec“ pomeni osebo, ki podpiše pogodbo, kot je predvi- dena v členu 4, ki za svoj račun kupi surovine, navedene v Prilogi I in so namenjene za uporabo v proizvodih, nave- denih v Prilogi III; (c) „prvi predelovalec“ pomeni koli uporabnik surovin, ki izvede prvo predelavo surovin zaradi pridobitve enega ali več produktov iz Priloge III. katerega POGLAVJE II Surovine, ki jih mora vključevati pogodba O dde le k 1 Uporaba surovin – pogodba in zahtevek za plačilo Člen 3 I Surovine navedene v Prilogi 1. (v nadaljnjem besedilu „surovine“), se smejo proizvajati na zemljiščih v prahi zgolj pod pogojem, da so v prvi vrsti namenjene za uporabo pri proiz- vodnji končnih izdelkov iz Priloge III. Tržna vrednost neživil, ki so pridobljena s predelavo takih surovin, kot je določeno z metodo vrednotenja iz člena 13(3), je višja od tržne vrednosti vseh ostalih proizvodov, ki so namenjeni za prehrano ljudi in živali in pridobljeni s tako predelavo. Surovine proizvedene za zemljiščih v prahi, so zajete v 2. pogodbah, kot določa člen 4. 3. Vlagatelji dostavijo vse požete surovine zbiralcu ali prvemu predelovalcu, ki od njih prevzame dostavo in zagotovi, da se enaka količina takih surovin uporablja v Skupnosti za proizvodnjo enega ali več končnih proizvodov, ki so navedeni v Prilogi III. Kadar zbiralec ali prvi predelovalec uporablja surovino, ki je dejansko požeta za proizvodnjo vmesnega proizvoda ali stran- skega proizvoda, sme uporabiti enako količino takih vmesnih proizvodov ali stranskih proizvodov za izdelavo enega ali več končnih proizvodov iz Priloge III. 110 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 27 Kadar zbiralec ali prvi predelovalec izkoristi možnost, predvi- deno v prvem in drugem pododstavku, o tem obvesti pristojni organ, pri katerem je položil varščino. Kadar se taka enaka koli- čina uporabi v državi članici, ki ni tista, v kateri je surovina požeta, se pristojni organi zadevnih držav članic med seboj obvestijo o podrobnostih transakcije. Z odstopanjem od odstavkov 2 in 3 smejo države članice 4. pooblastiti vlagatelje, da na svojih kmetijskih gospodarstvih v bioplin pod oznako KN 2711 29 00 predelajo vse surovine požete na površinah v prahi, pod pogojem: (a) da se vlagatelj z izjavo, ki nadomesti pogodbo, predvideno v členu 4, obveže, da bo neposredno predelal surovino, ki jo vključuje izjava; (b) da zadevna država članica uvede ustrezne nadzore, ki zago- tavljajo, da se surovina predela v bioplin pod oznako KN 2711 29 00. ali sojo, sončnice Kadar se pogodbe nanašajo na oljno ogrščico, oljno 4. repico, v oznake KN ex 1205 00 90, 1206 00 91, 1206 00 99 ali 1201 00 90, iz vlagatelji odstavka 2 navedejo predvideno količino stranskih proizvodov, ki niso namenjeni za prehrano ljudi ali živali. zagotovijo, da poleg zahtevanih informacij so uvrščene Za namene nadzora smejo države članice zahtevati od 5. vsakega vlagatelja, da sklene le eno dobavno pogodbo za vsako surovino. Člen 5 Vsako leto vlagatelji v svojih zahtevkih za plačilo, predloženih pristojnim organom, opredelijo parcelo ali parcele, na katerih bodo proizvajali surovine. Predložiti morajo sledeče podrobne podatke za vsako parcelo v prahi in vsako surovino, ki se bo proizvajala na njej: O ukrepih, predvidenih v prvem pododstavku, in vsakih kasne- jših spremembah je treba do 30. novembra pred letom žetve, za katero se uporabljajo ti ukrepi, uradno obvestiti Komisijo. (a) vrste surovine in njene sorte; (b) predviden proizvod na vrsto in sorto. Členi 4 do 21 se uporabljajo smiselno. Člen 4 1. V podporo svojih zahtevkov za plačilo vlagatelji predlo- žijo svojim pristojnim organom pogodbe, ki so jih sklenili z zbiralcem ali prvim predelovalcem. Vlagatelji zagotovijo, da se v takih pogodbah navede 2. sledeče: (a) imena in naslovi pogodbenih strank; (b) trajanje pogodbe; (c) vrste vseh zadevnih surovin in kmetijske površine, posajene s posamezno vrsto; (d) predvidene količine surovin, razvrščene po vrstah, in pogoji, ki urejajo njihovo dobavo. Take količine niso manjše od tistih, ki so izračunane na podlagi predvidenega proizvoda, za katerega pristojni organ meni, da je reprezen- tativen za zadevno surovino. Pri takih predvidenih proiz- vodih se med drugim upošteva povprečni proizvod, če obstaja, ki je določen za zadevno regijo; (e) zagotovilo, da bodo izpolnili svoje obveznosti iz člena 3(3); Kadar se isto vrsto ali sorto prav tako proizvaja na istem kmetijskem gospodarstvu na zemljišču, ki ni v prahi, se navede vrsta ali sorta, ter predviden proizvod, skupaj s podrobnostmi zadevnih parcel, njihovo lokacijo in identifikacijo. O dde le k 2 Sprememba in prekinitev pogodbe –obveznosti vlagatelja Člen 6 Kadar pogodbene stranke spremenijo ali prekinejo pogodbo potem, ko je vlagatelj vložil zahtevek za plačilo, lahko vlagatelj ohrani tak zahtevek za plačilo zgolj pod pogojem, da najkas- neje do roka, ki je določen v zadevni državi članici za spre- membo zahtevka, obvesti ustrezni pristojni organ o taki spre- membi ali prekinitvi, da lahko tako omogoči potrebne inšpek- cijske nadzore. Člen 7 Brez vpliva na člen 6, kadar vlagatelji obvestijo svoje pristojne organe, da zaradi posebnih okoliščin ne bodo mogli dobaviti vseh ali del surovin iz pogodbe, smejo pristojni organi, ko pridobijo zadostne dokaze takih posebnih okoliščin, odobriti take spremembe pogodb, ki so utemeljene, ali smejo odobriti njihovo prekinitev. (f) nameravano osnovno končno uporabo za surovino, pri čemer je vsaka končna uporaba skladna s pogoji, ki so določeni v členih 3(1) in 13(3). Kadar se površina, ki je zajeta v pogodbi, zaradi njihovih spre- memb zmanjša, ali kadar se pogodbe prekinejo, potem vlaga- telji za ohranitev pravice do plačil: Vlagatelji zagotovijo, da so pogodbe sklenjene pravo- 3. časno, tako da ima zbiralec ali prvi predelovalec možnost pred- ložiti kopije svojemu pristojnemu organu v roku, ki je določen v členu 13(1). (a) še enkrat dajo zadevno zemljišče v praho na način, ki ga pristojni organi dovolijo; (b) se vzdržijo prodaje, prenosa ali uporabe surovin, ki so bile proizvedene na površini, ki je črtana iz pogodb. 03/Zv. 27 SL Uradni list Evropske unije 111 Člen 8 Brez vpliva na člen 6, smejo zbiralci ali prvi predelovalci spre- meniti nameravane osnovne končne uporabe surovin iz člena 4(2)(f), kadar se surovine iz pogodbe dostavijo zbiralcu ali prvemu predelovalcu in ko so izpolnjeni pogoji iz člena 10(1) in prvega pododstavka člena 13(4). Spremembe končne uporabe se izvedejo skladno s pogoji členov 3(1) in 13(3). iz Zbiralci ali prvi predelovalci zaradi potrebnih nadzorov pred- hodno uradno obvestijo svoje pristojne organe. V primeru surovin iz člena 9 morajo biti dejanske koli- 2. čine, ki jih vlagatelji dostavijo zbiralcem ali prvim predelo- valcem, vsaj enake bodisi posameznemu reprezentativnemu proizvodu bodisi reprezentativnemu lokalnemu proizvodu za zadevne parcele, ki ga določijo države članice na podlagi tega člena. Vendar pa lahko države članice v ustrezno utemeljenih primerih izjemoma dovolijo primanjkljaj do 10 % proizvoda. Nadalje, kadar pristojni organi odobrijo spremembo ali preki- nitev pogodb skladno s členom 7, smejo, kjer se zdi upravi- čeno, zmanjšati količine, ki jih morajo vlagatelji dostaviti skladno s prvim pododstavkom tega odstavka. O dde le k 3 Člen 11 Reprezentativni proizvodi in dobavljene količine Člen 9 Vsako leto pred žetvijo države članice določijo reprezen- 1. tativne proizvode, dosežene v praksi, za surovine, za katere je dovoljen intervencijski odkup zunaj te sheme ter za oljno ogrš- čico in oljno repico uvrščeno v oznako KN ex 1205 00 90, z izjemo različic, ki imajo visok delež eruka kisline, in za sonč- nice uvrščene v oznako KN 1206 00 91 ali 1206 00 99. Taki reprezentativni proizvodi se določijo: (a) za vsako posamezno zadevno kmetijsko gospodarstvo; ali (b) na lokalni osnovi. 2. V primeru, ki je določen v točki 1, države članice določijo kraje, ki se uporabijo za izračun reprezentativnih proizvodov, ki so lahko, vendar to ni potrebno, enaka regijam, določenim v njihovih regionalizacijskih načrtih, ki so oblikovani skladno z Uredbo (ES) št. 1251/1999. Vsako leto pred žetvijo države članice obvestijo zadevne vlagatelje o teh reprezentativnih proizvodih, to pa storijo do: (a) najkasneje 31. julija za surovine, za katere je dovoljen inter- vencijski odkup zunaj te sheme in oljno repico, kot je nave- deno v prvem pododstavku; in (b) najkasneje 31. avgusta za sončnice, iz odstavka 1. Člen 10 Kadar vlagatelji ne dobavijo zahtevane količine katere koli suro- vine na podlagi te uredbe, se za namene člena 9(2) Uredbe (EGS) št. 3887/92 šteje, da niso izpolnili svojih obveznosti v skladu s shemo za zemljišča v prahi za neživila, glede na površino, ki se izračuna z množenjem površine v prahi, ki jo uporabljajo za proizvodnjo surovin skladno z merili, določe- nimi v tej uredbi, z odstotkom primanjkljaja pri dostavi te suro- vine. O dde le k 4 Pogoji za plačila Člen 12 1. Plačila se lahko izplačajo vlagateljem za zemljišča v prahi skladno z Uredbo (ES) št. 1251/1999, preden se surovine pred- elajo. Vendar pa se taka plačila izplačajo le, kadar se zahtevane količine surovin dostavijo zbiralcu ali prvemu predelovalcu skladno s to uredbo in kadar: (a) je predložena izjava iz člena 10; (b) se deponira kopija pogodbe pri pristojnem organu zbiralca ali prvega predelovalca, se izpolnijo pogoji iz člena 13(2) in zbiralec ali prvi predelovalec sporoči informacije, navedene v prvem pododstavku člena 13(4); (c) je pristojni organ prejel dokazilo, da je bila vložena polna varščina iz člena 15(2); 1. Vlagatelji svojim pristojnim organom prijavijo celotno količino požetih surovin glede na vrste ter potrdijo dostavljene količine surovin in osebe, ki so jim dostavili surovine. (d) je organ, pristojen za plačilo, preveril, da so izpolnjeni vsi pogoji, določeni v členu 4, za vsako vlogo. 112 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 27 2. V primeru dvoletnih poljščin, kadar se surovine požanjejo in dostavijo le v drugem letu obdelovanja, se izplača plačilo v vsakem od dveh let po sklenitvi pogodbe, predvidene v členu 4, pod pogojem, da pristojni organi ugotovijo, da: (a) so obveznosti, določene v točki (b) odstavka 1, z izjemo posredovanja informacij iz prvega pododstavka člena 13(4), in točki (d) tega člena, izpolnjene od prvega leta obdelo- vanja; in (b) so izpolnjene obveznosti, določene v točkah (a) in (c) odstavka 1, informacije iz prvega pododstavka člena 13(4) pa so posredovani, v drugem letu obdelovanja. Vendar pa se plačila izplača le za prvo leto obdelovanja, če pristojne oblasti prejmejo dokazilo, da je bilo položeno 50 % varščine, kot je predvideno v členu 15(2). 3. Z namenom preverjanja skladnosti s členom 3(1) zadevni pristojni organi na podlagi informacij iz odstavka 2 primerjajo skupno vrednost vseh neživil s skupno vrednostjo vseh drugih proizvodov, ki so namenjeni za prehrano ljudi ali živali in so pridobljeni v istem predelovalnem postopku. Vsaka številka je enaka ustrezni količini pomnoženi s povprečjem bivših tovar- niških cen, ki so bile zabeležene v prejšnjem tržnem letu. Kadar take cene niso na voljo, pristojni organi določijo ustrezne cene, zlasti na podlagi informacij iz odstavka 2. 4. Zbiralci ali prvi predelovalci, ki so od vlagateljev prevzeli surovine, obvestijo svoje pristojne organe o količinah prejetih surovin, ob tem navedejo vrste, ime in naslov pogodbene stranke, ki je dostavila surovine, kraj dostave in sklic na pogodbo, v roku, ki ga določijo države članice, in ki omogoči, da se plačila izplačajo v roku, ki je naveden v členu 8 Uredbe (ES) št. 1251/1999. O dde le k 5 Pogodba in obveznosti zbiralca ali prvega predelovalca V štiridesetih delovnih dneh po datumu, ko dostavijo surovine prvim predelovalcem, zbiralci sporočijo svojim pristojnim organom imena in naslove teh prvih predelovalcev. V štiride- setih delovnih dneh po prejemu surovin pa prvi predelovalci sporočijo svojim pristojnim organom imena in naslov zbiralcev, ki so jim dostavili surovine, količine in vrste ter datume dostave. Člen 13 Zbiralci ali prvi predelovalci deponirajo kopije pogodb 1. pri svojih pristojnih organih: (a) do 31. januarja naslednjega leta za surovine, ki se posejejo med 1. julijem in 31. decembrom; ali (b) do roka za predložitev zahtevka za plačilo za zadevno leto v zadevni državi članici za surovine, ki se posejejo od 1. januarja do 30. junija. Kadar vlagatelji in zbiralci ali prvi predelovalci v določenem letu spremenijo ali prekinejo pogodbe pred datumom iz člena 6, zbiralci ali prvi predelovalci najkasneje do tega datuma pri svojih pristojnih organih deponirajo kopijo spremenjene ali prekinjene pogodbe. 