title: A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt jegyzőkönyv a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről

text: 174 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet 22003A0717(01) 2003. 7. 17. AZ EURÓPAI UNIÓ HIVATALOS LAPJA L 179/3 MELLÉKLET A NAGY TÁVOLSÁGRA JUTÓ, ORSZÁGHATÁROKON ÁTTERJEDŐ LEVEGŐSZENNYEZÉSRŐL SZÓLÓ 1979. ÉVI EGYEZMÉNYHEZ CSATOLT JEGYZŐKÖNYV A SAVASODÁS, AZ EUTROFIZÁCIÓ ÉS A TALAJKÖZELI ÓZON CSÖKKENTÉSÉRŐL A SZERZŐDŐ FELEK, AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy végrehajtják a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő légszennyezésről szóló egyezményt, TUDATÁBAN ANNAK, hogy a nitrogén-oxidok, a kén, az illékony szerves vegyületek és a redukált nitrogénvegyületek káros hatással vannak az emberi egészségre és a környezetre, AGGODALMUKAT FEJEZVE KI AFELETT, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottsága régiójának számos területén a savasodás már meghaladja az emberi egészségre és a növényzetre ható kritikus terhelés értékét, a tápanyagnitrogén a kritikus mennyiséget, továbbá az ózon a kritikus szintet, TOVÁBBÁ AGGODALMUKAT FEJEZVE KI AFELETT, hogy a kibocsátott nitrogén-oxidok, kén és illékony szerves vegyületek, valamint a másodlagos szennyezők, mint az ózon és az ammónia reakciótermékei, az atmoszférában nagy távolságra juthatnak el, és országhatárokon átterjedő káros hatásokkal járhatnak, FELISMERVE, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának régiójába tartozó szerződő felek kibocsátásai hozzájárulnak a féltekén és a globálisan zajló levegőszennyezéshez, valamint elismerve a kontinensek közötti áramlás lehetőségét és erre a lehetőségre vonatkozó további tanulmányok készítésének szükségességét, UGYANCSAK FELISMERVE, hogy Kanada és az Amerikai Egyesült Államok az országhatárokon átterjedő ózon hatásainak kezelése érdekében kétoldalú tárgyalásokat folytat a nitrogén-oxidok és az illékony szerves vegyületek kibocsátásának csökkentéséről, FELISMERVE TOVÁBBÁ, hogy az egész Kanadára kiterjedő Post-2000 Savaseső-stratégia végrehajtása keretében Kanada 2010-re a további kénkibocsátás-csökkentést hajt nitrogén-oxid-csökkentési program megvalósítására az Egyesült Államok keleti részén, valamint a porszerű anyagok nemzeti környezetilevegő-minőségi határértékének eléréséhez szükséges kibocsátás csökkentésre, az Amerikai Egyesült Államok elkötelezte magát és hogy végre, AZZAL AZ ELHATÁROZÁSSAL, hogy a kritikus terhelések és szintek túllépésének megakadályozása, illetve minimalizálása érdekében több hatást figyelembe vevő (multi-effect), több szennyezőt érintő (multi-pollutant) megközelítést alkalmazzanak, FIGYELEMMEL a jelenlegi légszennyezettségi szintek kialakulásáért felelős meglévő tevékenységekre és létesítményekre, valamint a tevékenységek és létesítmények jövőbeli fejlesztésére, TUDATÁBAN ANNAK, hogy különböző technikák és eljárások állnak rendelkezésre ezen anyagok kibocsátásának csökkentésére, AZZAL AZ ELHATÁROZÁSSAL, hogy ezen anyagok kibocsátásának megelőzése, megakadályozása vagy csökkentése érdekében intézkedéseket foganatosítsanak a környezetről és a fejlődésről szóló riói nyilatkozat 15. alapelveként megfogalmazott elővigyázatossági szemlélet figyelembevételével, ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE, hogy az Egyesült Nemzetek Alapokmánya és a nemzetközi jog elveinek megfelelően az államok szuverén joga a saját forrásaik saját környezeti és fejlesztési politikájuknak megfelelően történő kihasználása, továbbá az államok felelőssége, hogy biztosítsák, hogy a saját fennhatóságuk vagy ellenőrzésük alatt folyó tevékenységek ne okozzanak környezeti károkat más államoknak, illetve nemzeti fennhatóságuk határain kívüli területeknek, ANNAK TUDATÁBAN, hogy a légszennyezés legyőzését célzó költséghatékony, a hatások és csökkentési költségek országok közt meglévő eltéréseit figyelembe vevő regionális megközelítésre szükség van, 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 175 MEGÁLLAPÍTVA, hogy a magán- és a nem kormányzati szektor jelentősen hozzájárul az ezen anyagok hatásaira és az ezeket érintő, megvalósítható csökkentési módszerekre vonatkozó tudásanyaghoz, és szerepet vállal az atmoszférába történő kibocsátások csökkentésében, SZEM ELŐTT TARTVA, hogy a kén, a nitrogén-oxidok, az ammónia és az illékony szerves vegyületek kibocsátásának csökkentésére tett intézkedések nem szolgálhatnak önkényes és indokolatlan megkülönböztetés vagy rejtett korlátozás eszközéül a nemzetközi versenyben és kereskedelemben, FIGYELEMMEL ezen anyagok kibocsátására, atmoszferikus folyamataira, az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásaira