title: 2000/4/CE: Decisione della Commissione, del 30 novembre 1999, che approva i programmi di controllo intesi a prevenire le zoonosi presentati dagli Stati membri per il 2000 e che stabilisce il livello del contributo finanziario della Comunità [notificata con il numero C(1999) 3985] (I testi in lingua danese, inglese e finlandese sono i soli facenti fede)

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU aid
animal disease
health control
poultry
veterinary inspection

text: 6. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 3/21 II (Atti per i quali la pubblicazione non è una condizione di applicabilità) COMMISSIONE DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 30 novembre 1999 che approva i programmi di controllo intesi a prevenire le zoonosi presentati dagli Stati membri per il 2000 e che stabilisce il livello del contributo finanziario della Comunità [notificata con il numero C(1999) 3985] (I testi in lingua danese, inglese e finlandese sono i soli facenti fede) (2000/4/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, vista la decisione 90/424/CEE del Consiglio, del 26 giugno 1990, relativa a talune spese nel settore veterinario (1), modifi- cata da ultimo dalla decisione 94/370/CE (2), in particolare l'articolo 24, paragrafo 6, e gli articoli 29 e 32, (6) sono le misure previste dalla presente decisione conformi al parere del comitato veterinario permanente, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: considerando quanto segue: Articolo 1 (1) (2) (3) (4) (5) la decisione 90/424/CEE prevede al titolo III, capitolo 2, la possibilità di un contributo finanziario della Comunità per le misure di controllo intese a prevenire le zoonosi; gli Stati membri hanno presentato dei programmi per la prevenzione delle zoonosi nei rispettivi paesi; tali programmi sono inclusi nell'elenco prioritario dei sorveglianza delle programmi di eradicazione e di malattie animali che possono fruire di un contributo finanziario della Comunità nel 2000, quale fissato dalla decisione 1999/702/CE della Commissione (3); data l'importanza dei programmi per il conseguimento degli obiettivi perseguiti dalla Comunità in materia di prevenzione delle zoonosi, è opportuno fissare il contri- buto finanziario della Comunità al 50 % dei costi a carico degli Stati membri interessati, entro i limiti di un importo massimo stabilito per ciascun programma; il contributo finanziario della Comunità verrà concesso a condizione che le azioni previste siano effettivamente realizzate e che le autorità competenti forniscano tutte le informazioni necessarie entro le scadenze stabilite; 1. È approvato, per il periodo dal 1o gennaio 2000 al 31 dicembre 2000, il programma di sorveglianza e controllo delle salmonelle nei volatili da riproduzione presentato dalla Dani- marca. 2. Il contributo finanziario della Comunità è fissato al 50 % dei costi a carico della Danimarca per la realizzazione del programma, sino ad un importo massimo di 400 000 EUR, per compensare: — secondo il caso, l'abbattimento dei volatili da riproduzione o la differenza tra il valore stimato degli stessi e il reddito derivante dalla vendita delle carni trattate termicamente ottenute da tali volatili, — la distruzione delle uova da cova incubate, — secondo il caso, la distruzione delle uova da cova non incubate o la differenza tra il valore stimato delle uova da cova non incubate e il reddito derivante dalla vendita degli ovoprodotti trattati termicamente ottenuti dalle uova. Articolo 2 (1) GU L 224 del 18. 9. 1990, pag. 19. (2) GU L 168 del 2. 7. 1994, pag. 31. (3) GU L 276 del 27. 10. 1999, pag. 19. 1. È approvato, per il periodo dal 1o gennaio 2000 al 31 dicembre 2000, il programma di sorveglianza e controllo delle salmonelle nei volatili da riproduzione presentato dall'Irlanda. L 3/22 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 6. 1. 2000 a la carico dell'Irlanda per Il contributo finanziario della Comunità è fissato al 50 % 2. dei realizzazione del costi programma, sino ad un importo massimo di 50 000 EUR, per compensare: — secondo il caso, l'abbattimento dei volatili da riproduzione o la differenza tra il valore stimato degli stessi e il reddito derivante dalla vendita delle carni trattate termicamente ottenute da tali volatili, — la distruzione delle uova da cova incubate, — secondo il caso, la distruzione delle uova da cova non incubate o la differenza tra il valore stimato delle uova da cova non incubate e il reddito derivante dalla vendita degli ovoprodotti trattati termicamente ottenuti dalle uova. Articolo 3 1. È approvato, per il periodo dal 1o gennaio 2000 al 31 dicembre 2000, il programma presentato dalla Finlandia per prevenire la contaminazione degli alimenti da parte dell'Esche- richia coli enteroemorragica. spese sostenute, entro quattro settimane al più tardi dalla fine di ciascun periodo in causa; c) venga inviata alla Commissione, entro il 1o giugno 2001, una relazione finale sull'esecuzione tecnica del programma unitamente ai documenti giustificativi delle spese sostenute, e sempre che sia stata rispettata la legislazione veterinaria della Comunità. Articolo 5 1. La Commissione, in collaborazione con le autorità nazio- nali competenti, può effettuare controlli in loco volti ad accer- tare l'esecuzione delle misure e delle spese sovvenzionate. La Commissione informa gli Stati membri sull'esito di tali controlli. 2. Si applicano, per quanto di ragione, gli articoli 8 e 9 del regolamento (CEE) n. 1258/1999 del Consiglio, del 17 maggio agricola 1999, comune (1). finanziamento della politica relativo al 2. Il contributo finanziario della Comunità è fissato al 50 % dei costi a carico della Finlandia per la realizzazione del programma, sino ad un importo massimo di 125 000 EUR. 3. Il contributo finanziario della Comunità può essere concesso soltanto se i programmi sono stati effettivamente attuati in conformità alle norme comunitarie. Articolo 4 contributo finanziario della Comunità favore dei Il programmi di cui agli articoli 1, 2 e 3 è concesso a condizione che: a a) gli Stati membri interessati all'attuazione dei programmi mettano in vigore, entro il 1o gennaio 2000, le pertinenti disposizioni legislative, regolamentari e amministrative; b) ogni quattro mesi venga inviata alla Commissione una rela- zione sullo stato di avanzamento del programma e sulle Articolo 6 Il Regno di Danimarca, l'Irlanda e la Repubblica di Finlandia sono destinatarie della presente decisione. Fatto a Bruxelles, il 30 novembre 1999. Per la Commissione David BYRNE Membro della Commissione (1) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 103


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2530/1999 av den 30 november 1999 om upphävande av förmånstullarna och om återinförande av Gemensamma tulltaxans tull på import av enkelblommiga nejlikor (standard) med ursprung i Marocko

eurovoc_concepts:
CCT duties
Morocco
floriculture
import
suspension of customs duties
tariff preference

formats: pdf print

text: 1. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 306/17 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2530/1999 av den 30 november 1999 om upphävande av förmånstullarna och om återinförande av Gemensamma tulltaxans tull på import av enkelblommiga nejlikor (standard) med ursprung i Marocko EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 4088/87 av den 21 december 1987 om fastställande av villkoren för tillämp- ning av förmånstullar på import av vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko samt i Väst- banken och Gazaremsan (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1300/97 (2), särskilt artikel 5. 2 b i denna, och av följand skäl: 4. 5. 6. 7. I kommissionens förordning (EG) nr 2528/1999 (7) fast- ställs gemenskapens producent- och importpriser på nejlikor och rosor med avseende på tillämpningen av importförfarandena. På grundval av de priser som har noterats i enlighet med förordningarna (EEG) nr 4088/87 och (EEG) nr 700/88 konstateras att de villkor som föreskrivs i artikel 2. 3 i förordning (EEG) nr 4088/87 om upphävande av förmånstullarna är uppfyllda i fråga om enkelblommiga nejlikor (standard) med ursprung i Marocko. Gemen- samma tulltaxans tullsats bör därför återinföras. i fråga täcker perioden Kvoten för produkterna 1 november 1999 till 31 maj 2000. Det tillfälliga upphävandet av förmånstullen och återinförandet av Gemensamma tulltaxans tull till slutet av den perioden. får tillämpas senast Mellan förvaltningskommitténs möten skall åtgärder vidtas av kommissionen. dessa 1. 2. 3. I förordning (EEG) nr 4088/87 föreskrivs villkoren för att tillämpa förmånstullar på storblommiga rosor, småb- lommiga rosor, flerblommiga nejlikor (spray) och enkel- blommiga nejlikor (standard) inom gränserna för de tull- kvoter som årligen öppnas för import till gemenskapen av färska snittblommor. Genom rådets förordning (EG) nr 1981/94 (3), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 650/ 98 (4), öppnas och föreskrivs villkoren för förvaltningen av gemenskapens tullkvoter för färska snittblommor och blomknoppar med ursprung i Algeriet, Cypern, Egypten, Israel, Jordanien, Malta, Marocko, Tunisien, Turkiet samt Västbanken och Gazaremsan. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 ex 0603 10 13 Med avseende på import av enkelblommiga nejlikor (standard) ex 0603 10 53) med (KN-nummer ursprung i Marocko skall de förmånstullar som fastställs i förordning (EG) nr 1981/94 upphävas och Gemensamma tull- taxans tullsats återinföras. och I kommissionens förordning (EEG) nr 700/88 (5), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2062/97 (6), fastställs närmare tillämpningsföreskrifter för dessa förfaranden. Artikel 2 (1) EGT L 382, 31. 12. 1987, s. 22. (2) EGT L 177, 5. 7. 1997, s. 1. (3) EGT L 199, 2. 8. 1994, s. 1. (4) EGT L 88, 24. 3. 1998, s. 8. (5) EGT L 72, 18. 3. 1988, s. 16. (6) EGT L 289, 22. 10. 1997, s. 1. Denna förordning träder i kraft den 2 december 1999. (7) Se sida 13 i denna tidning. L 306/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 12. 1999 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 30 november 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen


title: Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om vedtagelse af EF-rammebestemmelser for samarbejde i tilfælde af utilsigtet havforurening

eurovoc_concepts:
EU action
environmental cooperation
environmental protection
exchange of information
marine pollution