2. Pristojni organi iz odstavka 1 pregledajo, ali so predlo- žene pogodbe skladne s pogoji iz člena 3(1). Kadar ti pogoji niso izpolnjeni, se uradno obvestijo pristojni organi vlagatelja. Kadar zbiralci surovin prvim predelovalcem ne dostavijo sami, zbiralci sporočijo svojim pristojnim organom imena in naslove oseb, ki so vključene v dostavo, skupaj z imeni in naslovi prvih predelovalcev. Ti podatki se posredujejo v štiridesetih delovnih dneh, po tem, ko prvi predelovalci prejmejo surovine. V štiridesetih dneh po transakciji pa vse druge stranke, ki so vključene v dostavo, svojim pristojnim organom sporočijo imena in naslove kupcev surovin in količine, ki so jim jih prodali. Kadar pristojni organi niso isti, pristojni organi prvih predelo- valcev in pristojni organi vseh ostalih strank, ki so vključene v dostavo surovin, kot je navedeno v tretjem pododstavku, sporo- čijo pristojnim organom zbiralcev količine, ki so dobavljene prvim predelovalcem. Z namenom omogočanja takih pregledov zbiralci ali prvi pred- elovalci predložijo svojim pristojnim organom informacije o zadevni predelovalni verigi, zlasti glede cen in tehničnih pred- elovalnih koeficientov, ki se uporabijo za določanje količin končnih proizvodov, ki se lahko pridobijo. Koeficienti so dolo- čeni v členu 21(1). Kadar države članice zbiralcev ali prvih predelovalcev niso iste kot države članice, kjer so se surovine proizvedle, zadevni pristojni organi v štiridesetih delovnih dneh po prejemu infor- macij iz prvega in tretjega pododstavka sporočijo vlagateljevim organom celotne količine surovin, ki so bile dostavljene. 03/Zv. 27 SL Uradni list Evropske unije 113 O dde le k 6 Ekvivalenti sojine moke za oljnate stranske proizvode Člen 14 Brez vpliva na člen 13, čim prej in najkasneje do 31. 1. maja, ko morajo biti surovine požete, pristojni organi iz odstavka 1 navedenega člena obvestijo Komisijo o celotni koli- čini stranskih proizvodov, ki so namenjeni za prehrano ljudi ali živali, in ki izhajajo iz pogodb iz člena 4, ki zajemajo oljno ogrščico, oljno repico, sončnice ali sojo, ki se uvrščajo v oznako KN 1205 00 90, in 1201 00 90. 1206 00 91, 1206 00 99 Pristojne oblasti razmerij: izračunajo količino na podlagi naslednjih (a) šteje se, da je 100 kg oljne ogrščice, ki se uvršča v oznako KN 1205 00 90 enakih 56 kg stranskih proizvodov; (b) šteje se, da je 100 kg sončnic, ki se uvršča v oznako KN 1206 00 91 ali 1206 00 99 enakih 56 kg stranskih proiz- vodov; (c) šteje se, da je 100 kg soje, ki se uvršča v oznako KN 1201 00 90 enakih 78 kg stranskih proizvodov. prvega predelovalca poseduje dokazilo, da je bila ta količina surovine predelana skladno z zahtevo iz člena 4(2)(f), ob upoš- tevanju, kjer je to potrebno, sprememb na podlagi člena 8. 5. Brez vpliva na odstavek 4: (a) kadar varščino položi zbiralec, se ta sprosti, ko se obravna- vana surovina dostavi prvemu predelovalcu, (b) kadar varščino položi predelovalec, se ta sprosti, ko se suro- vina ali vmesni proizvodi, ki jih zajema pogodba, dostavi drugemu predelovalcu, v kolikor ima pristojni organ stranke, ki prodaja ali prenaša zadevno blago, dokazilo, da je stranka, ki je kupila ali prevzela blago, položila enakovredno varščino pri svojem pristojnem organu. Člen 16 Pristojni organi držav članic, kjer poteka predelovanje, 1. sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da predelovalci s sedežem na njihovem ozemlju dajo vsa zagotovila glede prevzetih obveznosti. 2. Glavno predelovanje količin surovin v končne proizvode, ki so navedeni v pogodbi, pomeni osnovno zahtevo v smislu člena 20 Uredbe (EGS) št. 2220/85. Predvidena količina stranskih proizvodov, ki se jih proizvede, kot je navedeno v členu 4(4), se odšteje od predvidene količine vseh stranskih proizvodov, ki so izračunani v skladu z drugim pododstavkom. Surovine se predelajo v enega ali več končnih proizvodov iz Priloge III, do 31. julija drugega leta, ki sledi letu žetve, ki jo izvede vlagatelj. Na podlagi podatkov, ki so posredovani na podlagi 2. odstavka 1, Komisija izračuna predvideno celotno količino stranskih proizvodov za prehrano ljudi ali živali, izraženo v ekvivalentu sojine moke. O dde le k 7 Varščine Člen 15 1. Zbiralci ali prvi predelovalci položijo pri pristojnih organih polno varščino, iz odstavka 2, do roka za oddajo vlog za plačilo za zadevno leto v zadevni državi članici. 2. Varščine, ki jih je treba položiti za vsako surovino se izra- čuna tako, da se pomnoži vsota vseh površin v prahi vključenih v ta program, ki jih zajema pogodba, podpisana s strani zadev- nega zbiralca ali prvega predelovalca in uporabljena za proizva- janje te surovine, v višini 250 EUR na hektar. Naslednje obveznosti, naložene zbiralcem ali predelo- 3. valcem, pomenijo postranske zahteve v skladu z členom 20 Uredbe (EGS) št. 2220/85: (a) zahteva za dostavo vseh surovin, ki jih vlagatelj dostavi v skladu s členom 3(3); (b) obveznost, da se deponirajo kopije pogodb, skladno s členom 13(1); (c) obveznost, da se predložijo informacije, ki so predpisane, skladno s prvim, drugim in tretjim pododstavkom člena 13(4); (d) obveznost, da se položi varščina, skladno s členom 15(1). O dde le k 8 Dokumentacija za prodajo, prenos ali dostavo v drugo državo članico, ali izvoz Člen 17 Kadar se pogodbe spremenijo ali prekinejo skladno s 3. členoma 6 ali 7, se ustrezno prilagodijo položene varščine. 4. Odstotek varščine, ki se nanaša na količino surovine, ki se predela v pomembne glavne končne proizvode neživil, se sprosti pod pogojem, da pristojni organ zadevnega zbiralca ali Kadar zbiralci ali prvi predelovalci prodajo ali prenesejo suro- vine ali vmesne proizvode in/ali soproizvode ali stranske proiz- vode, ki jih vključujejo pogodbe, predvidene v členu 4, predelo- valcem s sedežem v drugi državi članici, se proizvodom prilo- žijo kontrolne kopije T5, ki se izdajo skladno z Uredbo (EGS) št. 2454/93. 114 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 27 V okence 104 teh kontrolnih kopij T5 se pod naslov „Drugo“ vpiše ena od naslednjih opomb: — Producto destinado a su transformación o entrega de acuerdo con lo establecido en el artículo 4 del Reglamento (CE) no 2461/1999 de la Comisión — Skal anvendes til forarbejdning eller levering i overensstem- melse med artikel 4 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2461/1999 — Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 2461/1999 der Kommission zu verwenden — Πρέπει να χρησιµοποιηθεί για µεταποίηση ή παράδοση σύµφωνα µε το άρθρο 4 του κανονισµού (EK) αριθ. 2461/1999 της Επιτροπής 2. Vse osebe, ki so vpletene v dostave, kot je navedeno v odstavku 1(c), ki nimajo sedeža v isti državi članici kot prvi predelovalec, izpolnijo kontrolno kopijo T5, kjer v okencu 104 pod naslovom „Drugo“ navedejo imena in naslove zbiralca in informacije, ki so navedene v točkah (a) in (b) navedenega odstavka. Člen 19 Kadar je eden ali več končnih, vmesnih proizvodov, soproiz- vodov ali stranskih proizvodov, ki jih vključujejo pogodbe iz člena 4, namenjenih za izvoz v tretje države, pristojni organ države članice, kjer so ti proizvodi pridobljeni, sestavi kontrol- no kopijo T5 za njihov transport v Skupnosti. — To be used for processing or delivery in accordance with Article 4 of Commission Regulation (EC) No 2461/1999 V okence 104 teh kontrolnih kopij T5 se pod naslov „Drugo“ vpiše ena od naslednjih opomb: — À utiliser pour transformation ou livraison conformément (CE) no aux dispositions de l'article 4 du règlement 2461/1999 de la Commission — Este producto no podrá acogerse a ninguna de las medidas previstas en el apartado 2 del artículo 1 del Reglamento (CE) no 1258/1999 del Consejo — Da consegnare o trasformare conformemente all'articolo 4 del regolamento (CE) n. 2461/1999 della Commissione — Te gebruiken voor verwerking of aflevering overeenkomstig artikel 4 van Verordening (EG) nr. 2461/1999 van de Commissie — A utilizar para transformaçăo ou entrega em conformidade com o artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 2461/1999 da Comissăo — Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen komission asetuksen (EY) N:o 2461/1999 mukaisesti — Används till bearbetning eller leverans i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2461/1999. Določbe iz prvega in drugega odstavka se uporabijo pri vseh naslednjih prodajah predelovalcem v drugih državah članicah do stopnje proizvodnje končnega proizvoda, prikazane v pogodbi. V primeru soproizvodov ali stranskih proizvodov se uporabljajo samo, kadar bi se za proizvode plačala izvozna nadomestila, če bi se pridobili iz surovin, ki so bile proizvedene izven te sheme. Člen 18 1. Kadar zbiralci dostavijo vse ali del surovin, ki so jih prejeli, prvim predelovalcem, ki nimajo sedeža v isti državi članici, izpolnijo kontrolno kopijo T5, v okence 104 pod „Drugo“ vpišejo naslednje: (a) količine, ki so jih dostavili neposredno prvim predelo- valcem; (b) imena in naslove prvih predelovalcev; — De finansieringsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1258/1999 kan ikke anvendes på dette produkt — Dieses Erzeugnis kommt für keine Finanzierungen gemäß Artikel 1 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1258/1999 des Rates in Betracht — Tο προϊόν αυτό δεν µπορεί να επωφεληθεί από τα µέτρα που προβλέπονται στο άρθρο 1 παράγραφος 2 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1258/1999 του Συµβουλίου — This product shall not qualify for any benefit pursuant to Article 1(2) of Council Regulation (EC) No 1258/1999 — Ce produit ne peut pas bénéficier des financements prévus (CE) no l'article 1er paragraphe 2 du règlement à 1258/1999 du Conseil — Questo prodotto non puň beneficiare delle misure di cui regolamento (CE) n. all'articolo 1, paragrafo 2 del 1258/1999 del Consiglio — Dit product komt niet in aanmerking voor financieringen lid 2, van Verordening (EG) als bedoeld in artikel 1, nr. 1258/1999 van de Raad — O presente produto năo pode beneficiar de medidas ao abrigo do n. o 2 do artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 1258/1999 do Conselho — Tähän tuotteeseen ei sovelleta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 1 artiklan 2 kohdan mukaisia toimenpiteitä — De åtgärder som avses i artikel 1. 2. i rådets förordning (EG) nr 1258/1999 kan inte användas för denna produkt. (c) imena in naslove drugih oseb, ki so vključene v dostavo, tudi v primeru, če so te stranke iz države članice, kjer je potekalo prvo predelovanje; (d) količine, ki jih je dostavila vsaka druga vpletena stranka. Določbe prvega in drugega odstavka se uporabljajo le, kadar bi se za končne proizvode iz Priloge III, vmesne proizvode, soproizvode ali stranke proizvode, ki jih vključujejo pogodbe iz člena 4, plačalo izvozna nadomestila, če bi se pridobili iz surovin, ki so bile proizvedene izven te sheme. 