csakúgy, mint a csökkentésük költségeire vonatkozó elérhető legjobb tudományos és technikai tudásanyagra és adatokra, és elismerve e tudásanyag fejlesztésének, valamint e kérdések további megértéséhez szükséges tudományos és technikai együttműködés folytatásának igényét, MEGÁLLAPÍTVA, hogy a Szófiában elfogadott, a nitrogén-oxidok kibocsátásának vagy azok országhatárokon átterjedő áramlásának ellenőrzéséről szóló, 1988. október 31-i jegyzőkönyvben, valamint a Genfben elfogadott, az illékony szerves vegyületek kibocsátásának vagy azok országhatárokon átterjedő áramlásának ellenőrzéséről szóló, 1991. november 18-i jegyzőkönyvben már szerepelnek a nitrogén-oxidok és az illékony szerves vegyületek kibocsátásának csökkentésére vonatkozó intézkedések, és a jegyzőkönyvek műszaki mellékletei tartalmaznak ezen kibocsátások csökkentésére vonatkozó műszaki iránymutatásokat, UGYANCSAK MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Oslóban elfogadott, a kénkibocsátás további csökkentéséről szóló, 1994. június 14-i jegyzőkönyv már tartalmaz a kénkibocsátás csökkentésére vonatkozó rendelkezéseket, amelyek célja a savas ülepedés csökkentéséhez való hozzájárulás a kritikus kénlerakódások túllépésének csökkentésével, amely túllépések a kritikus savterhelésekből erednek, ahogyan 1990-ben az oxidált kénvegyületek hozzájárultak a teljes savas ülepedéshez, MEGÁLLAPÍTVA TOVÁBBÁ, hogy e jegyzőkönyv foglalkozik elsőként kifejezetten a redukált nitrogénvegyületekkel, SZEM ELŐTT TARTVA, hogy ezen anyagok kibocsátásának csökkentéséből további előny származhat egyéb szennyező anyagok csökkentésében, különösképpen az országhatárokon átterjedő másodlagos aeroszolrészecskék esetén, amelyek hozzájárulnak a levegőben képződött por emberi egészségre gyakorolt káros hatásához, UGYANCSAK SZEM ELŐTT TARTVA, hogy, amennyire lehetséges, szükség van azon intézkedések elkerülésére, amelyek e jegyzőkönyv céljainak eléréséhez szükségesek, de az egyéb, egészséggel és környezettel kapcsolatos problémákat súlyosbítják, MEGÁLLAPÍTVA, hogy a nitrogén-oxidok és az ammónia kibocsátásának csökkentésére irányuló intézkedések során tekintetbe kell venni a teljes bio-geokémiai nitrogénciklust, és, amennyire lehetséges, nem növelni a reakcióképes nitrogén kibocsátását, ideértve a nitrogén-monoxidot, amely súlyosbíthatja az egyéb nitrogénnel összefüggésben keletkező problémákat, TUDATÁBAN ANNAK, hogy az emberi tevékenységből származó metán- és szén-monoxid-kibocsátások nitrogén-oxidok és illékony szerves vegyületek jelenlétében hozzájárulnak a troposzferikus ózon képződéséhez, és UGYANCSAK TUDATÁBAN azon kötelezettségeknek, amelyeket a szerződő felek az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezményében vállaltak, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk Fogalommeghatározás 2. „EMEP” a légszennyező anyagok nagy távolságra való eljutá- sának megfigyelésére és értékelésére kidolgozott európai együttműködési program; E jegyzőkönyv alkalmazásában: 3. „végrehajtó szerv” az egyezmény 10. cikkének (1) bekezdése értelmében az egyezmény végrehajtására létrehozott szerv; 1. „egyezmény” a Genfben 1979. november 13-án elfogadott, a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszen- nyezésről szóló egyezmény; 4. „Bizottság” az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizott- sága; 176 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet 5. „szerződő felek” az e jegyzőkönyvet aláíró szerződő felek, ha a szövegösszefüggésből más nem következik; 6. „Az EMEP területi hatálya” a nagy távolságra jutó, országha- tárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyez- ményhez csatolt, a levegőszennyező anyagok nagy távolságra való eljutásának megfigyelésére és értékelésére szolgáló euró- pai együttműködési program (EMEP) hosszú távú finanszíro- zásáról szóló, 1984. szeptember 28-i genfi jegyzőkönyv 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott terület; 7. „kibocsátás” egy anyag pont- vagy diffúz forrásból az atmosz- férába történő kibocsátása; 8. „nitrogén-oxidok” nitrogén-monoxid és nitrogén-dioxid, nitrogén-dioxidban (NO2) kifejezve; 9. „redukált nitrogénvegyületek” alatt az ammónia és reakció- termékei értendők; 10. „kén” az összes kén-vegyület kén-dioxidban (SO2) kifejezve; 11. „illékony szerves vegyületek,” vagy „VOC”, ha a szövegből másként nem következik, mindazok az emberi tevékenység- ből származó szerves vegyületek, a metán kivételével, ame- lyek napfény jelenlétében a nitrogén-oxidokkal történő reak- ció során fotokémiai oxidánsokat képesek előállítani; 12. „kritikus terhelés” egy vagy