formats: html pdf print

text: 27. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 177 E/31 ˘ndret forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets beslutning om vedtagelse af EF-rammebestem- melser for samarbejde i tilf(cid:230)lde af utilsigtet havforurening (1) (2000/C 177 E/06) (E(cid:216)S-relevant tekst) KOM(1999) 641 endelig udg. (cid:151) 98/0350(COD) (Forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 189 A, stk. 2 af 1. december 1999) (1) EFT C 25 af 30. 1. 1999, s. 20. OPRINDELIGT FORSLAG ˘NDRET FORSLAG R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) EUROPA-PARLAMENTET OG R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 130S, stk. 1, under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 175, stk. 1, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, under henvisning til udtalelse fra Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, U(cid:230)ndret Udg(cid:229)r U(cid:230)ndret i henhold til fremgangsm(cid:229)den i traktatens artikel 251, og U(cid:230)ndret ud fra fłlgende betragtninger: (1) F(cid:230)llesskabets foranstaltninger p(cid:229) dette omr(cid:229)de siden 1978 har gjort det muligt gradvis at udvikle et samarbejde mellem medlemsstaterne inden for et handlingsprogram for F(cid:230)llesskabet; de resolutioner, afgłrelser og beslut- ninger, der er vedtaget siden 1978 (1) udgłr grundlaget for dette samarbejde. (2) F(cid:230)llesskabsinformationssystemet har tjent sit form(cid:229)l med at give de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne de nłdvendige data til kontrol med og formindskelse af forurening af havet med carbonhydrider og andre farlige stoffer i stłrre m(cid:230)ngder; informationssystemet vil blive anvende moderne databehandlings- forenklet ved at systemer; behovet for hurtig og effektiv udveksling af oplysninger kr(cid:230)ver hensigtsm(cid:230)ssige bestemmelser om arbejdssprog. (3) F(cid:230)llesskabets Task Force og andre foranstaltninger under F(cid:230)llesskabets handlingsprogram har ydet hj(cid:230)lp til bered- skabsmyndighederne under havforureningsulykker og fremmet samarbejdet og beredskabet med henblik p(cid:229) effektiv indsats i ulykkestilf(cid:230)lde. ___________ (1) EFT C 162 af 8. 7. 1978, s. 1; EFT L 355 af 10. 12. 1981, s. 52; EFT L 77 af 22. 3. 1986, s. 33; EFT L 158 af 25. 6. 1988, s. 32. C 177 E/32 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 27. 6. 2000 OPRINDELIGT FORSLAG ˘NDRET FORSLAG (4) F(cid:230)llesskabets program for politik og handling i forbin- delse med miljłet og b(cid:230)redygtig udvikling (1), der blev forelagt af Kommissionen, foruds(cid:229), at F(cid:230)llesskabets aktivi- teter ville blive forłget, navnlig inden for miljłberedskab, der omfatter utilsigtet havforurening. (4) F(cid:230)llesskabets program for politik og handling i forbin- delse med miljłet og b(cid:230)redygtig udvikling (1), der blev forelagt af Kommissionen, foruds(cid:229), at F(cid:230)llesskabets aktivi- teter ville blive forłget, navnlig inden for miljłberedskab, der omfatter utilsigtet havforurening og driftsudslip. (5) Forslaget til R(cid:229)dets direktiv om modtagefaciliteter i havne til driftsaffald og lastrester fra skibe vil, n(cid:229)r det engang er vedtaget, komme til at spille en fremtr(cid:230)dende rolle i forbindelse med driftsudslip. (6) F(cid:230)llesskabets samarbejde inden for utilsigtet havforure- ning hj(cid:230)lper med sin indsats til risikostyring med at imłdekomme traktatens m(cid:229)ls(cid:230)tninger ved at fremme soli- daritet mellem medlemsstaterne og i henhold til traktatens artikel 130R bidrage til at bevare og beskytte miljłet, herunder menneskers sundhed. (6) F(cid:230)llesskabets samarbejde inden for utilsigtet havforure- ning hj(cid:230)lper med sin indsats til risikostyring med at imłdekomme traktatens m(cid:229)ls(cid:230)tninger ved at fremme soli- daritet mellem medlemsstaterne og i henhold til traktatens artikel 174 bidrage til at bevare og beskytte miljłet, herunder menneskers sundhed. (7) »Utilsigtet havforurening« błr defineres som omfattende, men ikke begr(cid:230)nset til, alle former for udslip af skadelige stoffer i havmiljłet, i civil eller milit(cid:230)r sammenh(cid:230)ng, s(cid:229)vel direkte p(cid:229) eller i havet som fra kyster eller flodmun- dinger eller som fłlge af udslip fra materialer, der tidligere er deponeret i havet. (8) »Skadelige stoffer« błr defineres som omfattende, men til, alle materialer, der er omfattet af ikke begr(cid:230)nset IMDG-koden (International Maritime Dangerous Goods), og udslip fra ammunition deponeret i havet. (9) Der błr ofres s(cid:230)rlig opm(cid:230)rksomhed p(cid:229) relevante konven- tioner og/eller overenskomster, der vedrłrer europ(cid:230)iske have. (10) Vedtagelse af EF-rammebestemmelser for samarbejde, der omfatter stłtteforanstaltninger, vil hj(cid:230)lpe med til at głre samarbejdet inden for utilsigtet havforurening endnu mere effektivt; disse rammebestemmelser for samarbejde skal i stort omfang baseres p(cid:229) den erfaring, der er hłstet siden 1978 p(cid:229) dette omr(cid:229)de. U(cid:230)ndret (11) Rammebestemmelserne for samarbejde vil ligeledes łge gennemskueligheden samt udbygge og styrke de forskel- lige foranstaltninger i en vedvarende indsats for at imłde- komme traktatens m(cid:229)ls(cid:230)tninger. ___________ (1) EFT C 138 af 17. 5. 1993, s. 5. ___________ (1) EFT C 138 af 17. 5. 1993, s. 5. 27. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 177 E/33 OPRINDELIGT FORSLAG ˘NDRET FORSLAG (12) Det er vigtigt at skaffe oplysninger og uddanne dem, der er ansvarlige for og involverede i beredskabet ved util- sigtet havforurening i medlemsstaterne; dette vil łge beredskabets kvalitet og bidrage til at forebygge kata- strofer. (13) Det er ligeledes vigtigt at głre en f(cid:230)llesskabsindsats for at forbedre teknikker og metoder til forureningsbek(cid:230)mpelse og sanering efter katastrofer. (14) Ydelse af operationel stłtte til medlemsstaterne i katastro- fetilf(cid:230)lde og fremme af formidlingen af erfaring fra s(cid:229)danne begivenheder blandt medlemsstaterne har vist sig at v(cid:230)re meget v(cid:230)rdifuldt. (15) Et r(cid:229)dgivende udvalg for utilsigtet havforurening vil bist(cid:229) Kommissionen med at forvalte rammebestemmelserne for samarbejde; Kommissionen kan ligeledes overdrage andre spłrgsm(cid:229)l vedrłrende utilsigtet havforurening til dette udvalg. (16) Bestemmelserne i denne beslutning aflłser det handlings- program, der blev oprettet ved R(cid:229)dets resolution af 26. juni 1978 og det f(cid:230)llesskabsinformationssystem, der blev indfłrt ved R(cid:229)dets beslutning af 6. marts 1986; den p(cid:229)g(cid:230)ldende beslutning błr derfor oph(cid:230)ves fra den dag, denne beslutning tr(cid:230)der i kraft (cid:151) VEDTAGET F(cid:216)LGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Der indfłres EF-rammebestemmelser 1. tilf(cid:230)lde af utilsigtet havforurening (i det »rammebestemmelserne for samarbejde«) januar 2000 til 31. december 2004. for samarbejde i fłlgende ben(cid:230)vnt for perioden fra 1. 2. Hensigten med rammebestemmelserne for samarbejde er at stłtte og supplere medlemsstaternes indsats p(cid:229) nationalt, regionalt og lokalt plan i forbindelse med beskyttelse af havmil- folkesundheden og kyster mod risikoen for utilsigtet jłet, havforurening og driftsudslip. 2. Hensigten med rammebestemmelserne for samarbejde er at stłtte og supplere medlemsstaternes indsats p(cid:229) nationalt, regionalt og lokalt plan i forbindelse med beskyttelse af havmil- folkesundheden og kyster mod risikoen for utilsigtet jłet, havforurening og driftsudslip, herunder udslip fra ammunition deponeret i havet. »Utilsigtet havforurening« omfatter, men er ikke begr(cid:230)nset til, alle former for udslip af skadelige stoffer i havmiljłet, i civil eller milit(cid:230)r sammenh(cid:230)ng, s(cid:229)vel direkte p(cid:229) eller i havet som fra kyster eller flodmundinger eller som fłlge af udslip fra materialer, der tidligere er deponeret i havet. C 177 E/34 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 27. 6. 2000 OPRINDELIGT FORSLAG ˘NDRET FORSLAG 3. Form(cid:229)let med rammebestemmelserne for samarbejde er at bidrage til at forbedre medlemsstaternes bek(cid:230)mpelseskapacitet i tilf(cid:230)lde af udslip eller overh(cid:230)ngende trussel om udslip af olie eller andre skadelige stoffer p(cid:229) havet og ogs(cid:229) bidrage til fore- byggelse af s(cid:229)danne katastrofer. Rammebestemmelserne for samarbejde har desuden til hensigt at skabe betingelserne for og samarbejde medlemsstaterne imellem p(cid:229) dette omr(cid:229)de. assistance og gensidig effektivt fremme Rammebestemmelserne for samarbejde błr ogs(cid:229) lette samar- bejdet mellem medlemsstaterne for at sikre, at det łkonomiske forureneren ansvar głres g(cid:230)ldende efter princippet om, at betaler. 