03/Zv. 27 SL Uradni list Evropske unije 115 O dde le k 9 Kontrole Člen 20 Države članice določijo evidence, ki jih morajo voditi zbiralci in predelovalci. Pri zbiralcih evidence vključujejo naslednje: (a) količine vseh surovin, ki so bile kupljene in prodane za predelavo v okviru te sheme; (b) imena in naslove nadaljnjih kupcev/predelovalcev; Pristojni organi poostrijo nadzore iz odstavka 1 in nemu- 2. doma obvestijo Komisijo,: (a) če se v vsaj 3 % nadzorov ugotovijo nepravilnosti, kot to določeno v odstavku 1; (b) če pride do odstopanj od prejšnjih postopkov predelo- valcev; (c) če obstajajo predelovalni postopki: (i) če so količine ali vrednosti končnih proizvodov, soproizvodov ali stranskih proizvodov v nesorazmerju s koeficienti iz drugega in tretjega pododstavka odstavka 1; ali če (ii) pride do nesorazmerja glede meril za določanje je določena v ekonomske vrednosti proizvodov, ki členih 3(1) in 13(3). Pri predelovalcih take evidence vključujejo naslednje podatke, ki jih v rednih časovnih razmakih določi pristojni organ: POGLAVJE III (a) količine vseh surovin, kupljenih za predelavo; (b) količine predelanih surovin in količine ter tipi končnih proizvodov, soproizvodov in stranskih proizvodov, ki so pridobljeni iz teh surovin; (c) izgube med predelavo; (d) uničene količine in razloge za tako uničenje; (e) količine in tipe proizvodov, ki jih predelovalec proda ali prenese, ter dosežene cene; (f) imena in naslove nadaljnjih kupcev/predelovalcev. Člen 21 Pristojni organi zbiralcev in pristojni organi držav članic, 1. kjer poteka predelovanje, izvedejo nadzore, ki vključujejo nazore blaga in nadzor poslovnih dokumentov, da bi tako, v primeru zbiralcev, preverili skladnost med nakupi surovin ter dostavami in, v primeru predelovalcev, med dostavami posa- meznih surovin, končnih proizvodov, soproizvodov in stran- skih proizvodov. Za namen takih kontrol temelji presoja pristojnih organov na tehničnih predelovalnih koeficientih za obravnavane surovine. Če taki koeficienti za izvoz v zakonodaji v Skupnosti obstajajo, se uporabijo. Kadar takih koeficientov ni, v zakonodaji v Skup- nosti pa obstajajo drugi koeficienti, se uporabijo slednji. V vseh drugih temelji nadzor predvsem na koeficientih, ki jih je splošno sprejela predelovalna industrija. Nadzori prav tako zagotovijo, da se izvede pravilna končna uporaba surovin, soproizvodov in stranskih proizvodov, in da se hkrati upoštevata člena 3(1) in (13(3). in predelovalnih Nadzori zajemajo vsaj 10 % transakcij postopkov, ki potekajo v zadevni državi članici in jih pristojni organ določi na podlagi ocene tveganja in ob upoštevanju reprezentativnosti predloženih pogodb. Surovine, za katere ni nujno, da jih pogodbe vključujejo Člen 22 Surovine iz Priloge II (v nadaljnjem besedilu „surovine“), se lahko proizvajajo na zemljiščih v prahi, pod pogojem, da se uporabijo za proizvodnjo končnih proizvodov iz Priloge III. Ni nujno, da jih vključuje pogodba. Člen 23 1. Za izpolnjevanje pogojev za plačilo se vlagatelji, ki hočejo uporabiti zemljišča v prahi za proizvajanje surovin, v zahtevkih za plačilo, ki jih predložijo pristojnim organom v svojih državah članicah, pisno obvežejo, da bodo zadevne surovine uporabili ali prodali zgolj za namene iz Priloge III. 2. Vsako leto vlagatelji v svojih zahtevkih za plačilo obve- stijo svoje pristojne organe o parcelah v prahi skladno s tem poglavjem, poljščinah, ki se proizvajajo na takih parcelah, trajanju dobe vegetacije in predvideni pogostosti žetve. POGLAVJE IV Splošne določbe O dde le k 1 Izključitev iz sheme in prepoved podvajanja pomoči Člen 24 II iz sheme, ki Države članice lahko izključijo katero koli surovino iz Prilog I ali jo uvaja ta uredba, kadar taki materiali povzročajo težave pri nadzorih, javnem zdravju, okoljskem in kazenskem pravu. V takih primerih zadevna država članica uradno obvesti Komisijo o surovini jih namerava izključiti, in sporoči razloge za to. (-ah), ki 116 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 27 Člen 25 Surovine iz Priloge I in proizvedene na zemljiščih v prahi, ter in stranski vmesni proizvodi, končni proizvodi, soproizvodi proizvodi, ki se pridobijo iz teh surovin, surovine iz Priloge II in proizvedene na zemljiščih v prahi in proizvodi, pridobljeni iz teh surovin, ter zemljišča, ki se uporabljajo za proizvodnjo takih surovin ne izpolnjuje pogojev za: (a) kakršno koli financiranje s strani jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada na podlagi člena 1(2) Uredbe (ES) št. 1258/1999; (b) pomoč Skupnosti, predvideno v Uredbi (ES) št. 1257/1999, razen pomoči, ki je odobrena za stroške saditve hitro rastočih vrst iz drugega pododstavka člena 31(3) te Uredbe. O dde le k 2 Ocena in dodatni nacionalni ukrepi Člen 26 V treh mesecih po koncu vsakega tržnega leta države članice predložijo Komisiji vse informacije, ki so potrebne za oceno sheme, ki jo je uvedla ta uredba. Kadar gre za Poglavje II, take informacije vključujejo naslednje podatke: (a) površine, ki ustrezajo posamezni vrsti surovine, predvidene proizvode iz člena 4(2)(d) in reprezentativne proizvode iz člena 9; (b) količine posamezne vrste surovine, ki je zbiralci ne prodajo; (c) količine posameznih tipov pridobljenih končnih proiz- vodov, stranskih proizvodov in soproizvodov, vključno s podrobnostmi o tipu uporabljene surovine. Kadar gre za Poglavje III, podatki vključujejo površine v prahi za vsako proizvedeno vrsto. Člen 27 1. Države članice imenujejo pristojne organe iz te uredbe. 2. Države članice smejo sprejeti katere koli dodatne ukrepe, ki so potrebni za uporabo te uredbe in uradno obvestijo Komi- sijo o teh ukrepih. O dde le k 3 Končne določbe Člen 28 Uredba (ES) št. 1586/97 se razveljavi s 1. julijem 2000. Še vedno velja za pogodbe za tržno leto 1999/2000 in vsa prejšnja leta. Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo. Člen 29 Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Uporablja se za predložene pogodbe in vloge za plačila za tržno leto 2000/2001 in vsa naslednja tržna leta. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 19. novembra 1999 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije 03/Zv. 27 SL Uradni list Evropske unije 117 PRILOGA I SUROVINE IZ POGLAVJA II Poimenovanje Druge na prostem rastoče rastline (npr. Kenaf Hibiscus cannabinus L. in Chenopodium), z izjemo Euphorbia lathyris; Sylibum marianumin Isatis tinctoria Oznaka KN 0602 90 59 0701 90 10 Krompir ex 0713 10 90 Grah (Pisum arvense L. ), razen semenskega 0713 50 00 Bob, razen semenskega ex 0714 90 Artičoka (pod pogojem, da se ne podvrže hidrolizi, kot je opredeljena v Uredbi Komisije (EGS) št. 1443/82 (1), v svoji naravni obliki ali kot vmesni proizvod kot je inulin, ali kot stranski proizvod kot je oligo fruktoza, ali kot kateri koli soproizvod) 0810 30 10 Črni ribez ex 0810 90 85 Sadeži vrste Aronia arbutifolia, rakitovec in bezeg 0904 20 Sadeži rodu Capsicumali rodu Pimenta, posušeni, zdrobljeni ali zmleti 0909 Semena janeža, zvezdastega janeža, komarčka, koriandra, kumine, orientalske kumina; brinove jagode 0910 50 00 Curry 0910 99 10 Seme triplata (božje rutice) ex 0910 99 91 Začimbe, razen mešanic ex 0910 99 99 Začimbe, razen mešanic 1001 90 99 Pira, navadna pšenica in soržica, razen semenske ex 1002 00 00 Rž, razen semenski 1003 00 90 Ječmen, razen semenski 1004 00 00 Oves, razen semenski 1005 90 00 Koruza, razen semenska 1007 00 90 Sorgo, razen hibridov za setev ex 1008 10 00 Ajda, razen semenska ex 1008 20 00 Proso, razen semenski ex 1008 90 10 Tritikala, razen semenska ex 1008 90 90 Druga žita, razen semenska 1201 00 90 Sojina zrna, razen za setev 1202 20 00 Oluščeni arašidi (zemeljski oreščki) ex 1204 00 90 Laneno seme, razen za setev, ki ni namenjeno za tekstil ex 1205 00 90 Oljna repica ali oljna ogrščica, razen za setev (samo tisti tipi iz členov 4(1) in 4(2)(a), (b) in (e) Uredbe Komisije (ES) št. 2316/1999 (2) 1206 00 91 1206 00 99 Sončnično seme, razen za setev 1207 30 90 Ricinusovo seme, razen za setev 1207 40 90 Sezamovo seme, razen za setev 1207 50 90 Gorčično seme, razen za setev 1207 60 90 Seme žafranike, razen za setev 118 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 27 Oznaka KN ex 1207 99 91 Poimenovanje Konopljino seme, razen tisto za setev in omenjeno v Prilogi B k Uredbi Komisije (EGS) št. 1164/89 (3), ki ni namenjeno za tekstil 1207 99 99 Drugo oljno seme in plodovi, razen za setev ex 1209 29 Ozkolistna lupina ex 1211 Rastline in njihovi deli (vključno s semeni in plodovi), ki se uporabljajo predvsem v parfumeriji, farmaciji ali za insekticide, fungicide ali podobne namene, razen sivke, lavandina in žajblja 1212 91 1212 99 10 1214 Poglavje 14 Sladkorna pesa (pod pogojem, da se iz nje ne proizvaja sladkor, kakor je opredeljen v Uredbi Komisije (EGS) št. 1443/82, bodisi kot vmesni proizvod, soproizvod ali stranski proizvod Korenine cikorije (pod pogojem, da se ne podvržejo hidrolizi, kot je opredeljena v Uredbi Komi- sije (EGS) št. 1443/82, v svoji naravni obliki ali kot vmesni proizvod kot je inulin, ali kot stranski proizvod kot je oligo fruktoza, ali kot kateri koli soproizvod) Krmna koleraba, krmna pesa, korenje za krmo, seno, lucerna, detelja, esparzeta, krmni ohrovt, volčji bob, grašica in podobni proizvodi za krmo Rastlinski materiali za pletarstvo, polnjenje ali tapeciranje, ali tisti, ki se uporabljajo za metle ali ščetke; rastlinski proizvodi, ki niso navedeni ne zajeti na drugem mestu (npr. sirek (Sorghum vulgarevar. technicum)) (1) UL L 158,9. 6. 1982, str. 17. (2) UL L 280,30. 10. 1999, str. 43. (3) UL L 121,24. 4. 1989, str. 4. PRILOGA II SUROVINE IZ POGLAVJA III oznaka KN kratek opis proizvodov ex 0602 90 41 Hitro rastoča gozdna drevesa z obhodnjo 10 let ali manj ex 0602 90 49 ex 0602 90 51 Drevesa, grmičevja in grmi, iz katerih se pridobiva rastlinski material pod tarifno številko 1211 in Poglavjem 14 kombinirane nomenklature, razen vseh tistih, ki se lahko uporabijo za prehrano ljudi ali živali na prostem rastoče trajnice (npr. Miscanthus sinesis), razen tistih, ki se lahko uporabijo za prehrano ljudi ali živali, zlasti tiste, iz katerih se pridobiva rastlinski material pod tarifno številko 1211, razen sivke, lavandina in žajblja, in Poglavjem 14 kombinirane nomenklature ex 0602 90 59 Euphorbia lathyris; Sylibum marianumin Isatis tinctoria 1211 90 95 Digitalis lanata, Secale cornutum in Hypericum perforatum, razen rastlinskega materiala, ki se lahko uporabi za prehrano ljudi ali živali 03/Zv. 27 SL Uradni list Evropske unije 119 PRILOGA III Končni proizvodi, ki se jih lahko proizvede iz surovin, naštetih v Prilogah I in II: — vsi proizvodi, ki sodijo v poglavja 25 do 99 kombinirane nomenklature, — vsi proizvodi, ki sodijo v poglavje 15 kombinirane nomenklature in niso namenjeni za prehrano ljudi ali živali, — proizvodi pod tarifno številko 2207 20 00, ki so namenjeni za neposredno uporabo v motornem gorivu ali prede- lavo za uporabo v motornem gorivu, — embalažni materiali pod tarifnima številkama ex 1904 10 in ex 1905 90 90, pod pogojem, da je bilo prejeto doka- zilo, da so bili proizvodi uporabljeni za neživila skladno s členom 15(4) te uredbe, — gobji miceliji pod tarifno številko 0602 91 10, — lak, naravne gume, smole, gumijeve smole in balzami pod tarifno številko 1301, — sokovi in izvlečki opija pod tarifno številko 1302 11 00, — sokovi in izvlečki bolhača ali rastlinskih korenin, ki vsebujejo rotenon, pod tarifno številko 1302 14 00, — druge rastlinske sluzi in sredstva za zgoščevanje pod tarifno številko 1302 39 00, — vsi kmetijski proizvodi, navedeni v Prilogi I, in proizvodi, ki so pridobljeni iz teh proizvodov z vmesnim postopkom in uporabljeni kot gorivo za proizvodnjo energije, — vsi proizvodi, navedeni v Prilogi II, in proizvodi, ki so pridobljeni iz teh proizvodov in namenjeni za energijske namene, — vsi proizvodi, omenjeni v Uredbi Komisije (EGS) št. 1722/93 (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 87/1999 (2), pod pogojem, da se ne pridobijo iz žitaric ali krompirja, ki je proizveden na zemljiščih v prahi, in da ne vsebujejo proizvodov, ki so pridobljeni iz žitaric ali krompirja, ki je proizveden na zemljiščih v prahi, — vsi proizvodi, omenjeni v Uredbi Sveta (EGS) št. 1010/86 (3), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1148/98 (4), pod pogojem, da niso pridobljeni iz sladkorne pese, ki je proizvedena na zemljiščih v prahi, in da ne vsebujejo proizvodov, ki so pridobljeni iz sladkorne pese, ki je proizvedena na zemljiščih v prahi. (1) UL L 159, 1. 7. 1993, str. 112. (2) UL L 9, 5. 1. 1999, str. 8. (3) UL L 94, 9. 4. 1986, str. 9. (4) UL L 159, 3. 6. 1998, str. 38