több szennyező anyagnak való kitettség becsült mennyiségi értéke, amely alatt a szennyezés a környezet meghatározott érzékeny elemeire jelen ismere- teink szerint nincs jelentősebb káros hatással; 13. „kritikus szintek” az atmoszférában lévő szennyezők koncentrációja, amely felett a jelen ismeretek szerint a recep- torokat, mint az emberek, a növények, az ökoszisztémák vagy az anyagok, közvetlen káros hatás érheti; 14. „szennyező anyagok kibocsátásának kezelési területe” (PEMA) a III. mellékletben, a 3. cikk (9) bekezdésében meghatározott feltételek alapján kijelölt terület; 16. „új, helyhez kötött forrás” bármely helyhez kötött forrás, amelynek építését vagy lényeges átépítését a jelen jegyző- könyv hatálybalépésének időpontjától számított egy éven túl kezdeményezték. Az átépítés lényegességének mértékét az illetékes nemzeti hatóság állapítja meg olyan tényezők figye- lembevételével, mint például az átépítés környezeti haszna; 2. cikk Cél E jegyzőkönyv célja azon, emberi tevékenységből származó kén, nitrogén-oxidok, ammónia és illékony szerves vegyületek kibo- csátásának ellenőrzése és csökkentése, amelyek valószínűleg káros hatással vannak az emberi egészségre, a természetes ökosziszté- mákra, az anyagokra és a termésre a nagy távolságra jutó, ország- határon átterjedő atmoszferikus áramlás eredményeként létrejövő savasodás, eutrofizáció vagy troposzferikus ózon következtében, továbbá, amennyire lehetséges, annak biztosítása, hogy a tudomá- nyos ismeretek bővülésének figyelembevételével hosszú távon és fokozatos megközelítésben a légköri koncentrációjuk és ülepedé- sük ne haladja meg: a) az EMEP és Kanada területi hatálya alá tartozó szerződő felek esetén az I. mellékletben található, savasodásra vonatkozó kri- tikus terheléseket; b) az EMEP területi hatálya alá tartozó szerződő felek esetén az I. mellékletben található, tápanyagnitrogénre vonatkozó kritikus terheléseket; és c) ózon esetén: i. az EMEP területi hatálya alá tartozó szerződő felek esetén az I. mellékletben megadott, ózonra vonatkozó kritikus szinteket; ii. az egész Kanadára vonatkozó, ózonra megállapított szab- ványértéket; és iii. az Amerikai Egyesült Államokban az ózonra vonatkozó környezeti levegőminőségi szabványokat. 3. cikk Alapvető kötelezettségek 15. „helyhez kötött forrás” bármely rögzített épület, szerkezet, berendezés, létesítmény vagy készülék, mely közvetve vagy közvetlenül ként, nitrogén-oxidokat, illékony szerves vegyü- leteket vagy ammóniát bocsát vagy bocsáthat ki az atmosz- férába; (1) Minden, a II. melléklet táblázataiban kibocsátási korláttal ren- delkező szerződő félnek kötelessége csökkenteni és a csökkenést fenntartani az éves kibocsátásra vonatkozóan, a II. mellékletben meghatározott ütemezésnek és kibocsátási korlátoknak megfele- lően. Minden szerződő félnek minimális kötelessége ellenőrizni a szennyező vegyületekre vonatkozó éves kibocsátást, a II. mellék- letben felsorolt kötelezettségeiknek megfelelően. 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 177 (2) Minden szerződő félnek alkalmaznia kell a IV. , V. és VI. mel- lékletben meghatározott határértékeket minden e mellékletekben meghatározott, helyhez kötött forráskategóriába tartozó új, hely- hez kötött forrás esetén, legkésőbb a VII. mellékletben megadott ütemezés szerint. A szerződő felek alternatívaként alkalmazhat- nak a megadottól eltérő kibocsátáscsökkentési stratégiákat, amennyiben azokkal azonos, minden forráskategóriára együtte- sen érvényes összkibocsátási szinteket érnek el. (3) Minden szerződő félnek, amennyiben ez műszakilag és gaz- daságilag megvalósítható, a költség-haszon elemzés figyelembe- vételével alkalmaznia kell a IV. , V. és VI. mellékletben meghatá- rozott határértékeket minden, e mellékletekben meghatározott, helyhez kötött forráskategóriába tartozó, meglévő, helyhez kötött forrás esetén, a VII. mellékletben megadott ütemezés szerint. A szerződő felek alternatívaként alkalmazhatnak eltérő kibocsátás- csökkentési stratégiákat, amelyekkel azonos, minden forráskate- góriára együttesen érvényes összkibocsátási szinteket érnek el, illetve az EMEP területi hatálya alá nem tartozó szerződő felek ese- tén, amelyek szükségesek a savasodás leküzdésének nemzeti vagy regionális céljainak, illetve a nemzeti levegőminőségi előírások- nak az eléréséhez. (4) Az 50 MWth-nál nagyobb bemenő hőteljesítményű új és meg- lévő kazánokra és ipari melegítőkre, valamint az új, nehéz teher- gépjárművekre vonatkozó határértékeket a szerződő felek végre- hajtó szerv ülésén értékelik a IV. , V. és VIII. melléklet módosítása érdekében, e jegyzőkönyv hatálybalépését követő két