4. I forbindelse med rammebestemmelserne for samarbejde oprettes der et f(cid:230)llesskabsinformationssystem med henblik p(cid:229) udveksling af data til beredskab ved og bek(cid:230)mpelse af utilsigtet havforurening, herunder driftsudslip. Systemet er beskrevet i bilag I. 4. I forbindelse med rammebestemmelserne for samarbejde oprettes der et f(cid:230)llesskabsinformationssystem med henblik p(cid:229) udveksling af data til beredskab ved og bek(cid:230)mpelse af utilsigtet havforurening, herunder driftsudslip, og i deponeringsomr(cid:229)der for ammunition. Systemet er beskrevet i bilag I. Artikel 2 U(cid:230)ndret Kommissionen gennemfłrer de foranstaltninger, der er 1. omfattet af rammebestemmelserne for samarbejde. samarbejde for gennemfłrelse af for Der vedtages en lłbende tre(cid:229)rig arbejdsplan, som revi- 2. foranstaltningerne under deres (cid:229)rligt, rammebestemmelserne i overensstemmelse med fremgangsm(cid:229)den i artikel 4 og bl. a. p(cid:229) basis af oplys- ninger fra medlemsstaterne til Kommissionen. Kommissionen kan om nłdvendigt arrangere yderlige foranstaltninger ud over dem, der omfattes af rammebestemmelserne for samarbejde. S(cid:229)danne yderligere foranstaltninger vurderes p(cid:229) baggrund af de fastsatte prioriteter og de disponible finansielle ressourcer. Foranstaltningerne 3. for samarbejde og finansieringsoversigten for F(cid:230)llesskabets bidrag er anfłrt i bilag II. rammebestemmelserne under Artikel 3 1. Den lłbende arbejdsplan for gennemfłrelse af foranstalt- ninger under rammebestemmelserne for samarbejde indeholder de enkelte foranstaltninger, der skal iv(cid:230)rks(cid:230)ttes. De 2. enkelte grundlag af fłlgende kriterier: foranstaltninger udv(cid:230)lges prim(cid:230)rt p(cid:229) a) bidrage til at skaffe oplysninger og uddanne de ansvarlige og involverede til at klare bek(cid:230)mpelse af utilsigtet havforure- ning og driftsudslip i medlemsstaterne for at forbedre bered- skabet og bidrage til at forebygge katastrofer b) bidrage til at forbedre teknikker og metoder til bek(cid:230)mpelse af havforurening og sanering efter katastrofer b) bidrage til at forbedre teknikker og metoder til bek(cid:230)mpelse af havforurening og sanering efter katastrofer, herunder udveksling af informationer mellem havnemyndighederne c) bidrage til at yde operationel stłtte til medlemsstater ved rekvisition af eksperter, hovedsagelig fra F(cid:230)llesskabets Task Force, fra s(cid:229)danne situationer til alle medlemsstater i katastrofesituationer og udbrede erfaringer 27. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 177 E/35 OPRINDELIGT FORSLAG ˘NDRET FORSLAG ca) bidrage til en mere fyldestgłrende informering af offentlig- heden for dermed at f(cid:229) afklaret risici og videregivet oplys- ninger om ulykker cb) bidrage til at fremme integreringen af risikovurdering og beredskab i instanser, samarbejdet med andre herunder organer til beskyttelse af naturlige levesteder. lokale 3. Hver enkelt foranstaltning gennemfłres i n(cid:230)rt samarbejde med de ansvarlige myndigheder p(cid:229) nationalt, regionalt og lokalt plan i medlemsstaterne. U(cid:230)ndret Artikel 4 Til gennemfłrelse af foranstaltningerne under ramme- 1. bestemmelserne for samarbejde bist(cid:229)s Kommissionen af et r(cid:229)dgivende udvalg, der best(cid:229)r af repr(cid:230)sentanter for medlems- staterne, og som har Kommissionens som formand. repr(cid:230)sentant Kommissionens repr(cid:230)sentant forel(cid:230)gger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal tr(cid:230)ffes. Udvalget afgiver en udta- lelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fasts(cid:230)tte under hensyn til, hvor meget det p(cid:229)g(cid:230)ldende spłrgsm(cid:229)l haster, i givet fald ved afstemning. Udtalelsen optages i młdeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indfłres i młdeprotokollen. Kommissionen tager stłrst muligt hensyn til udvalgets udta- lelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. Kommissionen kan overdrage andre spłrgsm(cid:229)l vedrł- 2. rende utilsigtet havforurening til det r(cid:229)dgivende udvalg. Artikel 5 Kommissionen vurderer gennemfłrelsen af rammebestemmel- serne for samarbejde halvvejs i gyldighedsperioden og fłr afslutningen, og afl(cid:230)gger inden den 30. september 2002 og 31. marts 2004 rapport for R(cid:229)det og Europa-Parlamentet. Artikel 6 R(cid:229)dets beslutning af 6. marts 1986 om indfłrelse af et f(cid:230)lles- skabsinformationssystem vedrłrende kontrol med formind- skelse af forurening af havet med carbonhydrider og andre farlige stoffer, som (cid:230)ndret, oph(cid:230)ves ved denne beslutnings ikrafttr(cid:230)delse. Artikel 7 Denne beslutning anvendes fra den 1. januar 2000. Artikel 8 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. C 177 E/36 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 27. 6. 2000 BILAG I F˘LLESSKABSINFORMATIONSSYSTEMET OPRINDELIGT FORSLAG ˘NDRET FORSLAG I f(cid:230)llesskabsinformationssystemet anvendes der et moderne automatisk databehandlingssystem. Der vil p(cid:229) Internettet v(cid:230)re almene baggrunds- oplysninger p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan p(cid:229) en hjemmeside og de nationale nationale hjemmesider bek(cid:230)mpelsesressourcer. oplysninger indeholder om de U(cid:230)ndret Der bevares en driftsh(cid:229)ndbog om systemet p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan udformet som et lłsbladssystem med oplysninger om beredskabet i hver enkelt medlemsstat. 1. Hver medlemsstat skal inden seks m(cid:229)neder fra den dag, hvor beslut- ningen tr(cid:230)der i kraft: a) udpege den eller de myndigheder, der varetager forvaltningen af den nationale del af systemet, og give Kommissionen meddelelse herom b) (cid:229)bne et netsted med link til hele systemet via F(cid:230)llesskabets hjem- meside. 2. Kommissionen (cid:229)bner et netsted som indgang til systemet og en EF-hjemmeside. 3. Hver medlemsstat skal, senest seks m(cid:229)neder efter at beslutningen tr(cid:230)der i kraft, indfłre mindst fłlgende oplysninger p(cid:229) landets hjem- meside: a) en kortfattet oversigt over de nationale strukturer og forbindel- serne mellem de nationale myndigheder (landets operationelle struktur) inden for utilsigtet havforurening a) en kortfattet oversigt over de nationale strukturer og forbindel- serne mellem de nationale myndigheder (landets operationelle struktur) inden for utilsigtet havforurening og omr(cid:229)der med driftsudslip, b) fortegnelse over de vigtigste bek(cid:230)mpelses- og saneringsmidler fra den offentlige og private sektor. Denne fortegnelse indeholder oplysninger om: U(cid:230)ndret (cid:151) antallet af faguddannet personale og deres kvalifikationer (cid:151) mekaniske ressourcer til opsamling af olieudslip p(cid:229) havet og forebyggelse eller bek(cid:230)mpelse af kystforurening og det personel, der vil anvende dette materiel (cid:151) mekaniske ressourcer til opsamling af olieudslip p(cid:229) havet og forebyggelse eller bek(cid:230)mpelse af hav- eller kystforurening som fłlge af udslip af olie eller andre skadelige stoffer og det personel, der vil anvende dette materiel (cid:151) kemiske og biologiske ressourcer til forureningsbek(cid:230)mpelse p(cid:229) havet og sanering af kyster, og det personel, der vil anvende disse ressourcer (cid:151) kemiske og biologiske ressourcer til forureningsbek(cid:230)mpelse p(cid:229) havet og sanering af kyster, og saneringsekspertise, og det personel, der vil anvende disse ressourcer (cid:151) udrykningshold U(cid:230)ndret (cid:151) skibe og ningsbek(cid:230)mpelse luftfartłjer, der er udstyret til forure- 27. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 177 E/37 OPRINDELIGT FORSLAG ˘NDRET FORSLAG (cid:151) mobile ressourcer til midlertidige depoter for opsamlet olie og andre skadelige stoffer (cid:151) systemer til at lette olietankere (cid:151) et nłdopkaldsnummer til brug for offentligheden ba) en liste over deponeringsomr(cid:229)der for ammunition c) lokalisering af beredskabslagre og udstyr U(cid:230)ndret d) betingelserne for at tilbyde andre medlemsstater assistance. 4. Medlemsstaterne ajourfłrer lłbende deres hjemmesider, der er anfłrt under pkt. 3, dog mindst en gang om (cid:229)ret i januar. 5. Medlemsstaterne meddeler senest 6 m(cid:229)neder fra den dag, beslut- ningen tr(cid:230)der i kraft, Kommissionen deres oplysninger om ledelsen af det operationelle beredskab, der skal indg(cid:229) i F(cid:230)llesskabets opera- tionelle h(cid:229)ndbog (lłsbladssystemet), herunder fremgangsm(cid:229)den ved beredskabsaktivering og kontaktpersonerne med angivelse af nłdvendige referencer. 6. Medlemsstaterne giver ved fłrst givne lejlighed Kommissionen meddelelse om eventuelle (cid:230)ndringer i de oplysninger, der indg(cid:229)r i h(cid:229)ndbogen. 7. Kommissionen sender alle medlemsstater en udgave af lłsbladsh(cid:229)nd- bogen og efterfłlgende alle rettelsesblade. C 177 E/38 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 27. 6. 