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2101/99 di Amalia Sartori (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Mario Mantovani (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Giuseppe Gargani (PPE-DE), Luigi Cesaro (PPE-DE), Guido Podestà (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE) e Francesco Fiori (PPE-DE) alla Commissione. Rifiuto della Commissione europea della proposta italiana obiettivo 2 dei fondi strutturali per il periodo 2000-2006.

eurovoc_concepts:
EU regional policy
Italy
Structural Funds
eligibility criteria
regulation (EU)
terms for aid

formats: html pdf print

text: C 225 E/52 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/051) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2101/99 di Amalia Sartori (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Mario Mantovani (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Giuseppe Gargani (PPE-DE), Luigi Cesaro (PPE-DE), Guido Podest(cid:224) (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE) e Francesco Fiori (PPE-DE) alla Commissione (19 novembre 1999) Oggetto: Rifiuto della Commissione europea della proposta italiana obiettivo 2 dei fondi strutturali per il periodo 2000-2006 Visto il trattato che istituisce le Comunit(cid:224) europee; visto il regolamento n. 1260/99 (1) relativo ai fondi strutturali, si chiede: 1. Quali sono le motivazioni che hanno portato alla bocciatura della proposta di ripartizione presentata dal Governo italiano? 2. Quali sono le richieste puntuali di riformulazione della proposta ritenute necessarie per un positivo riscontro? 3. Quali sono i tempi previsti per queste procedure? 4. ¨ stata fatta una valutazione delle ripartizioni per regioni oppure no? Se si, Ł possibile conoscere la situazione delle diverse regioni italiane? (1) GU L 161 del 26. 6. 1999, pag. 1. Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (10 gennaio 2000) Il 1o luglio 1999, la Commissione ha stabilito un massimale di popolazione ammissibile per ciascuno Stato membro. Per l(cid:146)Italia, il tetto corrisponde a 7,4 milioni di abitanti. Contemporaneamente, la Commissione ha invitato gli Stati membri a trasmetterle, entro il 31 agosto 1999, le rispettive proposte di zone ammissibili all(cid:146)obiettivo 2. La proposta italiana Ł pervenuta alla Commissione in data 1o ottobre 1999. Essa Ł stata giudicata 1. irricevibile in quanto contraria al disposto dell(cid:146)articolo 4, paragrafo 4 del regolamento (CE) n. 1260/1999 del Consiglio, del 21 giugno 1999, recante disposizioni generali sui Fondi strutturali. La norma succitata dispone che le zone rispondenti ai cosiddetti criteri comunitari (cid:129) enunciati ai paragrafi 5 e 6 dello stesso articolo 4 (cid:129) comprendano come minimo il 50 % della popolazione di uno Stato membro interessata dall(cid:146)obiettivo 2. Le zone presentate dalle autorit(cid:224) italiane e rispondenti a tali criteri contavano invece appena 2,2 milioni di abitanti, ossia il 29,6 % dell(cid:146)insieme della popolazione ammissibile. 2. In data 11 ottobre 1999, la Commissione ha chiesto alle autorit(cid:224) italiane di rielaborare la proposta nel piø breve tempo possibile in modo da conformarla ai requisiti regolamentari. Si tratta, piø precisa- mente, di aggiungere alla lista iniziale altre zone rispondenti ai criteri comunitari che totalizzino almeno 1 milione e mezzo di abitanti e, viceversa, di togliere dall(cid:146)elenco una serie di zone di uguale consistenza demografica che erano state presentate a titolo dei paragrafi 7-9 dell(cid:146)articolo 4. A tutt(cid:146)oggi la Commissione non ha ricevuto alcuna nuova proposta da parte italiana, sicchØ essa non 3. Ł in grado di pronunciarsi circa i tempi di adozione della lista italiana delle zone obiettivo 2. Non appena avr(cid:224) ricevuto la proposta italiana, la Commissione la valuter(cid:224), nell(cid:146)insieme e regione per 4. regione, a fronte dei criteri del regolamento


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2239/99 von Christopher Huhne (ELDR) an die Kommission. Übersetzungs- und Dolmetschkosten.