éven belül. (5) A szerződő feleknek alkalmazniuk kell a VIII. mellékletben meghatározott tüzelőanyagokra és új, mozgó forrásokra vonat- kozó határértékeket, legkésőbb a VII. mellékletben megadott ütemezés szerint. (6) A szerződő feleknek alkalmazniuk kell az elérhető legjobb technikákat minden mozgó, valamint új és meglévő, helyhez kötött forrás esetén a végrehajtó szerv 17. ülésén elfogadott I–V. számú útmutató (1999/1 határozat) és a hozzá kapcsolódó bár- mely módosítás figyelembevételével. (7) Minden szerződő félnek megfelelő, többek között tudomá- nyos és gazdasági kritériumokon alapuló intézkedéseket kell ten- nie a VI. vagy VIII. mellékletben nem szereplő termékek haszná- latával kapcsolatos illékony szerves vegyületek kibocsátásának csökkentésére. A feleknek legkésőbb a jelen jegyzőkönyv hatály- balépését követő második végrehajtó szervi ülés előtt át kell gon- dolniuk egy melléklet elfogadását, mely a termékeket, a termékek kiválasztásának kritériumait, a VI. vagy VIII. mellékletben nem szereplő termékek illékonyszervesvegyület-tartalmára vonatkozó határértékeket, valamint a határértékek alkalmazásának ütemezé- sét tartalmazza. (8) A 10. bekezdésnek megfelelően minden szerződő fél a) minimumként alkalmazza a IX. mellékletben megadott ammóniacsökkentési intézkedéseket; és b) amennyiben alkalmasnak találja, alkalmazza a végrehajtó szerv 17. ülésén elfogadott V. számú útmutatóban (1999/1 határozat) és az ahhoz kapcsolódó későbbi módosításokban felsorolt, az ammóniakibocsátás megakadályozására és csök- kentésére elérhető legjobb technikákat. (9) A 10. bekezdést azon szerződő fél esetén kell alkalmazni: a) amelynek teljes földterülete 2 millió négyzetkilométernél nagyobb; b) amely fennhatósága alatti területeken a savasodást, eutrofizá- ciót vagy ózonképződést elősegítő kén, nitrogén-oxid, ammó- nia és/vagy illékony szerves vegyületek éves kibocsátása túl- joghatósága alá tartozó, a III. nyomórészt e szerződő fél mellékletben PEMA-ként felsorolt területről ered, és erről a hatásról a c) pontban leírtaknak megfelelően dokumentációval szolgál; c) amely e jegyzőkönyv aláírásával, megerősítésével, elfogadásá- val, jóváhagyásával vagy a hozzá való csatlakozásával egy idő- ben benyújtotta egy vagy több szennyezőre vonatkozó egy vagy több PEMA-jának földrajzi leírását az alátámasztó doku- mentációval együtt, a III. mellékletbe való beszámításra; és d) amely e jegyzőkönyv aláírásával, megerősítésével, elfogadásá- val, jóváhagyásával vagy a hozzá való csatlakozással jelezte azon szándékát, hogy e bekezdésnek megfelelően cselekszik. (10) Azon szerződő fél, amelyre e bekezdés vonatkozik: a) amennyiben az EMEP területi hatálya alá tartozik, köteles e bekezdés és a II. melléklet követelményeinek megfelelni, kizá- rólag azon a különböző szennyezőkre vonatkozó megfelelő PEMA-n, mely PEMA az illetékességébe tartozik, és szerepel a III. mellékletben; vagy b) amennyiben nem tartozik az EMEP illetékességi körébe, köte- les az (1), (2), (3), (5), (6) és (7) bekezdés és a II. melléklet köve- telményeinek megfelelni kizárólag azon a különböző szennye- zőkre szerves vegyületek) vonatkozó megfelelő PEMA-n, mely PEMA az ille- tékességébe tartozik, és szerepel a III. mellékletben, és az ille- tékességén belül sehol nem köteles a (8) bekezdés követelmé- nyeinek megfelelni. (nitrogén-oxidok, kén és/vagy illékony 178 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet (11) Kanada és az Amerikai Egyesült Államok e jegyzőkönyv megerősítésével, elfogadásával, jóváhagyásával vagy a hozzá való csatlakozással egy időben benyújtják a végrehajtó szervnek a kén, nitrogén-oxidok és az illékony szerves vegyületek kibocsátásának csökkentésére vonatkozó vállalásait a II. mellékletbe történő auto- matikus befoglalásra. a) a kén, a nitrogén-oxidok, az ammónia és az illékony szerves vegyületek éves nemzeti kibocsátása, valamint a 3. cikkben említett nemzeti kibocsátási korlát elérése vagy egyéb kötele- zettségek teljesítése felé tett előrelépés; b) az érintett szennyezők ülepedése és koncentrációja, adott eset- ben a 2. cikkben említett kritikus terhelésekkel és szintekkel összefüggésben; (12) A szerződő felek a 10. cikk (2) bekezdésében megjelölt első beszámoló megjelenésétől függően, legkésőbb e beszámoló befe- jezését követő egy év után tárgyalásokat kezdenek a kibocsátás- csökkentésre vonatkozó további kötelezettségekről. c) a troposzferikus ózon szintje; és 4. cikk Információ- és technológiacsere (1) A szerződő felek, összhangban nemzeti törvényeikkel, rende- leteikkel és gyakorlatukkal, valamint e jegyzőkönyvben vállalt kötelezettségeik szerint megfelelő