2000 BILAG II FINANSIERINGSORDNINGER FOR F˘LLESSKABSBIDRAG OPRINDELIG TABEL Foranstaltning Finansieringsordninger A. Foranstaltninger i uddannelse og information 1. Kurser og workshops (1) Tilrettel(cid:230)ggelse af kurser og workshops for natio- nale, regionale og lokale ansatte i medlemsstaterne og andre berłrte parter til sikring af, at de ansvar- lige tjenester reagerer hurtigt og effektivt. Maksimalt f(cid:230)llesskabsbidrag: 75 % af de samlede omkost- ninger ved foranstaltningen med et loft p(cid:229) ECU 75 000 pr. foranstaltning 2. Udveksling af eksperter Tilrettel(cid:230)ggelse af udsendelse af eksperter til en anden medlemsstat for at eksperter kan f(cid:229) erfaring og kendskab til de forskellige anvendte teknikker eller studere fremgangsm(cid:229)derne i andre bered- skabsordninger eller i relevante organer. Tilrettel(cid:230)ggelse af udveksling af medlemsstaternes fagfolk, specialister og teknikere, der głr det muligt for dem at give eller fłlge kortvarige uddannelses- kurser eller -moduler i en anden medlemsstat. 3. (cid:216)velser Maksimalt f(cid:230)llesskabsbidrag: 75 % af eksperternes rejse- og opholdsudgifter og 100 % af omkostningerne ved koordinering af systemet. Sigtet med łvelserne er at sammenligne meto- derne, tilskynde til samarbejde mellem medlems- stater og stłtte fremskridt i og koordination af de nationale beredskabstjenester. Maksimalt f(cid:230)llesskabsbidrag: 50 % af omkostningerne ved deltagelse af andre medlemsstaters observatłrer og ved tilrettel(cid:230)ggelse af tilknyttede workshops, forberedelse af łvelsen, udarbejdelse af slutrapport osv. 4. F(cid:230)llesskabsinformationssystemet Udvikling og vedligeholdelse af et elektronisk infor- mationssystem, der kan hj(cid:230)lpe de nationale myndigheder, der varetager utilsigtet havforurening ved at forsyne dem med de til beredskabet nłdven- dige oplysninger. 100 % finansiering af Kommissionens del af systemet. B. Foranstaltninger til teknikker og metoder til bek(cid:230)mpelse og sanering (pilotpro- jekter) (1) forbedring af Maksimalt f(cid:230)llesskabsbidrag: 50 % af de samlede omkost- loft p(cid:229) ninger 150 000 ECU. enkelt projekt med et ved hvert Projekter med henblik p(cid:229) at forbedre medlemssta- ternes muligheder for bek(cid:230)mpelse og sanering. Disse projekter sigter hovedsagelig mod at forbedre midler, teknikker og fremgangsm(cid:229)der. De skal v(cid:230)re relevante for alle eller adskillige medlemsstater og kan omfatte projekter til gennemfłrelse af ny teknologi i tilknyt- ning til utilsigtet havforurening. Der tilskyndes til projekter, der inddrager to eller flere medlemsstater. C. Stłtte- og informationsforanstaltninger 1. Miljłvirkninger Foranstaltninger stłtte for undersłgelser af miljłvirkningerne af ulykker og til udbredelse af resultater og erfaringer til andre medlemsstater. til Maksimalt f(cid:230)llesskabsbidrag: 50 % af de samlede omkost- ninger ved hver enkelt foranstaltning. 27. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 177 E/39 Foranstaltning Finansieringsordninger 2. Konferencer og arrangementer (1) Konferencer og andre arrangementer vedrłrende havforurening, hvor mange kan deltage, is(cid:230)r hvis adskillige medlemsstater kan deltage. Maksimalt f(cid:230)llesskabsbidrag: 30 % af de samlede omkost- ninger ved foranstaltningen med et loft p(cid:229) ECU 50 000. 3. Andre stłtteaktiviteter (1) til kortl(cid:230)gning af det Foranstaltninger tekniske niveau, til opstilling af principper og vejledning for vigtige aspekter af utilsigtet havforurening og driftsudslip og til evaluering af rammebestemmel- serne for samarbejde. 100 % finansiering. 4. Information Publikationer, udstillingsmateriale og anden infor- mation til offentligheden om f(cid:230)llesskabssam- arbejdet omkring utilsigtet havforurening. 100 % finansiering. D. Rekvisition af ekspertise Foranstaltninger til rekvisition af eksperter i EF-Task Forcen i tilf(cid:230)lde af katastrofesituationer som middel til at styrke det beredskab, myndighederne i en medlems- stat eller et tredjeland har tilrettelagt, og stille en ekspert til r(cid:229)dighed p(cid:229) stedet til at koordinere obser- vatłrer fra andre medlemsstater. F(cid:230)llesskabsbidrag: 100 % af omkostningerne ved eksper- ters tjenesterejser. (1) Der ydes kun stłtte til de foranstaltninger, der berłrer alle eller et betydeligt antal af medlemsstaterne. C 177 E/40 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 27. 6. 2000 ˘NDRET TABEL Foranstaltning Finansieringsordninger A. Foranstaltninger i uddannelse og information 1. Kurser og workshops (1) Tilrettel(cid:230)ggelse af kurser og workshops for natio- nale, regionale og lokale ansatte i medlemsstaterne og andre berłrte parter til sikring af, at de ansvar- lige tjenester reagerer hurtigt og effektivt. Maksimalt f(cid:230)llesskabsbidrag: 75 % af de samlede omkost- ninger ved foranstaltningen med et loft p(cid:229) ECU 75 000 pr. foranstaltning. 2. Udveksling af eksperter Tilrettel(cid:230)ggelse af udsendelse af eksperter til en anden medlemsstat for at eksperter kan f(cid:229) erfaring og kendskab til de forskellige anvendte teknikker studere fremgangsm(cid:229)derne i andre bered- eller skabsordninger eller s(cid:229)som NGO’er (ikke-statslige organisationer) med s(cid:230)rlig ekspertise inden for utilsigtet havforurening. relevante organer i Maksimalt f(cid:230)llesskabsbidrag: 75 % af eksperternes rejse- og opholdsudgifter og 100 % af omkostningerne ved koordinering af systemet. Tilrettel(cid:230)ggelse af udveksling af medlemsstaternes fagfolk, specialister og teknikere, der głr det muligt for dem at give eller fłlge kortvarige uddannelses- kurser eller -moduler i en anden medlemsstat. 3. (cid:216)velser Sigtet med łvelserne er at sammenligne meto- derne, tilskynde til samarbejde mellem medlems- stater og stłtte fremskridt i og koordination af de nationale beredskabstjenester. Maksimalt f(cid:230)llesskabsbidrag: 50 % af omkostningerne ved deltagelse af andre medlemsstaters observatłrer og ved tilrettel(cid:230)ggelse af tilknyttede workshops, forberedelse af łvelsen, udarbejdelse af slutrapport osv. 4. F(cid:230)llesskabsinformationssystemet Udvikling og vedligeholdelse af et elektronisk infor- mationssystem, der kan hj(cid:230)lpe de nationale myndigheder, der varetager utilsigtet havforurening og driftsudslip, ved at forsyne dem med de til beredskabet nłdvendige oplysninger. 100 % finansiering af Kommissionens del af systemet. B. Foranstaltninger til teknikker og metoder til bek(cid:230)mpelse og sanering (pilotpro- jekter) (1) forbedring af Projekter med henblik p(cid:229) at forbedre medlemssta- ternes muligheder for bek(cid:230)mpelse og sanering. Disse projekter sigter hovedsagelig mod at forbedre midler, teknikker og fremgangsm(cid:229)der. De skal v(cid:230)re relevante for alle eller adskillige medlemsstater og kan omfatte projekter til gennemfłrelse af ny teknologi i tilknyt- ning til utilsigtet havforurening og driftsudslip. Der tilskyndes til projekter, der inddrager to eller flere medlemsstater. C. Stłtte- og informationsforanstaltninger 1. Miljłvirkninger til Foranstaltninger stłtte for undersłgelser af miljłvirkningerne af ulykker til evaluering af de iv(cid:230)rksatte pr(cid:230)ventive og afhj(cid:230)lpende foranstalt- ninger og til udbredelse af resultater og erfaringer til andre medlemsstater. Maksimalt f(cid:230)llesskabsbidrag: 50 % af de samlede omkost- ninger loft p(cid:229) 150 000 ECU. enkelt projekt med et ved hvert Maksimalt f(cid:230)llesskabsbidrag: 50 % af de samlede omkost- ninger ved hver enkelt foranstaltning. 27. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 177 E/41 Foranstaltning Finansieringsordninger 2. Konferencer og arrangementer (1) Konferencer og andre arrangementer vedrłrende havforurening, hvor mange kan deltage, is(cid:230)r hvis adskillige medlemsstater kan deltage. Maksimalt f(cid:230)llesskabsbidrag: 30 % af de samlede omkost- ninger ved foranstaltningen med et loft p(cid:229) ECU 50 000. 3. Andre stłtteaktiviteter (1) til kortl(cid:230)gning af det Foranstaltninger tekniske niveau, til opstilling af principper og vejledning for vigtige aspekter af utilsigtet havforurening og driftsudslip og til evaluering af rammebestemmel- serne for samarbejde. 100 % finansiering. 4. Information Publikationer, udstillingsmateriale og anden infor- mation til offentligheden om f(cid:230)llesskabssam- arbejdet omkring utilsigtet havforurening og drifts- udslip. 100 % finansiering. D. Rekvisition af ekspertise Foranstaltninger til rekvisition af eksperter i EF-Task Forcen i tilf(cid:230)lde af katastrofesituationer som middel til at styrke det beredskab, myndighederne i en medlems- stat eller et tredjeland har tilrettelagt, og stille en ekspert til r(cid:229)dighed p(cid:229) stedet til at koordinere obser- vatłrer fra andre medlemsstater. F(cid:230)llesskabsbidrag: 100 % af omkostningerne ved eksper- ters tjenesterejser. (1) Der ydes kun stłtte til de foranstaltninger, der berłrer alle eller et betydeligt antal af medlemsstaterne