eurovoc_concepts:
accession to the European Union
administrative expenditure (EU)
budgetary assessment
official language

text: 12. 12. 2002 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 309 E/1 I (Mitteilungen) EUROPÄISCHES PARLAMENT SCHRIFTLICHE ANFRAGEN MIT ANTWORT (2002/C 309 E/001) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2239/99 von Christopher Huhne (ELDR) an die Kommission (19. November 1999) Betrifft: Übersetzungs- und Dolmetschkosten Kann die Kommission Auskunft über die Höhe der Übersetzungs- und Dolmetschkosten der EU im Jahr 1999 geben und jeweils die Kosten schätzen, die bei Fortsetzung der derzeitigen Sprachenpolitik entstünden, wenn eine, zwei, drei, vier, fünf, sechs, sieben, acht, neun, zehn oder elf Sprachen zu den derzeitigen Amtssprachen hinzukämen? Ergänzende Antwort von Frau Schreyer im Namen der Kommission (17. Juli 2002) Ergänzend zu der Antwort, die sie dem Herrn Abgeordneten im Januar 2000 erteilt hatte, möchte die Kommission mitteilen, dass nach den Schätzungen der Gemeinschaftsorgane im zweiten Bericht zu Rubrik V des Gesamthaushaltsplans (vom Mai 2002) die zusätzlichen Ausgaben, die bei Hinzukommen von neun erweiterungsbedingten neuen Amtssprachen für Übersetzungs- und Dolmetschtätigkeiten anfallen würden, sich wie folgt darstellen: Im Jahr 2003 2004 2005 2006 Für Übersetzungen Für Dolmetschen (In Mio. EUR) 31 127 161 175 7,5 40 54 60 (2002/C 309 E/002) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2890/01 von Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) an die Kommission (10. Oktober 2001) Betrifft: Baumängel bei der Ausführung öffentlicher Arbeiten, die aus dem Zweiten Gemeinschaftlichen Förderkonzept finanziert werden Die Kommission hat in ihrer Antwort auf meine schriftliche Anfrage E-3481/00 (1) erhebliche Schwierig- keiten aufgrund von Mängeln bei der Ausführung öffentlicher Bauvorhaben in Griechenland, die aus dem Zweiten Gemeinschaftlichen Förderkonzept finanziert werden, eingeräumt


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2094/99 von Brigitte Langenhagen (PPE-DE) an die Kommission. Schlachtprämien 1998.

eurovoc_concepts:
animal plague
bovine spongiform encephalopathy
budgetary expenditure
economic support
slaughter premium
third country
transport of animals

text: 1. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 219 E/89 Sollten Unregelm(cid:228)(cid:223)igkeiten festgestellt werden, wird die Kommission die gebotenen Ma(cid:223)nahmen zur (cid:132)K(cid:252)rzung, Aussetzung und Streichung der Beteiligung(cid:147) im Rahmen der geltenden Regeln, insbesondere gem(cid:228)(cid:223) Artikel 24 der Verordnung (EG) Nr. 2081/93 des Rates vom 20. Juli 1993 zur ˜nderung der Verordnung (EWG) Nr. 2052/88 (cid:252)ber Aufgaben un Effizienz der Strukturfonds und (cid:252)ber die Koordinie- rung ihrer Interventionen untereinander sowie mit denen der Europ(cid:228)ischen Investitionsbank un der anderen vorhandenen Finanzinstrumente (1) treffen. (1) ABl. L 193 vom 31. 7. 1993. (2000/C 219 E/106) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2086/99 von Antonio Tajani (PPE-DE) an die Kommission (19. November 1999) Betrifft: Unregelm(cid:228)(cid:223)igkeiten bei der Auftragsvergabe nach einer europ(cid:228)ischen Ausschreibung f(cid:252)r die Uniformen der Stadtpolizei von Rom im Rahmen einer europ(cid:228)ischen Im vergangenen Februar wurde dem chinesischen Unternehmen YuYi Ausschreibung der Vertrag f(cid:252)r die Lieferung der Uniformen f(cid:252)r die Stadtpolizei von Rom zugeschlagen. Obwohl Textilsachverst(cid:228)ndige anwesend waren, bei der Erzeugung Stichproben entnommen wurden und ein unabh(cid:228)ngiges Gutachten der Handelskammer vorlag, stellte sich heraus, da(cid:223) das Material der Musteruniform nicht mit der Beschreibung in der Ausschreibung (cid:252)bereinstimmte, die von der Gesellschaft in der Tat gar nicht erf(cid:252)llt werden kann. Ferner sind andere Unregelm(cid:228)(cid:223)igkeiten festzustellen, wie die Erh(cid:246)hung des Papierries um 90 % oder der Klammern f(cid:252)r die Heftmaschinen um 80 %. Angesichts der Tatsache, da(cid:223) hinter der chinesischen Gesellschaft die weitaus bekanntere Gesellschaft Baloon steht, an der der Ex-Schwager des B(cid:252)rgermeisters von Rom, Rutelli, beteiligt ist, nimmt die Angelegenheit besorgnis- erregende Ausma(cid:223)e an. Kann die Kommission die Unregelm(cid:228)(cid:223)igkeiten im Zusammenhang mit dieser Auftragsvergabe pr(cid:252)fen und die Ergebnisse dem Europ(cid:228)ischen Parlament mitteilen? Kann die Kommission ferner die n(cid:246)tigen Ma(cid:223)nahmen zur Pr(cid:252)fung der Verfahren im Zusammenhang mit der Auftragsvergabe nach europ(cid:228)ischen Ausschreibungen ergreifen, um sicherzustellen, da(cid:223) die Bestim- mungen eingehalten werden und um zu gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) die Auftr(cid:228)ge an spezialisierte Unternehmen und nicht an Betriebe vergeben werden, die nicht in der Lage sind, den gestellten Anforderungen zu gen(cid:252)gen? Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (7. Dezember 1999) Aufgrund der Mitteilung des Herrn Abgeordneten beabsichtigt die Kommission, die italienischen Beh(cid:246)rden um eine umfassende Aufkl(cid:228)rung (cid:252)ber die Auftragsvergabe f(cid:252)r die Lieferung der Uniformen f(cid:252)r die Stadtpolizei von Rom zu ersuchen; danach wird sie beurteilen, ob diese Vergabe mit dem Gemeinschafts- recht (cid:252)ber die Vergabe (cid:246)ffentlicher Auftr(cid:228)ge vereinbar ist. Die Kommission arbeitet derzeit ein diesbez(cid:252)g- liches Schreiben an die italienischen Beh(cid:246)rden aus. Sollte sich bei der Pr(cid:252)fung der Angaben dieser Beh(cid:246)reden herausstellen, da(cid:223) die angewandten Verfahren mit dem Gemeinschaftsrecht unvereinbar sind, k(cid:246)nnte die Kommission gem(cid:228)(cid:223) Artikel 226 des EG-Vertrags (ex-Artikel 169) ein Vertragsverletzungsverfahren einleiten. Die Kommission wird den Herrn Abgeordneten auf jeden Fall dar(cid:252)ber informieren, welche weiteren Schritte sie aufgrund der Pr(cid:252)fung der Angaben gegebenenfalls zu unternehmen gedenkt bzw. zu welchen Schlu(cid:223)folgerungen sie eventuell gelangt ist. (2000/C 219 E/107) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2094/99 von Brigitte Langenhagen (PPE-DE) an die Kommission (19. November 1999) Betrifft: Schlachtpr(cid:228)mien 1998 Wieviel Euro hat die Europ(cid:228)ische Union im Jahr 1998 f(cid:252)r Subventionen in Form von Schlachtpr(cid:228)mien oder (cid:228)hnlich gelagerte Subventionen ausgegeben? C 219 E/90 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 1. 8. 2000 Haben Schlachtpr(cid:228)mien und (cid:228)hnlich gelagerte Subventionen Auswirkungen auf die Intensit(cid:228)t von Tier- transporten in der Europ(cid:228)ischen Union und in Drittstaaten? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (17. Dezember 1999) Im Haushaltsjahr 1998 hat die Gemeinschaft f(cid:252)r Marktst(cid:252)tzungsma(cid:223)nahmen im Zusammenhang mit der Bovinen Spongiformen Enzephalopathie (BSE) Ausgaben in H(cid:246)he von rund 497 Mio. Euro get(cid:228)tigt, davon 96 Mio. Euro bei der Verarbeitungspr(cid:228)mie f(cid:252)r junge m(cid:228)nnliche K(cid:228)lber, 116 Mio. Euro bei der Fr(cid:252)hver- marktungspr(cid:228)mie f(cid:252)r Schlachtk(cid:228)lber, 243 Mio. Euro f(cid:252)r das freiwillige Rinderschlachtprogramm im Vereinigten K(cid:246)nigreich und 42 Mio. Euro f(cid:252)r das Programm zur selektiven Zwangsschlachtung von Rindern im Vereinigten K(cid:246)nigreich, in Portugal, Frankreich und Irland. Die Ausgaben f(cid:252)r die Marktst(cid:252)tzung aufgrund der Schweinepest Niederlanden beliefen sich auf 163,8 Mio. Euro. in Deutschland, Spanien und den F(cid:252)r die Tierschlachtung im Sinne reiner Veterin(cid:228)rma(cid:223)nahmen betrugen 1998 die Ausgaben 34 Mio. Euro bei den Seuchentilgungsprogrammen und 38,5 Mio. Euro infolge des Ausbruchs der Klassischen Schwei- nepest. Die Kommission sieht sich nicht imstande, die Auswirkungen der betreffenden Beihilfen auf die Intensit(cid:228)t von Tiertransporten in der Gemeinschaft konkret zu beziffern, doch ist davon auszugehen, da(cid:223) es sich angesichts der Art der Beihilfen und ihrer Gew(cid:228)hrungsbedingungen nur um minimale Auswirkungen handelt. Im Falle von Drittl(cid:228)ndern sind derartige Auswirkungen inexistent, da die Beihilfen den Tieren aus der Gemeinschaft vorbehalten sind. (2000/C 219 E/108) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2098/99 von Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) an die Kommission (19. November 1999) Betrifft: Versto(cid:223) eines Mitgliedstaats gegen die Empfehlungen der ICCAT, von einer Ausweitung der Fangt(cid:228)tigkeit abzusehen Wie dem Arbeitsdokument der Kommission SEK(98) 447 vom 17. M(cid:228)rz 1998 zu entnehmen ist, bestand die irische Flotte f(cid:252)r den Fang von Wei(cid:223)em Thun (Thunnus alalunga) 1997 aus 11 mit Treibnetzen ausgestatteten Fischereifahrzeugen. Aus dem der Kommission vorliegenden Verzeichnis der Fischereifahr- zeuge, die die Genehmigung f(cid:252)r die Verwendung von Treibnetzen und anderen Fangger(cid:228)ten erhalten haben, geht jedoch hervor, da(cid:223) diese Flotte 1999 auf 18 mit Treibnetzen und 16 mit anderem Fangger(cid:228)t ausgestattete Fischereifahrzeuge aufgestockt wurde. Dies ist nicht nur ein offenkundiger Versto(cid:223) gegen die Verordnung (EG) Nr. 1239/98 (1) zum Verbot der Treibnetzfischerei, sondern auch eine eklatante Mi(cid:223)ach- tung der Empfehlung der Internationalen Konvention zur Erhaltung der Thunfischbest(cid:228)nde im Atlantik (ICCAT), die Fangt(cid:228)tigkeit der Flotten gegen(cid:252)ber dem Zeitraum 1993 bis 1995 nicht auszuweiten, zu deren Einhaltung sich die Kommission gegen(cid:252)ber der ICCAT verpflichtet hat. Die Tatsache, da(cid:223) die Kommission diese Empfehlung bislang nicht in interne Gemeinschaftsvorschriften umgesetzt hat, bedeutet nicht, da(cid:223) die Mitgliedstaaten der EU nicht zu ihrer Einhaltung verpflichtet sind, wie der Generaldirektor der GD XIV, Herr Cavaco, in einer Mitteilung zu den Empfehlungen der NEAFC unmi(cid:223)verst(cid:228)ndlich dargelegt hat. Kann die Kommission in Anbetracht dessen folgende Fragen beantworten: Wie will sie verhindern, da(cid:223) die irische Flotte weiterhin ihre Fangt(cid:228)tigkeit bei Wei(cid:223)em Thun ausweitet? Irland dazu zu bringen, der Verordnung (EG) Nr. 1239/98 und den Wie gedenkt die Kommission, Empfehlungen der ICCAT nachzukommen, und welche Sanktionen wird sie gegen diesen Mitgliedstaat wegen einer solchen schwerwiegenden und fortgesetzten Mi(cid:223)achtung gemeinschaftlicher und internatio- naler Bestimmungen und der Gef(cid:228)hrdung der Populationen von Wei(cid:223)em Thun entgegen diesen Empfeh- lungen verh(cid:228)ngen? Wann wird die Kommission die Empfehlungen der ICCAT in interne Gemeinschaftsvorschriften umsetzen, damit das Fehlen solcher Vorschriften nicht l(cid:228)nger als Vorwand f(cid:252)r eine Ausweitung der Fangt(cid:228)tigkeit benutzt wird? (1) ABl. L 171 vom 17. 6. 1998, S. 1