feltételeket teremtenek az infor- máció, a technológia és a technika cseréjének elősegítésére a kén, a nitrogén-oxidok az ammónia és az illékony szerves vegyületek kibocsátásának csökkentése céljából, többek között a következők elősegítésével: 1. az elérhető legjobb technikák adatbázisának fejlesztése és korszerűsítése, beleértve az energiahatékonyságot növelő tech- nikákat, a kis kibocsátást biztosító égőket és a mezőgazdaság- ban alkalmazható helyes környezeti gyakorlatot; 2. információ- és tapasztalatcsere a kevésbé szennyező közleke- dési rendszerek fejlesztése területén; 3. közvetlen ipari kapcsolat és együttműködés, beleértve a közös vállalatokat; és 4. műszaki segítségnyújtás. (2) A fenti (1) bekezdésben szereplő tevékenységek elősegítése érdekében a szerződő felek kedvező feltételeket kell, hogy teremt- senek a kapcsolatok és az együttműködés megkönnyítésére a megfelelő, a magán- és a közszektorban szereplő szervezetek és technológiai, egyének tervezési/kivitelezési és mérnöki szolgáltatásokra, valamint felsze- relés vagy pénzügyi segítség nyújtására. amelyek képesek között, 5. cikk Társadalmi tudatosság d) az e jegyzőkönyvben vizsgált és a 6. cikkben felsorolt levegő- szennyezési problémák enyhítésére alkalmazott vagy alkalma- zandó stratégiák és intézkedések. (2) Továbbá a kibocsátások minimalizásának céljából minden szerződő fél a nyilvánosság számára széles körben hozzáférhe- tővé teheti többek között az alábbi információkat: a) kevésbé szennyező tüzelőanyagok, megújuló energiaforrások és hatékony energiafelhasználás, beleértve a közlekedésben való alkalmazásukat; b) a termékekben lévő illékony szerves vegyületek, a címkézésü- ket is beleértve; c) a lakosság által termelt, VOC-tartalmú hulladékok kezelésének lehetőségei; d) az ammóniakibocsátások csökkentésére alkalmas helyes mezőgazdasági gyakorlatok; e) az e jegyzőkönyvben tárgyalt szennyező anyagokkal kapcso- latos egészségi és környezeti hatások; és f) a jelen jegyzőkönyvben tárgyalt szennyező anyagok kibocsá- tásának csökkentésére, az egyének és az ipar által tehető lépé- sek. 6. cikk Stratégiák, politikák, programok, intézkedések és információk (1) Szükség esetén, helytálló tudományos és gazdasági kritéri- umokra alapozva, a 3. cikkben leírt kötelezettségeinek teljesítése érdekében minden szerződő fél: (1) A szerződő felek, összhangban nemzeti törvényeikkel, rende- leteikkel és gyakorlatukkal, elősegítik a többek között az alábbi- akat tartalmazó információ nyilvánosság számára való hozzáfér- hetővé tételét: a) elfogad támogató stratégiákat, politikákat és programokat e jegyzőkönyv hatálybalépését követően indokolatlan késede- lem nélkül; 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 179 b) intézkedéseket tesz a kén, a nitrogén-oxidok, az ammónia és az illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozására és csökkentésére; b) a kén, a nitrogén-oxidok, az illékony szerves vegyületek és az ózon környezeti koncentrációjának és ülepedésének hatását az emberi egészségre, a szárazföldi és vízi ökoszisztémákra és az anyagokra. c) intézkedéseket tesz a hatékonyabb energiafelhasználás és a megújuló energiák használatának növelésére; d) intézkedéseket tesz a szennyező tüzelőanyagok használatának csökkentésére; e) kifejleszt és bevezet kevésbé szennyező közlekedési rendsze- reket, és támogatja a forgalomirányítási rendszereket, a közúti közlekedésből eredő összkibocsátás csökkentése érdekében; f) intézkedéseket tesz az alacsony szennyezéssel járó eljárások és termékek fejlesztésének és bevezetésének elősegítésére a vég- rehajtó szerv 17. ülésén elfogadott I–V. számú útmutatók (1999/1 határozat) és az azokhoz kapcsolódó bármely módo- sítás figyelembevételével; g) ösztönzi a kibocsátások csökkentésére irányuló gazdálkodási programok megvalósítását, beleértve az önkéntes programo- kat, és a gazdasági eszközök alkalmazását, a végrehajtó szerv 17. ülésén elfogadott VI. számú útmutató (1999/1 határozat) és az ahhoz kapcsolódó bármely módosítás figyelembevételé- vel; h) nemzeti körülményeinek megfelelő politikákat és intézkedé- seket hajt végre és dolgoz ki, mint például minden olyan szek- torban, amely e jegyzőkönyv céljaival ütközve ként, nitrogén- oxidokat, ammóniát vagy illékony szerves vegyületeket bocsát ki, a piaci hiányosságok, pénzügyi ösztönzők, adó- és illeték- mentesség és anyagi támogatás fokozatos csökkentése vagy kivonása, valamint a piaci eszközök alkalmazása; i) intézkedéseket tesz, amennyiben gazdaságos, az illékony szer- ves vegyületeket tartalmazó hulladékokból származó kibocsá- tások csökkentésére. (3) A szerződő felek tehetnek az e jegyzőkönyvben megkívántak- nál szigorúbb intézkedéseket. 