title: Πρόταση απόφασης του Συμβουλίου σχετικά με τη θέση την οποία πρέπει να υιοθετήσει η Κοινότητα στο πλαίσιο του συμβουλίου των υπουργών ΑΚΕ-ΕΚ ενόψει απόφασης σχετικά με την αύξηση της Διευκόλυνσης Διαρθρωτικής Προσαρμογής

eurovoc_concepts:
ACP countries
Member States' contribution
external debt

formats: html pdf

text: EL ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ Βρυξέλλες , 30. 11. 1999 τe λικό COM(1999) 647 Πρόταση για ΑΠΟΦΑΣΗΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ σχετικά µε τη θέση την οποία πρέπει να υιοθετήσει η Κοινότητα στο πλαίσιο του συµβουλίου των υπουργών ΑΚΕ ΕΚ ενόψει απόφασης σχετικά µε την αύξηση της ∆ιευκόλυνσης ∆ιαρθρωτικής Προσαρµογής - υποβληθείσα από την Επιτροπή ) ( 1 2 ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ 7 τον Ιούνιο του στην Κολωνία , προτάθηκε Κατά τη σύνοδο κορυφής της Οµάδας των η διεύρυνση της πρωτοβουλίας που είχε αποφασιστεί το υπέρ των φτωχών εκτενέστερη και ταχύτερη ελάφρυνση του υπερχρεωµένων χωρών µε σκοπό τη µεγαλύτερη , το Οι ετήσιες συνελεύσεις των οργανισµών του εξωτερικού τους χρέους. Σεπτέµβριο του είχαν ως αποτέλεσµα την έγκριση των προτάσεων αυτών και τη λήψη µιας σειράς φιλόδοξων πολιτικών αποφάσεων οι οποίες συνδέουν στενά , τις διάφορες στρατηγικές καταπολέµησης της φτώχειας µε τα προγράµµατα διαρθρωτικής προσαρµογής και την πρωτοβουλία µείωσης του χρέους. στην Ουάσιγκτον Bretton Woods, 1999, 1999 1996 , Η Επιτροπή εξέδωσε στις απαιτήσεις αυτής της διεύρυνσης της πρωτοβουλίας ΦΥΧ Οκτωβρίου 1999, στις 26 , ανακοίνωση προκειµένου να ανταποκριθεί (COM (1999) 518). ECOFIN, το οποίο συνήλθε στις Το Συµβούλιο 8 Επιτροπή διαπραγµατεύσεις µε τα κράτη ΑΚΕ στο πλαίσιο κοινοτικής συνεισφοράς ύψους 1 η οποία θα πρέπει να καλύψει αφενός τη συµµετοχή της Κοινότητας ως πιστωτή δις ευρώ , των πρώτων χωρών ΑΚΕ που θα κριθούν επιλέξιµες στο πλαίσιο της πρωτοβουλίας υπολογίζεται σε και αφετέρου τη συνεισφορά στο Ταµείο Αρωγής πρότεινε να αρχίσει η Νοεµβρίου 320-380 (Fonds που συνδέεται µε την εν λόγω πρωτοβουλία και το οποίο διαχειρίζεται η συνεισφορά η οποία πρέπει να είναι επαρκής και να αντιστοιχεί σε µια ( Fiduciaire) Παγκόσµια Τράπεζα δίκαιη κατανοµή των επιβαρύνσεων µεταξύ των διαφόρων χορηγών βοήθειας. 1999, εκατ. ), , χώρες ΑΚΕ διατύπωσαν τη γνώµη τους στο πλαίσιο της συνεδρίασης που µεταξύ της Επιτροπής και της Έθεσαν κυρίως την ευρώ της ∆ιευκόλυνσης ∆ιαρθρωτικής Οι πραγµατοποιήθηκε στην Άκρα στις Υπουργικής Επιτροπής Συνεργασίας για τη Χρηµατοδότηση της Ανάπτυξης ως όρο , άµεση αύξηση κατά τουλάχιστον Προσαρµογής. προκειµένου να συµφωνήσουν µε το προτεινόµενο σχέδιο χρηµατοδότησης , Νοεµβρίου 1999 εκατ 250 13. ευρώ κατ Η κοινοτική συνεισφορά για τις χώρες µη ΑΚΕ θα πρέπει να χρηµατοδοτηθεί 54 ετών και από τα αντίστοιχα ανώτατο όριο εντός χρονικής περιόδου εκατ ' κονδύλια του προϋπολογισµού και πρόκειται να αποτελέσει αντικείµενο ξεχωριστών , αποφάσεων σύµφωνα µε τις συνήθεις διαδικασίες στο πλαίσιο της κοινοτικής πολιτικής για την παροχή αναπτυξιακής βοήθειας προς τις χώρες της Ασίας και της Λατινικής Αµερικής. για ποσό 3 , Με βάση τα ανωτέρω Κοινότητας στο πλαίσιο του Συµβουλίου των υπουργών ΑΚΕ - το εν λόγω Συµβούλιο δύο σχεδίων απόφασης σχετικά µε τα εξής η Επιτροπή προτείνει στο Συµβούλιο να καθορίσει τη θέση της ενόψει της έγκρισης από ΕΚ , , : την έκτακτη βοήθεια υπέρ των υπερχρεωµένων χωρών ΑΚΕ την αύξηση της ∆ιευκόλυνσης ∆ιαρθρωτικής Προσαρµογής ) Τα σχέδια αυτά από το Συµβούλιο των υπουργών ΑΚΕ - , των οποίων η έγκριση θα πρέπει να γίνει ταυτοχρόνως , ΕΚ κατά τη συνεδρίαση της πρέπει να εγκριθούν ης ∆εκεµβρίου. 8 α ) β ,. 3 Πρόταση για ΑΠΟΦΑΣΗΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ σχετικά µε τη θέση την οποία πρέπει να υιοθετήσει η Κοινότητα στο πλαίσιο του ΕΚ ενόψει απόφασης σχετικά µε την αύξηση της συµβουλίου των υπουργών ΑΚΕ ∆ιευκόλυνσης ∆ιαρθρωτικής Προσαρµογής - ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ , Έχοντας υπόψη : τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και ιδίως τα άρθρα και 300 310, , την πρόταση της Επιτροπής , Εκτιµώντας τα εξής (1) (2) : όπως τροποποιήθηκε µε τη συµφωνία Το άρθρο της τέταρτης Σύµβασης ΑΚΕ , - που υπεγράφη στον Μαυρίκιο στις θεσπίζει Συµβούλιο υπουργών Νοεµβρίου το οποίο έχει αρµοδιότητες για τη λήψη αποφάσεων σύµφωνα µε την εν λόγω Σύµβαση 1995, ΕΚ 30 4. Πρέπει να καθορισθεί η θέση της Κοινότητας στο πλαίσιο του Συµβουλίου υπουργών ΕΚ ενόψει της έγκρισης από το εν λόγω συµβούλιο απόφασης σχετικά µε την ΑΚΕ αύξηση της ∆ιευκόλυνσης ∆ιαρθρωτικής Προσαρµογής , - ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ : Άρθρο 1 Η θέση την οποία η Κοινότητα υιοθετεί στο πλαίσιο του Συµβουλίου των υπουργών ΑΚΕ σχετικά µε την αύξηση της ∆ιευκόλυνσης ∆ιαρθρωτικής Προσαρµογής , απόφασης του Συµβουλίου των υπουργών το οποίο παρατίθεται στο συνηµµένο παράρτηµα ΕΚ βασίζεται στο σχέδιο - ,. 4 Μικρές τροποποιήσεις στο σχέδιο απόφασης µπορούν να συµφωνηθούν χωρίς να απαιτείται νέα απόφαση του Συµβουλίου. Άρθρο 2 Η παρούσα απόφαση αποστέλλεται στα κράτη µέλη. Βρυξέλλες , Για το Συµβούλιο Ο Πρόεδρος 5 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Πρόταση ΑΠΟΦΑΣΗΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ ΤΩΝ ΥΠΟΥΡΓΩΝ ΑΚΕ ΕΚ - σχετικά µε την αύξηση της ∆ιευκόλυνσης ∆ιαρθρωτικής Προσαρµογής ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΩΝ ΥΠΟΥΡΓΩΝ ΑΚΕ ΕΚ , - Έχοντας υπόψη : την τέταρτη σύµβαση ΑΚΕ Μαυρίκιο στις Νοεµβρίου 4 ΕΚ , - 1995, Εκτιµώντας τα εξής : όπως τροποποιήθηκε µε τη συµφωνία που υπεγράφη στο παράγραφος και ιδίως το άρθρο 282 5, (1) (2) (3) (4) (5) (6) ης Ιουλίου Το Συµβούλιο της Ευρωπαϊκής Ένωσης της εξέδωσε απόφαση 1998 σχετικά µε τη συµµετοχή της Ευρωπαϊκής Κοινότητας στην πρωτοβουλία υπέρ της η οποία ελάφρυνσης του χρέους των φτωχών υπερχρεωµένων χωρών ), η οποία θα υλοποιηθεί απόφαση αφορά δράση της Κοινότητας ως χορηγού βοήθειας , το οποίο θα προστεθεί στο ποσό της βασικής υπό µορφή ενός επιπλέον ποσοστού χορήγησης της ∆ιευκόλυνσης ∆ιαρθρωτικής στο Προσαρµογής · ΦΥΧ ( παρέχεται πλαίσιο 15% που 6 Στη σύνοδο κορυφής της Κολωνίας 7 υπογράµµισε την ανάγκη περαιτέρω ανάπτυξης της κοινωνικής διάστασης της πρωτοβουλίας ΦΥΧ τον Ιούνιο του η Οµάδα των 1999, , · Η Επιτροπή εξέδωσε σχετικά µε το θέµα της κοινοτικής συµµετοχής στην πρωτοβουλία ΦΥΧ την ανακοίνωση στις 1999, µε την οποία πρότεινε τη σηµαντική αύξηση του εφεξής καλούµενη συνολικού ποσού της ∆∆Π στο πλαίσιο της κοινοτικής συµµετοχής στην πρωτοβουλία ΦΥΧ · ανακοίνωση “ COM (1999) 518, Οκτωβρίου 26 ”, Λόγω του µεγάλου αριθµού των χωρών που θα κριθούν επιλέξιµες για την πρωτοβουλία αυτή κατά τους προσεχείς µήνες και προκειµένου να υπάρξουν επαρκή περιθώρια για την κάλυψη των προαναφερθέντων πρόσθετων ποσοστών µε απαιτείται σχετικές ανακατανοµές στο πλαίσιο του συνολικού ποσού της ∆∆Π αύξηση του συνολικού αυτού ποσού · 24 , Οι πόροι της ∆ιευκόλυνσης ∆ιαρθρωτικής Προσαρµογής δεν θα είναι επαρκείς , από την έναρξη ισχύος του προσεχούς ΕΤΑ ΑΚΕ οι οποίες εφαρµόζουν οικονοµικές µεταρρυθµίσεις · πριν για την κάλυψη των αναγκών των χωρών , Οι προγραµµατιζόµενοι πόροι οι οποίοι δεν χρησιµοποιήθηκαν κατά το ο και τα 8 προηγούµενα ΕΤΑ είναι διαθέσιµοι και µπορούν να χρησιµοποιηθούν υπέρ µιας τέτοιας δράσης · 6 (7) (8) Κατά τη συνεδρίαση που πραγµατοποιήθηκε στην Άκρα στις 1999 µεταξύ της Επιτροπής και της Υπουργικής Επιτροπής ΑΚΕ Συνεργασίας για τη Χρηµατοδότηση της Ανάπτυξης όπως επισηµαίνεται στην , ανακοίνωση που εξέδωσε η Επιτροπή υπογράµµισαν την ανάγκη αύξησης της - ∆ιευκόλυνσης ∆ιαρθρωτικής Προσαρµογής και ζήτησαν άµεση αύξηση της ∆∆Π ύψους τουλάχιστον εκατοµµυρίων ευρώ οι χώρες ΑΚΕ Νοεµβρίου 13 - 250 · Για την εξασφάλιση των προαναφερθέντων πόρων του ΕΤΑ απόφαση του Συµβουλίου των υπουργών ΑΚΕ ΕΚ - , είναι αναγκαία η , ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ : Άρθρο 1 εκατοµµύρια ευρώ προερχόµενα από προγραµµατιζόµενους πόρους οι οποίοι δεν θα διατεθούν για την αύξηση του 250 χρησιµοποιήθηκαν κατά το συνολικού ποσού της ∆ιευκόλυνσης ∆ιαρθρωτικής Προσαρµογής στο πλαίσιο του ο και τα προηγούµενα ΕΤΑ 8 , ου ΕΤΑ 8. Άρθρο 2 Η εξασφάλιση των πόρων που προβλέπονται στο άρθρο θα γίνει σύµφωνα µε τους κανόνες και τις διαδικασίες εφαρµογής της χρηµατοδοτικής συνεργασίας στο πλαίσιο της Σύµβασης της Λοµέ. 1 Άρθρο 3 Η Επιτροπή καλείται να λάβει τα αναγκαία µέτρα για την εφαρµογή της παρούσας απόφασης , η οποία αρχίζει να ισχύει από την ηµέρα της έκδοσής της. Έγινε στις Για το Συµβούλιο των υπουργών ΑΕΚ Ο Πρόεδρος - ΕΚ 7


title: Proposal for a Council Regulation amending for the fifth time Regulation (EC) No 850/98 of 30 March 1998 for the conservation of fishery resources through technical measures for the protection of juveniles of marine organisms

eurovoc_concepts:
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing net
fishing regulations
protection of animal life

text: 28. 3. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 89 E/1 II (Preparatory Acts) COMMISSION Proposal for a Council Regulation (EC) amending for the fifth time Regulation (EC) No 850/98 for the conservation of fishery resources through technical measures for the protection of juveniles of marine organisms (2000/C 89 E/01) (Text with EEA relevance) COM(1999) 636 final (cid:151) 1999/0255(CNS) (Submitted by the Commission on 30 April 1999) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, 2. A new Article 29 bis shall be inserted after Article 29: Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 37 thereof, (cid:145)Article 29 bis Having regard to the proposal from the Commission, Having regard to the opinion of the European Parliament, Having regard to the opinion of Committee, the Economic and Social Whereas: (1) Because of geographical and seasonal particularities; it is appropriate that detailed rules for separator trawls or nets with a sorting grid to be used in shrimp fisheries shall be established by Member States for fishing vessels flying their flag; therefore, Article 25 needs to be amended; (2) Recent scientific advice indicates for closure of fisheries for sand eels off the northeast coast of England and the east coast of Scotland; therefore, such an area needs to be established; the requirement (3) The exact modalities as to the applicability of Article 46 as therefore, part of currently drafted are not Article 46 needs to be redrafted to improve clarity; fully clear; (4) Minimum sizes for a number of bivalve molluscs and crus- taceans need to be revised or introduced; (5) Regulation (EC) No 850/98 has therefore to be amended. HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Regulation (EC) No 850/98 is hereby amended as follows: 1. In Article 25, paragraph 2 shall be replaced by: (cid:145)2. A separator trawl or a net with a sorting grid shall be used to catch common shrimps and Aesop shrimps. This provision shall apply only to nets towed by fishing vessels. Member States the implementation of this provision in accordance with the provisions of Article 46. These rules shall be notified to the Commission no later than 30 June 2002. (cid:146) establish detailed rules shall for Restrictions on fishing for sand eels 1. During the years 2000, 2001 and 2002, it shall be prohibited to land or retain on board sand eels caught within the geographical area bounded by the east coast of England and Scotland, and a line sequentially joining the following coordinates: (cid:151) the east coast of England at latitude 55(cid:176)30’N, (cid:151) latitude 55(cid:176)30’N, longitude 0(cid:176)00’, (cid:151) latitude 56(cid:176)00’N, longitude 0(cid:176)00’, (cid:151) latitude 56(cid:176)00’N, longitude 1(cid:176)00’E, (cid:151) latitude 58(cid:176)00’N, longitude 1(cid:176)00’E, (cid:151) latitude 58(cid:176)00’N, longitude 2(cid:176)00’W, (cid:151) the east coast of Scotland at longitude 0(cid:176)00’W. 2. Before 1 March 2001 and again before 1 March 2002, the Commission will report to the Council on the effects of the provision contained in paragraph 1. On the basis of said reports, appropriate amendments to the conditions indicated above. (cid:146) the Commission may propose 3. In Article 46 paragraph 1, the phrase (cid:145)provided that such measures apply solely to the fishermen of the Member State concerned(cid:146) shall be replaced by: (cid:145)provided that such measures apply solely to fishermen of the Member State concerned, or to fishing vessels flying the flag of the Member State concerned, or to any fishing practice authorised by the Member State concerned(cid:146). 4. In Annex XII, the following changes shall be made: (cid:151) (cid:145)Carpetshell (Venerupis pullastra) 40 mm(cid:146), to be replaced by (cid:145)Carpetshell (Venerupis pullastra) 38 mm(cid:146). (cid:151) (cid:145)Hard clam (Callista chione) 5 cm(cid:146), to be replaced by (cid:145)Hard clam (Callista chione) 6 cm(cid:146) C 89 E/2 EN Official Journal of the European Communities 28. 3. 2000 (cid:151) (cid:145)Razor clam (Ensis spp. , Pharus legumen) 10 cm(cid:146), to be replaced by (cid:145)Razor clam (Ensis siliqua) 10 cm(cid:146) (cid:151) to be newly added: (cid:145)Bean solen (Pharus legumen) 65 mm(cid:146) Article 2 This Regulation shall enter into force on the twentieth day following that of its publication in the Official Journal of the European Communities. It shall apply from 1 January 2000. (cid:151) to be newly added: (cid:145)Deepwater rose shrimp (Parapenaeus longirostris) 24 mm (carapace length)(cid:146). This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States