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-2190/99 di Georg Jarzembowski (PPE-DE) alla Commissione. Immatricolazione di autobus in Francia.

eurovoc_concepts:
France
approval
motor vehicle
non-tariff barrier
safety device
used goods

text: 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/113 Come valuta la Commissione: (cid:129) questa misura legislativa della Repubblica federale di Germania alla luce delle disposizioni dell(cid:146)articolo 17, paragrafo 6, della VI direttiva europea sull(cid:146)IVA? (cid:129) questa abolizione delle detrazioni fiscali Ł compatibile con le attuali disposizioni della direttiva? (cid:129) quali iniziative intende adottare la Commissione per far s(cid:236) che la legislazione fiscale tedesca si conformi nuovamente alle disposizioni della VI direttiva IVA? Risposta data dal sig. Bolkestein in nome della Commissione (10 gennaio 2000) La Commissione Ł informata delle recenti misure introdotte dalla Germania in materia di limitazione o di soppressione delle detrazioni dell(cid:146)IVA, in particolare per quanto riguarda le spese di vitto e pernottamento sostenute durante viaggi di affari, nonchØ le spese di trasloco per motivi di lavoro. Tali misure, che costituiscono attualmente oggetto di studio, suscitano alcuni dubbi relativamente alla loro compatibilit(cid:224) con l(cid:146)articolo 17 paragrafo 6 della sesta direttiva 77/388/EE del Consiglio, del 17 maggio le tasse sul 1977, fatturato (1). in materia di armonizzazione delle legislazioni degli Stati membri riguardanti Nel caso in cui i risultati dell(cid:146)analisi in corso confermassero l(cid:146)incompatibilit(cid:224) delle misure in questione con il diritto comunitario, la Commissione non mancher(cid:224) di applicare i poteri che le sono conferiti dal trattato CE, al fine di porre termine all(cid:146)infrazione. (1) GU L 145 del 13. 6. 1977. (2000/C 219 E/144) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2190/99 di Georg Jarzembowski (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Immatricolazione di autobus in Francia (19 novembre 1999) Con le direttive 96/36/CE (1) e 96/37/CE (2) la Comunit(cid:224) europea definisce i requisiti cui gli Stati membri si attengono per l(cid:146)immatricolazione di autobus. A decorrere dal 1o ottobre 1999 gli Stati membri possono immatricolare soltanto autobus nuovi che dispongano di una cintura di sicurezza applicata ad ogni sedile (direttiva 96/36/CE) e siano conformi alle disposizioni della direttiva 96/37/CE per quanto riguarda l(cid:146)ancoraggio dei sedili. Le direttive 96/36/CE e 96/37/CE sono state recepite dalla Repubblica francese con l(cid:146)ArrŒtØ ministØriel du 5. 12. 1996, relatif aux ceintures et systemes de retenue, aux ancrages des ceintures de sØcuritØ, a la rØsistance des siŁges et de leur ancrages et aux appuis-tŒte dans le vØhicules (cid:224) moteur, Gazzetta ufficiale del 18. 12. 1996, pagina 18622. Con detto decreto si prescrive che dal 1o ottobre 1999 tutti gli autobus da immatricolare per la prima volta in Francia devono essere conformi al disposto delle direttive. Tuttavia in questo modo l(cid:146)ambito di applicazione delle direttive comprende sia veicoli nuovi che vengono immatricolati per la prima volta, sia i veicoli usati in precedenza immatricolati in un altro Stato membro e da immatricolare per la prima volta in Francia. Tale regolamentazione concernente i veicoli usati potrebbe contrastare con il principio della libera circolazione delle merci e costituire un ostacolo non tariffario agli scambi commerciali tra gli Stati membri. C 219 E/114 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 Alla luce di quanto sopra esposto, pu(cid:242) la Commissione comunicare: 1. 2. la sua valutazione in merito alla legislazione della Repubblica francese in materia di immatricolazione di autobus in precedenza immatricolati in un altro Stato membro? le azioni che intende avviare per garantire la libera circolazione delle merci per gli autobus usati da immatricolare in Francia? (1) GU L 178 del 17. 7. 1996, pag. 15. (2) GU L 186 del 25. 7. 1996, pag. 28. Risposta del sig. Bolkestein a nome della Commissione (6 dicembre 1999) L(cid:146)onorevole parlamentare ha richiamato l(cid:146)attenzione della Commissione sulle condizioni di omologazione e, pertanto, di immatricolazione in Francia degli autobus e dei pullman precedentemente immatricolati in un altro Stato membro. In esito a contatti presi con le autorit(cid:224) francesi la Commissione Ø stata informata del fatto che tutti i veicoli a motore (compresi i pullman) sono assoggettati alle disposizioni di un decreto del 5 dicembre 1996 modificato che stabilisce in particolare talune regole in materia di ancoraggio e di cinture di sicurezza, di resistenza dei sedili e del rispettivo ancoraggio e di cinture di sicurezza e sistemi di ritenuta installati nei detti veicoli. Tale testo (articolo 8), nella versione iniziale, faceva obbligo ai veicoli immatricolati in un altro Stato membro di conformarsi alle esigenze applicabili ai veicoli messi in circolazione per la prima volta alla data dell(cid:146)omologazione isolatamente(vale a dire all(cid:146)atto della domanda di immatricolazione). Consci delle difficolt(cid:224) causate da tale disposizione, le autorit(cid:224) francesi hanno modificato il testo in questione. E(cid:146) stato adottato un decreto del 7 settembre 1999. Le esigenze applicabili ai veicoli precedente- mente immatricolati in un altro Stato membro sono attualmente quelle in vigore alla data della prima messa in circolazione (e non alla data di omologazione). Siffatta modifica dovrebbe eliminare gli ostacoli alla libera circolazione delle merci menzionate dall(cid:146)onore- vole parlamentare. (2000/C 219 E/145) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2192/99 di Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) al Consiglio (23 novembre 1999) Oggetto: Gruppo di lavoro ad hoc da proporsi nel quadro dei negoziati dell(cid:146)OMC per esaminare il rapporto fra la liberalizzazione del commercio e gli obiettivi politici non commerciali Molte ONG sono consapevoli del fatto che mancano di un(cid:146)effettiva possibilit(cid:224) di influenzare sull(cid:146)ordine del giorno o sulle decisioni in via di adozione del processo decisionale sociale. Per quanti sono preposti ad adottare le decisioni, significa una vigilanza la crescente importanza della societ(cid:224) dei cittadini viepiø maggiore della legittimit(cid:224) del processo decisionale. In particolare, a seguito del ciclo di negoziati in fase di avvio nell(cid:146)ambito dell(cid:146)OMC, le ONG temono che i negoziatori siano pronti a privilegiare la liberalizzazione del commercio, a scapito di principi fondamentali. Nell(cid:146)ambito della politica non si Ł discusso abbastanza di una compatibilit(cid:224) fra gli obiettivi del commercio e, ad esempio, i principi relativi all(cid:146)ambiente, alla sanit(cid:224) e ai diritti umani. Reputa il Consiglio possibile e conforme agli interessi dell(cid:146)Unione far s(cid:236) che i suoi negoziatori propongano, nella fase iniziale dei negoziati, l(cid:146)istituzione di un gruppo di lavoro in seno all(cid:146)OMC al fine 1. di analizzare il rapporto fra la liberalizzazione del commercio e gli obiettivi politici non commerciali e i loro eventuali strumenti, nonchØ 2. chiarire l(cid:146)impatto positivo del commercio sull(cid:146)ambiente e le politiche necessarie per intensificarlo?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2096/99 af Christos Folias (PPE-DE) til Kommissionen. År 2000-problemet.

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU policy
data protection
operation of the Institutions
public awareness campaign