7. cikk Jelentés (1) Törvényei és rendelkezései függvényében, valamint az e jegy- zőkönyvben vállalt kötelezettségeinek megfelelően: a) minden szerződő fél rendszeresen jelentést küld a Bizottság ügyvezető titkárán keresztül a végrehajtó szervnek a szerződő felek által a végrehajtó szerv ülésén meghatározott azon intéz- kedésekről, melyeket e jegyzőkönyv megvalósítására tett. Továbbá: i. ha valamely szerződő fél a 3. cikk (2) és (3) bekezdésében leírt különböző kibocsátáscsökkentési stratégiákat alkal- mazza, köteles az alkalmazott stratégiákat és azoknak az adott bekezdésben leírt követelményeknek való megfele- lőségét dokumentálni; ii. ha valamely szerződő fél a 3. cikk (3) bekezdésében leírt valamely határértéket a költségek és hasznok figyelembe- vételével műszakilag vagy gazdaságilag nem megvalósít- hatónak ítéli, jelentenie és bizonyítania kell azt; b) az EMEP területi hatálya alá tartozó minden szerződő fél a Bizottság ügyvezető titkárán keresztül rendszeresen beszámol az EMEP-nek az EMEP Irányító Testülete által meghatározandó és a szerződő felek által a végrehajtó szerv ülésén jóváha- gyandó alábbi információkról: (2) Minden szerződő fél gyűjti és karbantartja a következőkre vonatkozó információkat: a) a kén-, a nitrogénvegyületek és az illékony szerves vegyületek kibocsátásának aktuális szintjét, valamint e vegyületek és az ózon környezeti koncentrációjának és ülepedésének szintjét, az EMEP területi hatálya alá tartozó szerződő felek esetén az EMEP munkatervének figyelembevételével; és i. a kén, a nitrogén-oxidok, az ammónia és az illékony szer- ves vegyületek kibocsátási szintje, az EMEP Irányító Testü- lete által megadott módszer, valamint idő szerinti és tér- beli felbontás alkalmazásával; ii. az anyagok kibocsátási szintjei a referenciaévben (1990), azonos módszer, valamint idő szerinti és térbeli felbontás alkalmazásával; 180 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet iii. tervezett kibocsátási adatok és jelenlegi csökkentési tervek; iv. a szerződő felek belefoglalhatnak a jelentésükbe minden olyan kivételes körülményt, amely indokolja a kibocsátá- sok időlegesen a kibocsátási korlátnál magasabb mértékét egy vagy több szennyező anyag esetén; mellékletben megadott kritikus ózonszintek közötti különbséget, amint e jegyzőkönyv 3. cikkének (1) bekezdése tartalmazza, vagy bármely, a szerződő felek által végrehajtó szerv ülésén elfogadott alternatív értékelési módszerrel. c) A végrehajtó szerv kérésére az EMEP területi hatályán kívül lévő szerződő felek is elérhetővé teszik a fenti b) albekezdés- ben lévő információkat. 8. cikk Kutatás, fejlesztés és ellenőrzés (monitoring) (2) A fenti (1) bekezdés a) pontja szerinti információnak formai- lag és tartalmilag összhangban kell lennie a szerződő felek által a végrehajtó szerv ülésén erre vonatkozóan hozott döntésükkel. A döntés feltételeit szükség esetén felülvizsgálják, hogy az informá- ciókra vonatkozó újabb formai vagy tartalmi elemmel bővítsék a beszámolót. (3) Kellő idővel a végrehajtó szerv éves ülését megelőzően az EMEP a következő információkat szolgáltatja: a) kén- és nitrogénvegyületek környezeti koncentrációja és üle- pedése, valamint az illékony szerves vegyületek és az ózon környezeti koncentrációjára vonatkozó elérhető információk; és b) a kén és az oxidált és redukált nitrogén anyagmérlegek, vala- mint az ózon és prekurzorainak nagy távolságra való áramlá- sára vonatkozó információk. A végrehajtó szerv kérésére az EMEP területi hatályán kívül lévő szerződő felek is elérhetővé teszik a hasonló információkat. A szerződő felek ösztönzik a következőkkel összefüggő kutatást, fejlesztést, ellenőrzést és együttműködést: a) az e jegyzőkönyv által tárgyalt anyagokkal összefüggő káros hatások számításának és értékelésének módszereit célzó nem- zetközi harmonizáció, mely a kritikus terhelések és kritikus szintek megállapítását szolgálja, valamint, ahol lehetséges, az ilyen harmonizáció eljárásainak kidolgozása; b) a kibocsátásra vonatkozó adatbázisok fejlesztése, különös tekintettel az ammónia és az illékony szerves vegyületek ese- tén; c) a monitoringtechnikák és -rendszerek fejlesztése, a kén-, a nitrogén- és az illékony szerves vegyületek áramlásának, koncentrációjának és ülepedésének, valamint az ózon és a másodlagos szilárd anyag keletkezése modellezésének tökéle- tesítése; d) a kibocsátások hosszú távú sorsára, a kibocsátásoknak az északi féltekén a kén, a nitrogén-oxidok, illékony szerves vegyületek, ózon és szilárd por háttér-koncentrációjára való hatására vonatkozó tudományos ismeretek