title: Relatório da Comissão ao Conselho sobre a produção e a comercialização do lúpulo (colheita de 1998)

eurovoc_concepts:
EU production
hops
marketing
production
report

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 30. 11. 1999 COM(1999) 635 final RELATÓRIO DA COMISSÃO AO CONSELHO sobre a produção e a comercialização do lúpulo (colheita de 1998) (apresentado pela Comissão) RELATÓRIO DA COMISSÃO AO CONSELHO sobre a produção e a comercialização do lúpulo (colheita de 1998) ÍNDICE 1. 2. INTRODUÇÃO. 3 COLHEITA DE 1998. 3 2. 1. Situação mundial. 3 2. 1. 1. Produção. 3 2. 1. 2. Evolução do mercado. 4 2. 2. Situação comunitária. 4 2. 2. 1. Estrutura da produção. 4 2. 2. 2. Produção. 5 2. 2. 3. Vendas e formação dos preços. 6 2. 2. 4. Receitas. 7 3. ORGANIZAÇÃO COMUM DE MERCADO NO SECTOR DO LÚPULO. 8 3. 1. Regime específico e papel dos agrupamentos de produtores. 8 3. 2. Medidas especiais temporárias no sector do lúpulo. 9 4. CONCLUSÕES. 10 2 1. INTRODUÇÃO Nos termos do artigo 11º do Regulamento (CEE) nº 1696/71, a Comissão deve apresentar ao Conselho um relatório anual sobre a situação da produção e da comercialização do lúpulo, que contenha informações sobre a evolução da produção, dos preços e das necessidades. O presente relatório anual, o 28º apresentado pela Comissão, expõe os principais acontecimentos da campanha de 1998 e concentra-se nos factos mais significativos. 2. COLHEITA DE 1998 2. 1. Situação mundial 2. 1. 1. Produção Ao nível mundial, continua a registar-se a tendência para a redução das superfícies de lúpulo. A superfície mundial de lúpulo é de cerca de 71 500 ha hectares, dos quais cerca de 24 370 ha são cultivados nos Estados-Membros produtores da Comunidade (ver quadro 1). Existe, também, uma produção importante na China, em relação à qual não estão disponíveis dados precisos mas apenas estimativas. Em média, no que diz respeito ao CICL (Comité Internacional da Cultura do Lúpulo) e à CE, as superfícies de lúpulo diminuíram 14,89%, isto é, 9 575 ha, dos quais 2 414 ha na União Europeia - nomeadamente na Alemanha (-1 698 ha), 2 708 ha nos Estados-Unidos e 1 754 ha na República Checa. Com cerca de 2 234 000 Ztr1, a colheita mundial de 1998 foi inferior (-10,71%) à de 1997. A qualidade da produção foi inferior, sendo o teor de ácido alfa de 6,29%; a produção total de ácido alfa diminuiu (-2 274 t) e eleva-se a 7 026 toneladas. Do ponto de vista da produção, a colheita de 1998 é substancialmente inferior à média dos últimos vinte anos. No respeitante à produção de cerveja, embora a Europa continue à cabeça (8,8% para a Alemanha e 24,3% para o resto da Europa em 19992), as partes de mercado de outras partes do mundo, como a América Central e do Sul e, principalmente, a Ásia, são cada vez maiores. A nível mundial, estima-se que a produção de cerveja se cifre em 1 300 milhões de hectolitros em 1999. Uma lupulagem de 5,8 g de ácido alfa por hectolitro de cerveja nas fábricas de cerveja exige a utilização de cerca de 6,4 g/hl, resultando a diferença das perdas devidas à armazenagem e à transformação do lúpulo. Por conseguinte, são necessárias 8 320 toneladas de ácido alfa para produzir a quantidade de cerveja supramencionada, pelo que a quantidade de alfa da colheita de 1998 será deficitária relativamente às necessidades (1 294 toneladas). Isto é relativo, uma vez que se 1 2 1 Ztr = 50 kg. Estimativas relatório Hopsteiner. 3 afigura que, ao nível das fábricas cervejeiras, há ainda existências suficientes para cobrir necessidades equivalentes a 15 meses. Além disso, é conveniente acrescentar que, hoje em dia, são necessárias menores quantidades de ácido alfa devido à tendência para o fabrico de cervejas menos amargas e aos constantes progressos tecnológicos. Desde há alguns anos, existe uma sobreprodução de lúpulo a nível mundial em relação às necessidades das fábricas cervejeiras. Daí que os países do CICL - de que fazem parte todos os países produtores da União Europeia com excepção da Áustria e da Irlanda - tivessem proposto o arranque de 30% das superfícies de 1996, ou seja, de 18 000 ha. Em 1997, a redução tinha sido de 6 300 ha, isto é, 10%. Em 1998, as reduções cifram-se em 9 575 ha ao nível dos membros do CICL. 2. 1. 2. Evolução do mercado Ao nível mundial, o mercado é principalmente dominado pela União Europeia, nomeadamente a Alemanha, e pelos Estados-Unidos. Os preços médios americanos também diminuíram (1,62 $/Libras (453,59 g), isto é 178,58 $/Ztr, ou seja 151,48 EUR/Ztr); mas, embora o rendimento seja mais elevado do que na Europa (1,82 toneladas/ha contra 1,43 toneladas/ha), as receitas médias por hectare são sensivelmente idênticas (6 505,56 $/ha, isto é 5 518,33 EUR/ha, contra 5 539 EUR/ha na UE). A celebração antecipada de contratos - para a qual a tendência a longo prazo é a de uma regressão em volume, duração e preços - é prova de que, apesar de tudo, se trata de um sistema favorável do ponto de vista da segurança dos rendimentos, dado que os preços são fixados antecipadamente para um certo número de anos, para determinadas variedades e determinadas quantidades, sabendo que os preços contratuais são, de modo geral, superiores aos preços à vista (ver quadros 2 e 5). À primeira vista, é, no entanto, surpreendente que os cervejeiros continuem a pagar em média o dobro do preço para os lúpulos contratuais, quando podem comprar lúpulo a baixo preço no mercado livre, principalmente desde a colheita de 1993. A razão é a imprevisibilidade do mercado livre, tanto do ponto de vista da produção como da comercialização; efectivamente, o lúpulo é um produto cuja produção depende das condições atmosféricas (seca, excesso de água, tempestades de vento, trovoadas) e dos ataques de parasitas que podem prejudicar fortemente as culturas. Estes contratos constituem, portanto, para os em matéria de abastecimento a preços conhecidos com uma grande antecipação, o que é importante para poder planificar as despesas a longo prazo. cervejeiros uma segurança Um elemento que preocupa especialmente determinados membros do CICL é o processo de formação de preços para as variedades aromáticas, mais baseados nos quilos alfa do que no aroma. 2. 2. Situação comunitária 2. 2. 1. Estrutura da produção Tal como no conjunto do sector agrícola, prosseguiram as mudanças estruturais da cultura do lúpulo. Actualmente, 3 818 explorações produzem lúpulo na Comunidade (ver quadro A). O seu número regrediu, por conseguinte, cerca de 7,40% relativamente 4 a 1997, ao passo que a superfície média semeada com lúpulo por exploração permaneceu praticamente a mesma. Cerca de 300 explorações deixaram de produzir lúpulo na União Europeia. 2. 2. 2. Produção A superfície comunitária cultivada com lúpulo continua a diminuir de ano em ano. Em 1998 atingiu 24 371 ha, ou seja, menos 2 414 ha (9%) do que em 1997 (ver quadros 1 e 6), sendo a maior parte dessa produção realizada na Alemanha (19 683 ha, ou seja, 80%). Este país acusa uma diminuição de superfície de 1 698 ha em relação a 1997, ou seja, 7,94%, valor este que coincide praticamente com as superfícies colocadas em repouso e arrancadas (ver ponto 3. 2). A diminuição das superfícies é o corolário do aumento do rendimento em alfa. Actualmente, as variedades aromáticas representam 60,57% da superfície semeada com lúpulo, sendo a variedade Perle a mais cultivada (25% da superfície cultivada com lúpulo aromático). Entre as variedades aromáticas que registaram maiores diminuições da superfície, há que assinalar, na Alemanha, as seguintes: Hersbrucker Spät (-696 ha, ou seja -22,42%), Hueller (-58 ha, ou seja -61,05%), Perle (-362 ha, ou seja -9,08%), Spalter Select (-110 ha, ou seja -7,66%) e, no Reino Unido, Challenger (-79 ha, ou seja -27,43%), Progress (-61 ha, ou seja -33,52%), WVG (-53 ha, ou seja -32,32%). Em França, a variedade Strisselspalt aumentou 35 ha, ou seja de 5%. As variedades amargas representam 38,16% e as restantes variedades 0,27%. A parte das superfícies cultivadas com variedades amargas aumentou ligeiramente em 1998, em detrimento das outras variedades. De entre as variedades amargas, a mais cultivada é actualmente a variedade Hallertauer Magnum (3 425 ha = + 399 ha, isto é + 13,19%), seguida da Northern Brewer (2 294 ha, o que representa uma diminuição de 689 ha, ou seja – 23,09% em relação a 1997). Vêm em seguida as variedades Nugget (1 269 ha), Target (820 ha) e Brewer’s Gold (246 ha), estando estas duas últimas variedades igualmente em regressão do ponto de vista da superfície, respectivamente, de 41 ha e de 317 ha. De facto, nas variedades amargas, verifica-se uma tendência geral para o aumento das culturas das variedades super alfa, mais procuradas nos mercados, como, por exemplo, as variedades Hallertauer Magnum e, principalmente, a variedade Hallertauer Taurus, cuja superfície aumentou em 783 ha relativamente à da colheita de 1997. Em termos quantitativos, a colheita de 1998 a foi nitidamente inferior à de 1997 (-9,74%). Com 755 890 Ztr, o rendimento médio por hectare foi de 1,55 t/ha ou 31 Ztr/ha, isto é, foi idêntico ao da colheita anterior. A qualidade da produção foi boa, e o teor de ácido alfa foi de 7,5%, em média, na Comunidade em relação às três categorias de variedades, ou seja, o equivalente a 2 853 toneladas de ácido alfa - 117 kg por hectare - para a produção de cerveja em 1999. 5 2. 2. 3. Vendas e formação dos preços Vendas sob contrato Globalmente, o preço médio do lúpulo vendido sob contrato eleva-se a 197 EUR/Ztr, ou seja, menos 5 EUR/Ztr do que para a colheita de 1997, com preços por Estado- Membro compreendidos entre 150 EUR/Ztr em Espanha e 365 EUR/Ztr na Irlanda, tendo estes dois países vendido a totalidade da sua produção sob contrato (ver quadro 6). Na Alemanha, os preços contratuais permaneceram muito estáveis durante os últimos vinte anos. Em contrapartida, os outros países produtores acusam preços contratuais mais baixos, particularmente a França (245 EUR/Ztr em 1997 e 211 EUR/Ztr em 1998, isto é –34 EUR/Ztr, ou -13,88%), com excepção da Bélgica (+ 4 EUR/Ztr) e Espanha (+ 7 EUR/Ztr), cujos preços, apesar disso, continuam a ser inferiores à média comunitária. A parte da colheita de 1998 vendida sob contrato eleva-se a 73% (ver quadro 5 do Anexo), um valor semelhante ao do ano passado. Com 23%, a Bélgica situa-se num nível claramente inferior a esta média. Portugal não vendeu qualquer quantidade sob contrato. Como habitualmente, os preços médios contratuais mais elevados foram registados para as variedades aromáticas (211 EUR/Ztr), sendo as variedades Bramling Cross, Challenger, First Gold, Fuggles, Goldings e Progress as mais caras. Os preços em euros destas variedades, cultivadas principalmente no Reino Unido, são mais elevados do que a média para este grupo. Contudo, em moeda nacional, os preços britânicos sofreram uma forte diminuição. Esta diferença deve-se à taxa de conversão da libra esterlina em euros. Para a variedade Strisselspalt, exclusivamente cultivada em França, foram registados preços contratuais médios de 213 EUR/Ztr. De entre as variedades que apresentaram os preços mais baixos figura seguramente a variedade Hersbrucker, que ocupa cerca de 16% da superfície cultivada com variedades aromáticas (contrato 162 EUR/Ztr). No que respeita às variedades amargas, o preço médio das vendas sob contrato é de 174 EUR/Ztr; as variedades Buket (cultivada exclusivamente na Áustria), Herald e Northdown obtiveram, no conjunto, os preços mais elevados, sendo estas duas últimas variedades principalmente cultivadas no Reino Unido. Os preços contratuais para a variedade Nugget mantiveram-se sensivelmente idênticos. Vendas no mercado livre O preço médio do lúpulo vendido no mercado livre é nitidamente superior ao da campanha anterior, com 92 EUR/Ztr, comparativamente a 64 EUR/Ztr em 1997. Este preço aproxima-se do preço médio verificado para a colheita de 1996, apresentando igualmente diferenças bastante acentuadas entre Estados-Membros, de 85 EUR/Ztr na Bélgica a 180 EUR/Ztr em França (ver quadro 6). Na Alemanha, os preços no mercado livre oscilaram significativamente nos últimos 20 anos, no intervalo de 119 DM/Ztr (colheita de 1997) a 1 400 DM/Ztr (colheita de 1980). 