text: 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/9 Siden 1988 har det v(cid:230)ret frivilligt at słge om f(cid:230)llesskabstypegodkendelse for landbrugs- og skovbrugs- jf. R(cid:229)dets direktiv 74/150/E(cid:216)F af 4. marts 1974 (2). Kommissionen arbejder p(cid:229) en fuld- hjultraktorer, st(cid:230)ndig gennemgang af typegodkendelseslovgivningen for traktorer, s(cid:229) f(cid:230)llesskabstypegodkendelsen głres obligatorisk. Dette ville sikre det indre marked inden for denne sektor. Udkastet til direktiv vil blive forelagt R(cid:229)det og Parlamentet i 2000. Kommissionen har for nylig givet en kontrakt til selvst(cid:230)ndige managementkonsulenter med henblik p(cid:229) at evaluere, hvorledes procedurerne med at give tilladelse til l(cid:230)gemidler i F(cid:230)llesskabet fungerer. Dette omfatter procedurerne vedrłrende evaluering af veterin(cid:230)rl(cid:230)gemidler. Konsulenterne forventes at tale med repr(cid:230)sentanter for alle berłrte parter. Rapporten forventes at foreligge ved udgangen af 2000. Afh(cid:230)ngig af rapportens resultater vil Kommissionen tage den eksisterende f(cid:230)lleskabslovgivning op til vurdering og blandt andet procedurerne vedrłrende markedsfłring. R(cid:229)dets direktiv 91/414/E(cid:216)F af 15. juli 1991 om markedsfłring af plantebeskyttelsesmidler (3), og is(cid:230)r bilag VI, indeholder en harmoniseret ramme for sikkerhedskontrol med de aktive stoffer og for nationale godkendelser af plantebeskyttelsesmidler. Det er blevet gennemfłrt i national lovgivning i alle medlems- stater. Der vil blive gennemfłrt arbejdsgruppediskussioner med medlemsstaterne for at f(cid:229) overblik over de resterende (cid:229)bne spłrgsm(cid:229)l, som f. eks. omfatter parallelimport. Generelt set er der opn(cid:229)et en hłj grad af harmonisering og gennemsigtighed i sektoren vedrłrende plantebeskyttelsesmidler. (1) (2) (3) EFT L 24 af 30. 1. 1976. EFT L 84 af 28. 3. 1974. EFT L 230 af 19. 8. 1991. (2000/C 280 E/008) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2096/99 af Christos Folias (PPE-DE) til Kommissionen (19. november 1999) Om: ¯r 2000-problemet Som bekendt opst(cid:229)r det s(cid:229)kaldte Y2K-problem ((cid:229)r 2000-problemet), fordi mange computersystemer er ude af stand til at forarbejde datoer efter den 31. december 1999 korrekt p(cid:229) grund af den udbredte praksis med kun at bruge to cifre til angivelse af (cid:229)rstallet. f(cid:229) konsekvenser for f(cid:230)llesskabsinstitutionernes interne funktion samt Eftersom problemet m(cid:229)ske vil indvirke p(cid:229) gennemfłrelsen af visse f(cid:230)llesskabspolitikker s(cid:229)som det indre marked, den elektroniske handel, bankernes transaktioner m. m. , bedes Kommissionen besvare fłlgende: 1. Hvilke oplysnings- og forebyggelsesforanstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe til imłdeg(cid:229)else af (cid:229)r 2000-problemet? 2. Hvordan agter Kommissionen inden for de omr(cid:229)der, hvor F(cid:230)llesskabet har kompetence, at underrette og eventuelt koordinere medlemsstaternes tjenestegrene samt informere offentligheden? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (10. januar 2000) Kommissionen har p(cid:229) Europa-serveren under adressen http://europa. eu. int/comm/y2k/preparation offent- liggjort en oversigt over, hvilke forholdsregler den har truffet internt for at sikre, at den er forberedt p(cid:229) (cid:229)rtusindskiftet og vil kunne fungere videre uden problemer. Hvad ang(cid:229)r de andre institutioner, arbejder det interinstitutionelle informatikudvalg p(cid:229) at koordinere (cid:229)r- 2000-aktiviteterne for at sikre, at problemet gribes ensartet an. Desuden afholdt Kommissionen i juli 1999 et symposium for medlemsstaterne og sm(cid:229) og mellemstore virksomheder om tilpasning af informations- systemerne i Europa til (cid:229)r 2000 og euroen. C 280 E/10 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 Generelt ligger ansvaret for at lłse (cid:229)r-2000-problemerne i EU som helhed hos de enkelte virksomheder og organisationer, og deres bestr(cid:230)belser overv(cid:229)ges af myndighederne i medlemsstaterne. I anerkendelse af behovet for koordinering mellem landene inden for kritiske sektorer med en gr(cid:230)nseoverskridende dimension, s(cid:229)som finanssektoren, telekommunikation, energi og transport har Kommissionen imidlertid gennemfłrt en lang r(cid:230)kke aktiviteter. For det fłrste er der siden 1997 afholdt en r(cid:230)kke workshopper for erhvervslivet og offentlige myndigheder i EU. Bl. a. blev der i april og september 1999 afholdt to store wokshopper for infrastrukturleverandłrer fra alle stłrre sektorer i hele EU, hvor man behandlede gr(cid:230)nseoverskridende spłrgsm(cid:229)l, is(cid:230)r beredskabsplaner. Resultaterne af disse workshopper er offentliggjort p(cid:229) Kommissionens s(cid:230)rlige (cid:229)r-2000-website under adressen http://www. ispo. cec. be/y2keuro/y2k. htm. For det andet har de nationale koordinatorer for (cid:229)r-2000-problemet i EU og landene i Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de (E(cid:216)S) siden juli 1999 młdtes en gang om m(cid:229)neden for at udveksle information og ideer til, hvordan man lłser forskellige aspekter af problemet. Der er is(cid:230)r blevet lagt v(cid:230)gt p(cid:229) at koordinere medlemsstaternes beredskabsplaner. Endelig har Kommissionen for nylig offentliggjort tre meddelelser (1) med en oversigt over, hvordan situationen har udviklet sig inden for en r(cid:230)kke kritiske infrastruktursektorer i EU i lłbet af fłrste, andet og tredje kvartal 1999. (1) KOM(1999) 545, endelig udg. KOM(1999) 639, endelig udg. KOM(1999) 651, endelig udg. (2000/C 280 E/009) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2129/99 af Brigitte Langenhagen (PPE-DE) til Kommissionen (24. november 1999) Om: Kommissionens fiskeripolitik under den kommende millenniumrunde Hvad er Kommissionens politik under den kommende millenniumrunde med hensyn til den f(cid:230)lles fiskeripolitik? Har Kommissionen udarbejdet en forhandlingsstrategi, der kan danne modv(cid:230)gt til den kritik af den f(cid:230)lles fiskeripolitik, der er blevet fremfłrt af nogle af de kontraherende parter i WTO og visse ikke-statslige organisationer? Vil Kommissionen fastholde og fłlge en strategi, der p(cid:229)peger de positive virkninger af den f(cid:230)lles fiskeripolitik med hensyn til forvaltningen af fiskebestandene og bidraget til den łkonomiske udvikling i visse udviklingslande? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. januar 2000) Selv om der ikke kom noget ud af den tredje WTO-ministerkonference i Seattle med hensyn til tidsplan og omr(cid:229)der for de kommende forhandlinger, kan Kommissionen allerede forberedt en mulig EU-forhandlings- strategi for yderligere liberalisering af samhandelen. I meddelelsen »EU-tilgangen til WTO-millenniumrunden« (1) opstillede Kommissionen en mulig EU-dags- orden for milleniumrunden. I dagsordenen skulle der bl. a. indg(cid:229) yderligere liberalisering eller lovgivning inden for landbrug og tjenesteydelser, told p(cid:229) ikke-landbrugsprodukter, investeringer, konkurrence, lettelse af handelen samt handel og miljł. Resultaterne p(cid:229) alle disse omr(cid:229)der skulle fremme og bidrage til en b(cid:230)redygtig udvikling. Det omfattende program blev godkendt af R(cid:229)det i konklusionerne af 25. oktober 1999


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2239/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Kääntämisen ja tulkkauksen kustannukset.

text: 12. 12. 2002 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 309 E/1 I (Tiedonantoja) EUROOPAN PARLAMENTTI KIRJALLISET KYSYMYKSET JA VASTAUKSET (2002/C 309 E/001) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2239/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Kääntämisen ja tulkkauksen kustannukset Pyydän komissiota ilmoittamaan EU:n käännös- ja tulkkauskustannukset vuodelta 1999 ja arvioimaan kustannuksia kussakin seuraavassa tapauksessa (cid:1) olettaen että nykyistä kielipolitiikkaa jatketaan (cid:1) jos virallisten kielten lukumäärä lisätään yhdellä, kahdella, kolmella, neljällä, viidellä kuudella, seitsemällä, kahdeksalla, yhdeksällä, kymmenellä tai yhdellätoista kielellä. Michaele Schreyerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (17. heinäkuuta 2002) Komissio täydentää arvoisalle parlamentin jäsenelle vuonna 2000 toimittamaansa alkuperäistä vastausta tiedolla, että yhdeksästä uudesta kielestä aiheutuvat lisäkustannukset olisivat (toukokuussa 2002 laaditussa) Euroopan unionin yhteisen talousarvion otsaketta V koskevassa toisessa raportissa esitetyn toimielinten arvion mukaan seuraavat: Vuosi 2003 2004 2005 2006 (miljoonaa euroa) Kääntäminen Tulkkaaminen 31 127 161 175 7,5 40 54 60 (2002/C 309 E/002) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2890/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (10. lokakuuta 2001) Aihe: Yhteisön toisesta tukikehyksestä rahoitettavien julkisten hankkeiden rakentamisessa ilmenneet virheet Komissio on vastauksessaan kysymykseeni E-3481/00 (1) tunnustanut Kreikassa rakennettavien ja yhteisön toisesta tukikehyksestä rahoitettavien julkisten hankkeiden rakennusvirheisiin liittyvien laajojen ongelmien olemassaolon


title: PERGUNTA ESCRITA E-2097/99 apresentada por Christos Folias (PPE-DE) à Comissão. Programa ESPRIT.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
EU research policy
aid recipient
industrial research
use of aid

text: 24. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 303 E/17 Nesse sentido, tenciona a Comissªo, tal como o Parlamento solicitou na sua Resolu(cid:231)ªo A4-0183/97 (2), sobre o Livro Verde da Comissªo «Futura Pol(cid:237)tica de Luta contra o Ru(cid:237)do», de 10 de Junho de 1997, apresentar uma directiva com o objectivo de limitar a polui(cid:231)ªo acœstica nas zonas que rodeiam os aeroportos? (1) (2) JO C 158 de 25. 5. 1998, p. 71. JO C 200 de 30. 6. 1997, p. 28. Resposta dada pela ComissÆria de Palacio em nome da Comissªo (22 de Fevereiro de 2000) Como parte da pol(cid:237)tica geral da Comissªo para o ambiente, a pr(cid:243)xima directiva-quadro relativa (cid:224) avalia(cid:231)ªo e (cid:224) redu(cid:231)ªo da exposi(cid:231)ªo (cid:224) polui(cid:231)ªo sonora destina-se a introduzir indicadores comuns para a percep(cid:231)ªo do ru(cid:237)do, estabelecendo mØtodos de avalia(cid:231)ªo comuns da exposi(cid:231)ªo ao ru(cid:237)do e prevendo a avalia(cid:231)ªo dos actuais n(cid:237)veis de exposi(cid:231)ªo nas zonas urbanizadas atravØs do tra(cid:231)ado de mapas do ru(cid:237)do. Neste contexto, a directiva-quadro estabelecerÆ a base geral para a melhoria do n(cid:237)vel de exposi(cid:231)ªo ao ru(cid:237)do. Nªo Ø, por conseguinte, espec(cid:237)fica dos transportes aØreos. No entanto, o programa de trabalho da Comissªo para 2000, adoptado em 9 de Fevereiro de 2000, inclui uma medida espec(cid:237)fica relativa ao ru(cid:237)do nas imedia(cid:231)ıes dos aeroportos. A Comissªo tenciona apresentar ainda este ano ao Parlamento e ao Conselho uma proposta de directiva relativa ao estabelecimento de um (cid:237)ndice comum de ru(cid:237)do, um mØtodo comum para o cÆlculo do ru(cid:237)do e requisitos m(cid:237)nimos para o controlo do ru(cid:237)do nas imedia(cid:231)ıes dos aeroportos. Esta iniciativa deverÆ contribuir para a redu(cid:231)ªo do ru(cid:237)do nas ditas zonas. (2000/C 303 E/014) PERGUNTA ESCRITA E-1903/99 apresentada por Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (29 de Outubro de 1999) Objecto: Programa ESPRIT (1994-1998) Pode a Comissªo informar a que organismos (pœblicos ou privados), institui(cid:231)ıes, empresas, cooperativas ou pessoas foram concedidas contribui(cid:231)ıes financeiras, e qual o seu montante (com pagamentos jÆ efectuados ou ainda por efectuar), no (cid:226)mbito do programa ESPRIT (1994-1998) inscrito no quarto programa-quadro de investiga(cid:231)ªo (dota(cid:231)ªo or(cid:231)amental de 2. 057 milhıes de ecus, equivalente a cerca de 3. 982 mil milhıes de liras)? Pode ainda informar se foram verificados o destino efectivo dessas contribui(cid:231)ıes e os resultados das iniciativas que delas beneficiaram? (2000/C 303 E/015) PERGUNTA ESCRITA E-2097/99 apresentada por Christos Folias (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (19 de Novembro de 1999) Objecto: Programa ESPRIT Nos œltimos anos, assistiu-se (cid:224) institui(cid:231)ªo e (cid:224) aplica(cid:231)ªo de um nœmero considerÆvel de programas e de iniciativas comunitÆrias no sector da investiga(cid:231)ªo e da tecnologia. O programa ESPRIT Ø o œnico programa que diz concretamente respeito ao desenvolvimento da investiga(cid:231)ªo e da tecnologia no sector industrial. C 303 E/18 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 24. 10. 2000 Pode a Comissªo indicar: 1. 2. se a aplica(cid:231)ªo desse programa jÆ foi objecto de uma avalia(cid:231)ªo, quando pensa informar o Parlamento dos resultados da avalia(cid:231)ªo e da aplica(cid:231)ªo desse programa? Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-1903/99 e E-2097/99 dada pelo ComissÆrio Erkki Liikanen em nome da Comissªo (20 de Dezembro de 1999) A contribui(cid:231)ªo financeira de 1962 milhıes de € concedida aos vÆrios tipos de organiza(cid:231)ıes financiadas pelo programa ESPRIT entre 1994 e 1998 pode ser subdividida da seguinte maneira: grandes empresas: 891 milhıes de €; pequenas e mØdias empresas: 425 milhıes de €; universidades e institutos superiores de educa(cid:231)ªo: 290 milhıes de €; organiza(cid:231)ıes de investiga(cid:231)ªo: 275 milhıes de €; organiza(cid:231)ıes internacionais: 24 milhıes de €; outros: 57 milhıes de €. O total pago atØ ao final de 1999 foi de 1615 milhıes de €. Nesse per(cid:237)odo foram lan(cid:231)ados ao abrigo do programa ESPRIT cerca de 1500 contratos de investiga(cid:231)ªo, com uma mØdia de 5,9 participantes cada. A Comissªo nªo pode, no contexto de uma resposta a uma pergunta do Parlamento, fornecer os pormenores relativos a todos estes projectos ou participantes, mas a Direc(cid:231)ªo-Geral Sociedade da Informa(cid:231)ªo terÆ todo o prazer em fornecer ao Senhor Deputado informa(cid:231)ıes mais espec(cid:237)ficas numa base caso a caso. A partir de 1995, no seguimento de exigŒncias legislativas, a Comissªo colocou em prÆtica um esquema eficaz de avalia(cid:231)ªo de programas, que inclui dois exerc(cid:237)cios complementares, designadamente o controlo cont(cid:237)nuo e sistemÆtico de um programa (cid:129) tambØm chamado controlo anual (cid:129) e a avalia(cid:231)ªo quinquenal do mesmo. Ambos os exerc(cid:237)cios se aplicam aos programas-quadro e aos respectivos programas espec(cid:237)ficos. O controlo dos programas Ø levado a cabo pela Comissªo com o aux(cid:237)lio de painØis independentes de peritos externos, um para cada programa. Abrange um per(cid:237)odo de um ano e fornece um feedback rÆpido aos responsÆveis pela gestªo dos programas. A avalia(cid:231)ªo quinquenal Ø executada por painØis de peritos externos independentes de elevado gabarito, e centra-se na implementa(cid:231)ªo e nas realiza(cid:231)ıes alcan(cid:231)adas nos cinco anos anteriores, produzindo, nomeadamente, recomenda(cid:231)ıes para o programa-quadro de investiga- (cid:231)ªo e de desenvolvimento tecnol(cid:243)gico (IDT) seguinte. Em consequŒncia do esquema acima referido, e no que diz respeito ao ESPRIT, a implementa(cid:231)ªo do programa Ø avaliada tanto pelo exerc(cid:237)cio de controlo como pela avalia(cid:231)ªo quinquenal. Os relat(cid:243)rios de controlo do ESPRIT encontram-se dispon(cid:237)veis para 1995, 1996, 1997 e 1998. O œltimo relat(cid:243)rio quinquenal relativo ao ESPRIT, publicado em 1997, estÆ igualmente dispon(cid:237)vel. Uma c(cid:243)pia destes relat(cid:243)rios serÆ directamente enviada ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento. Quanto ao programa, os responsÆveis pelos projectos seguem de perto a implementa(cid:231)ªo dos mesmos. Os resultados dos projectos de tecnologias da informa(cid:231)ªo e da comunica(cid:231)ªo do 4o programa-quadro sªo recolhidos e divulgados pelo servi(cid:231)o Prosoma, tanto em linha (1) como atravØs da publica(cid:231)ªo regular de livros e discos compactos. Este servi(cid:231)o continuarÆ a estar dispon(cid:237)vel para os projectos de tecnologias da sociedade da informa(cid:231)ªo (TSI) do 5o programa-quadro. A conferŒncia anual das TSI tambØm torna pœblicos os resultados dos projectos. O controlo do programa de TSI relativo a 1999 (que inclui o programa ESPRIT) estÆ actualmente em curso, esperando-se um relat(cid:243)rio para Abril de 2000. A avalia(cid:231)ªo quinquenal do mesmo programa estÆ igualmente em curso, prevendo-se um relat(cid:243)rio para Junho de 2000. Ambos os relat(cid:243)rios serªo enviados ao Parlamento e ao Conselho, juntamente com as respostas da Comissªo relativas aos programas-quadro. AlØm do ESPRIT, vÆrios outros programas se revestem de import(cid:226)ncia particular para a indœstria. Incluem- -se no 4o programa-quadro, nomeadamente, os programas IMT, ACTS, TelemÆtica, FAIR e programas de energia nªo-nuclear e, no 5o programa-quadro, que tem uma abordagem de resolu(cid:231)ªo de problemas, a maioria das ac(cid:231)ıes-chave. (1) http://www. prosoma. lu