bővítése, különö- sen a szabad troposzféra kémiájára és a szennyezők földrészek közötti áramlásának lehetőségére koncentrálva; (4) Az egyezmény 10. cikke 2. b) bekezdésének megfelelően a végrehajtó szerv gondoskodik a kén- és nitrogénvegyületek üle- pedésének, valamint az ózon koncentrációjának hatásaira vonat- kozó információk előkészítéséről. e) a savasodás, az eutrofizáció és a fotokémiai szennyezés, vala- mint ezek szinergizmusai és összetett hatásai, káros hatásai- nak csökkentésére vonatkozó átfogó stratégia részletes előké- szítése; és számított (5) A szerződő felek a végrehajtó szerv ülésén rendszeres időkö- zönként gondoskodnak az EMEP területi hatálya alá tartozó orszá- gokra harmonizált kibocsátáscsökkentési elosztásra vonatkozó ellenőrzött informá- ciók elkészítéséről integrált értékelési modellekkel, ideértve a lég- köri áramlási modelleket, azzal a céllal, hogy tovább csökkentsék a kén- és nitrogénvegyületek aktuális ülepedése és a kritikus ter- helési értékek, valamint az aktuális ózonkoncentrációk és az I. nemzetközileg f) a kritikus terheléseken és kritikus szinteken, valamint a tech- nológiai fejlesztéseken alapuló kén, nitrogén-oxid, ammónia és illékony szerves vegyületek kibocsátásának további csök- kentését célzó stratégiák, a kibocsátáscsökkentés nemzetközi- leg optimalizált elosztásának számítására alkalmazott integrált értékelési modellezés fejlesztése annak figyelembevételével, hogy egyik felet sem terhelhetik aránytalanul nagy költségek. Különös hangsúlyt kell fektetni a mezőgazdaságból és a köz- lekedésből származó kibocsátásokra; 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 181 g) az időbeli trendek meghatározása, a kén- és nitrogénvegyü- letek és illékony szerves vegyületek, valamint a fotokémiai szennyezésnek az emberi egészségre (beleértve a szilárdanyag- koncentrációhoz való hozzájárulásukat), a környezetre, (főleg a savasodás és az eutrofizáció által) és az anyagokra (különö- sen a történelmi és kulturális műemlékekre) gyakorolt széle- sebb körű hatásának tudományos megértése, számításba véve a kén-oxidok, a nitrogén-oxidok, az ammónia, az illékony szerves vegyületek és a troposzferikus ózon közötti kapcsola- tot; h) kibocsátáscsökkentési technológiák, energiahatékonyságot növelő, energiahatékonysági és megújuló energiát használó technológiák és technikák; i) a gazdaságokban alkalmazható ammóniacsökkentési techni- kák hatékonysága és ezek hatása a helyi és regionális ülepedé- sekre; információkat, a kén- szerződő felek, az EMEP és a végrehajtó szerv segédszervei által szolgáltatott és nitrogénvegyületek koncentrációjára és ülepedésére, valamint a fotokémiai szennye- zés hatásaira vonatkozó adatokat, valamint a (9) bekezdésben leírt, a végrehajtó szerv által készített beszámolót. (2) a) A szerződő felek a végrehajtó szerv ülésein felülvizsgálják az e jegyzőkönyvben vállalt kötelezettséget, beleértve: i. kötelezettségeiket a 7. cikk (5) bekezdésében leírt szá- mított és nemzetközileg optimalizált kibocsátáscsök- kentési hányadukkal összefüggésben; és j) a közlekedési szükségletek kezelése, valamint a kevésbé szennyező közlekedési módok fejlesztése és elősegítése; ii. a jegyzőkönyvbe foglalt célok elérése érdekében tett lépések és előrehaladás megfelelőségét; k) a kén, a nitrogén-oxidok, az ammónia és az illékony szerves vegyületek kibocsátásának csökkentéséből eredő, a környezet- ben és az emberi egészségben jelentkező előnyök mennyiségi meghatározása és, ahol lehetséges, gazdasági értékelése; l) azon eszközök fejlesztése, amelyek e munka módszerét és eredményét széles körben alkalmazhatóvá és hozzáférhetővé tehetik. 9. cikk A jegyzőkönyvnek való megfelelés Rendszeresen felül kell vizsgálni, hogy a szerződő felek teljesítették-e az e jegyzőkönyvben vállalt kötelezettségeiket. A végrehajtó szerv tizenötödik ülésén, az 1997/2. számú határozat- tal létrehozott Végrehajtási Bizottság végzi ezeket a felülvizsgá- latokat, és beszámol a feleknek a végrehajtó szerv ülésén a hatá- rozat mellékletében, illetve az ahhoz kapcsolódó módosításokban megadottaknak megfelelően. 10. cikk A felek által a végrehajtó szerv ülésein végzett felülvizsgálatok b) A felülvizsgálatnak számításba kell vennie a savasodás, az eutrofizáció és a fotokémiai szennyezés hatásaira vonat- kozó rendelkezésre álló legjobb tudományos ismereteket, beleértve a vonatkozó egészségügyi hatásokra, kritikus szintekre és terhelésekre, az integrált elemzés-modellezés fejlesztésére és tökéletesítésére, a technológiai fejlődésre, a változó gazdasági feltételekre, a kibocsátások és csökken- tési technikák adatbázisban végzett fejlesztésére, különö- sen az ammónia és a VOC tekintetében, valamint a kibo- csátási szintekre vonatkozó kötelezettségek teljesítésének felmérését; c) A felülvizsgálattal kapcsolatos eljárásokat, módszereket és ütemezést a szerződő felek a végrehajtó szerv ülésén hatá- rozzák meg. Az első ilyen jellegű felülvizsgálatnak legké- sőbb e jegyzőkönyv hatálybalépését követő egy éven belül meg kell kezdődnie. 