6 Os preços no mercado livre são mais baixos em relação às outras variedades (80 EUR/Ztr) e às variedades aromáticas (81 EUR/Ztr), mas muito superiores em relação às variedades amargas (103 EUR /Ztr). Os preços no mercado livre para a variedade Nugget subiram de 62 EUR/Ztr para 90 EUR/Ztr (45,16%). Esta variedade, que produz muito ácido alfa, exerceu uma grande atracção num certo número de produtores, que resultou numa oferta muito abundante no mercado mundial, alimentado em grande parte pelos Estados Unidos, em que a superfície ocupada por esta variedade começa, no entanto a diminuir, em proveito das variedades super alfa, nomeadamente a variedade Columbus. Os preços no mercado livre aumentaram fortemente na Alemanha (41,67%) e na Bélgica (71%) e baixaram nos outros países, particularmente na Áustria (-46,24%). De entre as variedades cultivadas em grande escala, a variedade que acusa os preços mais baixos, já a partir da colheita de 1993, é certamente a variedade aromática Hersbrucker, em tempos muito apreciada pelos Americanos, mas desde há algum tempo em perda de velocidade, uma vez que a política de compra americana foi modificada a favor de outras variedades, tais como Spalter Select e Hallertauer Tradition. Estas duas variedades aromáticas produzidas no Instituto de investigação em Hüll (D) estão a começar a ter a mesma evolução que a variedade Hersbrucker em proveito da variedade «Hallertauer Mittelfrüher». Por este motivo, se a variedade Hersbrucker foi paga a, apenas, 55 EUR/Ztr no mercado livre, as duas novas (55 EUR/Ztr e variedades aromáticas não beneficiaram de preços melhores 52 EUR/Ztr respectivamente), o que, porém, continua a ser inferior à média comunitária para os lúpulos aromáticos. Dos oito Estados-Membros produtores de lúpulo, três acusam preços no mercado livre inferiores à média comunitária (em relação ao conjunto das variedades), a saber, a Bélgica, a Alemanha e Portugal. A colheita de 1998 foi praticamente vendida na totalidade. Com efeito, dos 755 890 Ztr produzidos na Comunidade em 1998, os dados oficiais assinalam que apenas 5 198 Ztr continuam por vender (0,69%). A Irlanda e a Espanha venderam a totalidade da sua produção no âmbito de contratos a preços médios de 365 EUR/Ztr e 150 EUR/Ztr, respectivamente (ver quadro 5). A estes países segue-se a Áustria, que vendeu 91% da sua produção sob contrato a um preço médio de 246 EUR/Ztr. 2. 2. 4. Receitas Em 1998, as receitas são bastante comparáveis às de 1997, tendo a receita média por hectare das superfícies em plena produção de lúpulo registado um valor de 5 539 EUR/ha (ver quadro 6), contra 5 528 EUR/ha em 1997 (+ 0,19%). A nível comunitário, as receitas mais elevadas continuaram a registar-se para o grupo das variedades aromáticas (5 759 EUR/ha em plena produção, embora em diminuição de 3,29% em relação ao ano anterior), apesar de a Bélgica ter registado aumentos das receitas no que respeita a estas variedades. 7 As variedades aromáticas mais rentáveis são, em França, a variedade Strisselspalt (receita de 7 098 EUR/ha em plena produção) e, no Reino Unido, as variedades Challenger (10 330 EUR/ha em plena produção), Goldings (11 120 EUR/ha em plena produção) e Fuggles (9 237 EUR/ha em plena produção). É de observar que a variedade “Céleia”, exclusivamente cultivada na Áustria e vendida inteiramente sob contrato, proporcionou igualmente receitas da ordem de 12 278 EUR/ha em plena produção. As receitas aumentaram em relação ao grupo de variedades amargas (+ 6%), para alcançar 5 191 EUR/ha em plena produção. No entanto, as receitas diminuíram em alguns países membros produtores, a saber, a Irlanda (-8,31%), a Áustria (-10,22%), Portugal (-43,30%) e o Reino Unido (-15,71%). Em Portugal esta diminuição deve-se exclusivamente à diminuição do preço da variedade Nugget, única variedade cultivada neste país e inteiramente vendida no mercado livre. Relativamente às “Outras” variedades, principalmente cultivadas na Alemanha (60 ha) e, em menor medida, no Reino Unido (5 ha), as receitas médias aumentaram (+14,75%). Dado que estas variedades só são cultivadas em pequenas superfícies, a sua incidência na média global das receitas dos produtores não é significativa. 3. ORGANIZAÇÃO COMUM DE MERCADO NO SECTOR DO LÚPULO 3. 1. Regime específico e papel dos agrupamentos de produtores A organização comum de mercado no sector do lúpulo foi instituída em 1971 pelo Regulamento (CEE) nº 1696/71, sendo o seu objectivo a melhoria da qualidade dos produtos e a garantia do nível de vida dos produtores. Dado que se renunciou deliberadamente à instituição de regras específicas para o comércio externo e de um regime de intervenção, o sector do lúpulo da Comunidade encontra-se fortemente exposto à concorrência no mercado mundial. Os elementos essenciais do regulamento de base, precisados posteriormente em regulamentos específicos do Conselho ou da Comissão, são a comercialização do lúpulo por meio de um processo de certificação e de um regime de pré-contratos, o reconhecimento e o incentivo dos agrupamentos de produtores, bem como o comércio com os países terceiros. Além disso, o regulamento inclui um regime de ajuda para o lúpulo produzido na Comunidade. A ajuda eleva-se a 480 euros/ha, até à colheita do ano 2000 inclusive. Abraça, na realidade, duas ajudas existentes no anterior regime, isto é, a ajuda aos produtores e a ajuda para a reconversão varietal. O agrupamento de produtores pode decidir se paga a totalidade da ajuda aos seus membros proporcionalmente às superfícies cultivadas, ou apenas uma fracção, entre 80% e 100%, dependendo da existência de pedidos pendentes em matéria de reconversão varietal ou, eventualmente, de outras medidas a realizar (ver alínea c) infra). Aquando da última alteração do regulamento de base, em Agosto de 1997 - pelo regulamento (CE) n 1554/973 -, foi dada especial ênfase ao reforço do papel dos agrupamentos de produtores, através das seguintes medidas: a) possibilidade para os membros de um agrupamento de produtores reconhecido de comercializarem eles próprios a totalidade ou parte dos seus produtos, sem 3 JO L 208 de 2. 8. 1997, p. 1. 8 serem penalizados sob forma de uma redução da ajuda, se estiverem autorizados pelo agrupamento. Este exerce um direito de controlo dos preços negociados entre os produtores e os negociantes e dá ou não o seu acordo quanto à celebração dos contratos. Em caso de desacordo quanto aos preços propostos, o agrupamento de produtores tem obrigação de retomar a proposta com um preço mais elevado e encontrar um novo comprador; b) c) possibilidade de efectuar a reconversão varietal numa base permanente, isto é, sem limites de superfície e de tempo, estando o pagamento incluído na ajuda forfetária por hectare acima referida. O orçamento consagrado para esse efeito é decidido pelo agrupamento de produtores em função das necessidades e dentro de determinados limites (ver alínea c) infra); possibilidade de reter até 20% da ajuda aos produtores para a realização de medidas especiais. Trata-se de medidas relativas à racionalização e à mecanização das operações de cultivo e de colheita, à adopção de regras comuns de produção (técnicas de cultivo, adubos, variedades, etc. ), à reconversão varietal, às acções de promoção, às acções destinadas a determinar e a melhorar a qualidade, às acções de investigação e às "medidas de intervenção", de acordo com o segundo parágrafo supra. O objectivo desta medida é garantir a flexibilidade do agrupamento de produtores em matéria de gestão da ajuda, com a possibilidade, se o desejar, de utilizar integralmente os 20% da ajuda para efeitos de reconversão varietal. Se os agrupamentos de produtores não comercializarem a totalidade da produção dos seus membros, essa possibilidade torna-se uma obrigação, sendo, nesse caso, a percentagem ainda de 20%. 3. 2. Medidas especiais temporárias no sector do lúpulo O Conselho adoptou em Maio de 1998 um regulamento que institui medidas especiais temporárias no sector do lúpulo (Regulamento (CE) nº 1098/98 de 25 de Maio de 19984). O mercado do lúpulo é actualmente caracterizado por uma situação excedentária de carácter conjuntural e também estrutural; afigura-se em consequência oportuno diminuir a produção através da redução das superfícies cultivadas na União Europeia. As medidas de saneamento adoptadas por um período de cinco anos a partir da colheita de 1998 dizem respeito ao descanso temporário e/ou arranque das culturas. Para o efeito, prevê-se conceder uma maior flexibilidade aos agrupamentos de produtos, sem contudo exceder a verba orçamental actual. Estas duas medidas têm carácter opcional, quer a nível do Estado-membro, do agrupamento de produtores ou do produtor individual. A execução das medidas far-se-á da seguinte forma: 4 JO L 157 de 30. 5. 1998, p. 7. 9 – – – integração do "descanso temporário" das culturas e do "arranque" no catálogo das medidas especiais que podem ser instituídas ao nível dos agrupamentos de produtores para adaptar, em comum, a produção às exigências do mercado, tomada a cargo, a nível do agrupamento de produtores, do pagamento de uma contribuição financeira a cobrar sobre o montante retido da ajuda aos produtores (que não pode ser superior a 20%). Essa contribuição serve para compensar parcialmente os custos reais ligados à aplicação das medidas, assim como as perdas de receitas, pagamento de uma compensação aos produtores (de montante igual à ajuda de que teriam beneficiado se a colheita tivesse sido realizada) durante um período máximo de cinco anos para as superfícies em descanso ou arrancadas, sob reserva do respeito de certas condições. Três Estados-Membros declararam ter aplicado as medidas especiais em 1998, a saber, Alemanha, Bélgica e Portugal, sendo a respectiva repartição a seguinte: Colocação em repouso (ha) 1 053 11 4 1 068 Arranque (ha) 569 27 15 611 Total 1 623 37 19 1 679 Alemanha Bélgica Portugal 4. CONCLUSÕES Ao nível mundial, continua a registar-se a tendência para a redução das superfícies de lúpulo; em 1998, as superfícies dos dois maiores produtores, isto é, a Alemanha e os Estados-Unidos, baixaram, respectivamente, cerca de 1 700 ha e 2 700 ha relativamente a 1997, tendência esta que se mantém em 1999, com uma redução de cerca de 1 200 ha na Alemanha e de cerca de 1 000 ha nos Estados-Unidos. Esta redução permitiu salvaguardar um certo equilíbrio entre a produção e a procura da indústria utilizadora, dado que: • os produtores continuam a cultivar variedades cada vez mais ricas em ácido alfa com rendimentos cada vez mais elevados, pelo que são precisas cada vez menos superfícies para produzir as mesmas quantidades, • o arranque permite eliminar as variedades aromáticas menos solicitadas pela indústria, • o mercado da cerveja está estagnado nos Estados-Unidos, na Europa Ocidental e no Japão; os mercados em expansão, como os da América Latina e da Ásia, sofrem as consequências das crises económicas e monetárias, • os progressos tecnológicos ao nível das fábricas cervejeiras deram origem a taxas de lupulagem progressivamente mais baixas (número de gramas de alfa necessárias por hectolitro de cerveja), 10 • os consumidores demonstram uma preferência acentuada pelas cervejas menos amargas, • sujeita a uma concorrência cada vez mais feroz, que se reflecte na necessidade de baixar os custos, a indústria cervejeira tem um comportamento ambíguo; atendendo ao elevado nível de existências de que dispõem (cujo volume se ignora), as fábricas cervejeiras tem uma política de compra ao nível do mercado livre totalmente imprevisível e não necessariamente orientada para os fornecedores habituais. Em conformidade com o regulamento de base (CEE) nº 1696/71 (artigo 18º), a Comissão deve apresentar ao Conselho um relatório de avaliação do sector antes de 1 de Setembro de 2000. 11