title: WRITTEN QUESTION E-2097/99 by Christos Folias (PPE-DE) to the Commission. The Esprit programme.

text: 24. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 303 E/17 Does the Commission intend to introduce a directive with the aim of reducing noise pollution in the proximity of airports, as requested by Parliament in its Resolution A4-0183/97 (2) on the Commission Green Paper, (cid:145)Noise pollution control policy for the future(cid:146) of 10 June 1997? (1) OJ C 158, 25. 5. 1998, p. 71. (2) OJ C 200, 30. 6. 1997, p. 28. Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (22 February 2000) As part of the Commission overall environmental policy, the forthcoming framework directive on the assessment and reduction of environmental noise exposure aims at introducing common noise indicators for the perception of noise, establishing common noise exposure assessment methods and allowing for the assessment of the current levels of noise exposure for urbanised areas by means of noise mapping. In this context, this framework directive will establish the general basis for an improvement in the level of noise exposure. It is, thus, not specific for air transport. However, the workprogramme of the Commission for 2000, which was adopted on 9 February 2000, includes a specific measure targeting noise around airports. The Commission intends to present later this year to the Parliament and the Council a proposal for a directive on the establishment of a common noise index, a common method of computing noise and minimal requirements for monitoring noise around airports. This initiative should contribute to a reduction of noise in the areas surrounding airports. (2000/C 303 E/014) WRITTEN QUESTION E-1903/99 by Raffaele Costa (PPE-DE) to the Commission (29 October 1999) Subject: Esprit Programme (1994-1998) Will the Commission state what agencies (public or private), institutions, companies, cooperatives and individuals have been allocated funding (specifying whether payments have already been made) under the Esprit programme (1994-1998) within the fourth framework programme in the field of research (budget (cid:129) ECU 2 057 million, equal to LIT 3 982 billion) and how much each of them has been granted? Has it checked how the amounts have actually been used and whether the proposed measures have been successfully implemented? (2000/C 303 E/015) WRITTEN QUESTION E-2097/99 by Christos Folias (PPE-DE) to the Commission (19 November 1999) Subject: The Esprit programme Over the last few years, a number of programmes and Community initiatives have been adopted and implemented in the field of research and technology. However, the only programme specifically devoted to the development of research and technology in the industrial sector is the Esprit programme. C 303 E/18 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 Will the Commission say: 1. Has there been any evaluation of the performance of the Esprit programme to date? 2. When does it intend to provide information about the results of the evaluation and the performance of this programme? Joint answer to Written Questions E-1903/99 and E-2097/99 given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (20 December 1999) The € 1 962 million financial contribution to the various types of organisation under the Esprit programme from 1994 to 1998 can be broken down between large enterprises € 891 million, small and medium-sized enterprises € 425 million, universities and higher-education institutions € 290 million, research organisations € 275 million, international organisations € 24 million and others € 57 million. The total payments up to end 1999 are € 1 615 million. Some 1 500 research contracts were launched under the Esprit programme in this period, with an average of 5,9 participants each. The Commission cannot give the details of all these in the context of a reply to a Parliamentary question, but the Commission (DG Information society) would be delighted to provide any more specific information on a case by case basis. Since 1995, following legislative requirements, an effective programme evaluation scheme has been in place within the Commission. This includes two complementary exercises namely the continuous and systematic programme monitoring, also called yearly programme monitoring, and the five-year pro- gramme assessment. Both exercises are applied to the framework programmes (FP) and their specific programmes. The programme monitoring is carried out by the Commission with the help of independent external expert panels, one for each programme. It covers a one year period and provides a fast feedback to the programme management. The five-year assessment (5YA) is carried out by panels of independent external high-level experts. It focuses on the implementation and achievements during the preceding five year and provides in particular recommendations for the next research and technological development (RTD) framework programme. As a consequence of the above scheme, for Esprit, the programme(cid:146)s implementation is evaluated by both the monitoring and the 5YA exercises. Esprit monitoring reports are available for 1995, 1996, 1997, and 1998. The previous Esprit 5YA report issued in 1997 is also available. A copy of these reports is forwarded direct to the Honourable Member and to the Secretariat general of the Parliament. At programme level, project officers follow the project implementation. The results of the 4th framework programme information and communication technologies (ICT) projects are collected and disseminated by the Prosoma service, both on-line (1) and through regular publications of books and compact discs. This service is continued for the information society technologies (IST) projects under the 5th framework programme. The annual IST conference also exhibits projects(cid:146) results. The 1999 IST monitoring (which includes the Esprit programme) is currently being carried out and a report should be issued in April 2000. The IST 5YA is also being carried out and a report should be issued in June 2000. Both reports will be forwarded to the Parliament and the Council together with the Commission(cid:146)s replies at FP level. In addition to Esprit, several programmes are of particular significance to industry. They include in FP4 notably IMT, ACTS, Telematics, FAIR, Non-nuclear energy programmes, and in FP5, with its problems solving approach, most key actions. (1) http://www. prosoma. lu


title: WRITTEN QUESTION P-2178/99 by Karin Riis-Jørgensen (ELDR) to the Commission. Customs duties on meat exports to Norway.

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
fishing net

text: C 203 E/146 Official Journal of the European Communities EN 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/185) WRITTEN QUESTION P-2178/99 by Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) to the Commission (19 November 1999) Subject: Customs duties on meat exports to Norway Further to my oral question H-0389/99 for Question Time to the Commission at the May 1999 part- session (1), does the Commission consider that it is in accordance with the trade agreements between Norway and the EU for a Danish company exporting meat to Norway to be subject to customs duty of NOK 84,31 per kilo of meat? For information, the net cost of the product in question is DKK 16,50 for 850 g. (1) Debates of the European Parliament (May 1999). Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (26 November 1999) The current agreement between Norway and the Community is the European economic area (EEA) Agreement. Article 8 of the Agreement excludes agricultural products from its application, except for certain closely specified products. Further the EEA is not a customs area, so the Agreement has no influence on the Norwegian tariff structure. There is therefore nothing in the Agreement to regulate the duty paid by Community exporters to Norway. (2000/C 203 E/186) WRITTEN QUESTION P-2180/99 by Luciana Sbarbati (ELDR) to the Commission (19 November 1999) Subject: Conservation of fishery resources in the Mediterranean Article 2(3) of Council Regulation (EC) No 1626/94 (1) laying down certain technical measures for the conservation of fishery resources in the Mediterranean provides that (cid:145)The use of encircling and towed nets set from a boat and operated from the shore (shore seines) shall be prohibited as from 1 January 2002 unless the Council ((cid:133)) decides otherwise in the light of scientific data providing that their use does not have a negative impact on resources(cid:146). This ban prompts questions about the survival of this particular method of fishing along many parts of the Mediterranean littoral, and especially in the Adriatic. Since this technique differs significantly from both trawling and encircling, it does not pose any risk to the environment or to marine resources, because it complies with relevant criteria such as the minimum and maximum dimensions of net meshes, wings, bunts and codends, periods and hours of use, etc. Can the Commission state what measures it intends to adopt in future to help safeguard the various fishing traditions which form part of the historic cultural heritage of many regions throughout the Mediterranean? In particular, does the Commission not consider that the criteria and procedures for granting exemptions from the ban on shore seine fishing provided for by the above Regulation (Article 2(3)) may prove to be unduly rigid? (1) OJ L 171, 6. 7. 1994, p. 1. Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (3 December 1999) The measure to which the Honourable Member refers was adopted by the Council in 1994 in order to preserve juvenile fish from the impact of fishing gear used very close to the sea shore, where fish spend a part of their cycle