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2535/1999 av den 30 november 1999 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice

text: 1. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 306/27 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2535/1999 av den 30 november 1999 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING att en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms kan dessa olika mål uppnås. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1253/1999 (2), särskilt artikel 13. 3 i denna, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (3), ändrad genom förordning (EG) nr 2072/ 98 (4), särskilt artikel 13. 3 i denna, och av följande skäl: 1. 2. 3. 4. I artikel 13. 1 i förordning (EEG) nr 1766/92 och artikel 13. 1 i förordning (EG) nr 3072/95 föreskrivs att skill- naden mellan prisnoteringarna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1 i var och en av dessa förordningar och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag. I kommissionens förordning (EG) nr 1222/94 av den 30 maj 1994 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag för vissa jordbrukspro- dukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, och kriterier för fastställande av bidragsbeloppen (5), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1702/1999 (6), anges de produkter för vilka en bidragssats bör fastställas som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga B till förordning (EEG) nr 1766/92 eller i bilaga B till förordning (EG) nr 3072/95 alltefter omständighe- terna. Enligt artikel 4. 1 första stycket i förordning (EG) nr 1222/94 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidragssatsen per 100 kg av var och en av basproduk- terna i fråga. De åtaganden som görs med avseende på bidrag som kan beviljas till export av jordbruksprodukter som ingår i varor vilka inte omfattas av bilaga I till fördraget kan äventyras av förutfastställelsen av höga bidragssatser. Därför bör säkerhetsåtgärder vidtas i sådana situationer utan att det hindrar att långtidskontrakt ingås. Genom (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (4) EGT L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (5) EGT L 136, 31. 5. 1994, s. 5. (6) EGT L 201, 31. 7. 1999, s. 30. 5. 6. 7. När nu ett avtal har slutits mellan Europeiska gemen- skapen och USA om gemenskapens export av pastapro- dukter till USA och detta har godkänts genom rådets beslut 87/482/EEG (7), är det nödvändigt att differentiera exportbidraget för varor vilka klassificeras enligt KN- nummer 1902 11 00 och 1902 19 utifrån deras bestäm- melseort. Artikel 4. 5 punkt b i förordning (EG) nr 1222/94 fast- ställer att i avsaknad av det bevis som avses i artikel 4. 5 punkt a i samma förordning skall en minskad bidrags- sats fastställas med hänsyn till det produktionsbidrag som tillämpas enligt kommissionens förordning (EEG) nr 1722/93 (8), senast ändrad genom förordning (EG) nr 87/1999 (9), för den använda basprodukten under den förmodade tiden för varornas framställning. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är inte förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. Enligt artikel 23. 3 i förordning (EEG) nr 1766/92 skall de därför genast anmälas till rådet. Det är dock lämpligt att tillämpa åtgärderna snarast eftersom det är nödvändigt att se till att det råder kontinuitet när det gäller den strikta förvaltningen, med hänsyn dels till utgiftsberäkningarna, dels till de tillgängliga budget- medlen. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 i bilaga A till förordning (EG) nr 1222/94, De exportbidragssatser som gäller för de basprodukter som anges som förtecknas i antingen artikel 1 i förordning (EEG) nr 1766/92 eller artikel 1. 1 i förordning (EG) nr 3072/95, och som expor- teras i form av varor som förtecknas i bilaga B till förordning (EEG) nr 1766/92 respektive bilaga B till den ändrade förord- ningen (EG) nr 3072/95, fastställs i enlighet med vad som anges i bilagan till denna förordning. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 1 december 1999. (7) EGT L 275, 29. 9. 1987, s. 36. (8) EGT L 159, 1. 7. 1993, s. 112. (9) EGT L 9, 15. 1. 1999, s. 8. L 306/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 12. 1999 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 30 november 1999. På kommissionens vägnar Erkki LIIKANEN Ledamot av kommissionen 1. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 306/29 till kommissionens förordning av den 30 november 1999 om fastställande av bidragssatserna för vissa spann- måls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget BILAGA KN-nummer Varuslag (1) 1001 10 00 Durumvete: – Vid export till USA av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19 – I andra fall 1001 90 99 Vanligt vete och blandsäd av vete och råg: – Vid export till USA av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19 – I andra fall: – – Vid tillämpning av artikel 4. 5 i förordning (EG) nr 1222/94 (2) – – I andra fall 1002 00 00 1003 00 90 Råg Korn 1004 00 00 Havre 1005 90 00 Majs som används i form av: – Stärkelse: – – Vid tillämpning av artikel 4. 5 i förordning (EG) nr 1222/94 (2) – – I andra fall – Glukos, glukossirap, maltodextrin och sirap av maltodextrin enligt KN-nummer 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (3): – – Vid tillämpning av artikel 4. 5 i förordning (EG) nr 1222/94 (2) – – I andra fall – Annat (omfattande använd i obearbetad form) Potatisstärkelse enligt KN-nummer 1108 13 00 som jämställs med en produkt som uppkommit genom bearbetning av majs: – Vid tillämpning av artikel 4. 5 i förordning (EG) nr 1222/94 (2) – I andra fall ex 1006 30 Helt slipat ris: – Rundkornigt – Mellankornigt – Långkornigt 1006 40 00 Brutet ris 1007 00 90 Sorghum (EUR/100 kg) Bidragssats per 100 kg basprodukt vid förutfastställese av bidrag annan 0,621 0,955 2,177 1,075 3,349 5,424 2,671 4,688 2,193 5,035 1,772 4,614 5,035 2,193 5,035 11,556 11,556 11,556 2,674 2,671 0,621 0,955 2,177 1,075 3,349 5,424 2,671 4,688 2,193 5,035 1,772 4,614 5,035 2,193 5,035 11,556 11,556 11,556 2,674 2,671 (1) Kvantiteterna av de delvis bearbetade eller jämställande produkter som används skall multipliceras, med de koefficienter som anges i bilaga E till kommissionens ändrade förordning (EG) nr 1222/94 (EGT L 136, 31. 5. 1994, s. 5). (2) Vid export av varor enligt bilaga I till kommissionens ändrade förordning (EEG) nr 1722/93 (EGT L 159, 1. 7. 1993, s. 112). (3) För sirap enligt KN-nummer 1702 30 99, 1702 40 90 och 1702 60 90, som erhålls genom blandning av glukos- och fruktossirap, får exportbidrag endast beviljas för glukossirapen