11. cikk Viták rendezése (1) Az egyezmény 10. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfele- lően a szerződő felek a végrehajtó szerv ülésein felülvizsgálják a (1) Amennyiben a jegyzőkönyv értelmezése vagy alkalmazása kapcsán két vagy több szerződő fél között vita támad, a megol- dást tárgyalás vagy a vitában részes felek számára elfogadható bár- mely más vitarendező eljárás révén kell keresniük. 182 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet (2) A jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyá- sakor vagy az ahhoz való csatlakozáskor azon szerződő fél, amely nem regionális gazdasági integrációs szervezet, a letéteményeshez benyújtott írásos nyilatkozatában kinyilváníthatja, hogy a jegyző- könyv értelmezése vagy alkalmazása kérdésében egy másik, ugyanezt a kötelezettséget elfogadó féllel szemben keletkező vitás kérdés esetén elismeri a vita rendezésének alábbi egyik vagy mind- két módszerét ipso facto és megállapodás nélkül kötelezőként bár- mely szerződő fél vonatkozásában, amely elfogadja ugyanezt a kötelezettséget: a) a vita Nemzetközi Bíróság elé terjesztése; 12. cikk Mellékletek E jegyzőkönyv mellékletei szerves részét képezik e jegyzőkönyv- nek. b) választottbíráskodás, amelynek összhangban kell lennie a szer- ződő felek által meghatározott eljárással, amelyet a végrehajtó szerv ülésén, választottbíráskodásról szóló mellékletként a lehető leghamarabb el kell fogadni. 13. cikk Módosítás és kiigazítás integrációs szervezet szerződő félként A regionális gazdasági hasonló hatású nyilatkozatot tehet a választottbíráskodással kap- csolatban a fenti b) pontban meghatározott eljárás szerint. (3) A (2) bekezdéssel összhangban tett nyilatkozat hatályos, amíg a nyilatkozatban foglaltak szerint hatályát nem veszti, vagy a visszavonásra vonatkozó írásbeli nyilatkozatnak a letéteményes- nél történő letétbe helyezésétől számított három hónapig. (4) A Nemzetközi Bíróságon vagy a választottbíráskodás előtt folyamatban lévő eljárást sem új nyilatkozat, sem a nyilatkozat visszavonásáról vagy lejártáról szóló értesítés nem befolyásolja semmilyen módon, hacsak a vitában részes szerződő felek más- képpen nem rendelkeznek. (5) Amennyiben a vitában részes szerződő felek nem fordulnak a viták rendezésének (2) bekezdésben leírt módjához, és tizenkét hónappal az után, hogy valamely szerződő fél bejelentette, hogy vitája van egy másikkal, az érintett szerződő felek nem tudták ren- dezni vitájukat az (1) bekezdésben leírt módon, a vitát bármely szerződő fél kérésére egyeztetésre kell bocsátani. (1) E jegyzőkönyv módosítását bármely szerződő fél javasolhatja. Az egyezményt aláíró bármely szerződő fél javasolhatja a jegyző- könyv II. mellékletének kiigazítását oly módon, hogy nevével, kibocsátásaival, kibocsátási plafonértékekkel és kibocsátásai szá- zalékos csökkentésével egészítsék ki a jegyzőkönyvet. (2) A javasolt módosítások szövegét a Bizottság végrehajtó titká- rához kell írásban eljuttatni, aki azokat közli valamennyi szerződő féllel. A javasolt módosításokat a végrehajtó szerv a soron követ- kező éves ülésén csak akkor vitatja meg, ha a végrehajtó titkár e javaslatokat legalább 90 nappal az ülést megelőzően a szerződő felek számára továbbította. (3) A jegyzőkönyv, illetve annak II–IX. melléklete módosítását a végrehajtó szerv ülésén jelenlévő szerződő felek konszenzussal fogadják el, és a módosítás az azt elfogadó szerződő felek tekin- tetében attól az időponttól számított kilencvenedik napon lép hatályba, amikor a szerződő felek kétharmada letétbe helyezte a módosításra vonatkozó elfogadási okiratát. A többi szerződő fél tekintetében a módosítás kilencven nappal azt követően lép hatályba, hogy az adott szerződő fél letétbe helyezi elfogadó oki- ratát. (6) Az (5) bekezdés céljára egyeztetőbizottságot kell létrehozni. A bizottságnak az érintett felek által egyenlő számban kijelölt tagok- ból kell állnia, vagy, amennyiben az egyeztetésben részt vevő felek érdeke megegyezik, a bizottság a közös érdekeltségű csoport által kiválasztott tagokból és az így kijelölt tagok által közösen kivá- lasztott elnökből áll. A bizottság ajánlás formájában hoz döntést, amelyet a feleknek jóhiszeműen kell tudomásul venniük. (4) E jegyzőkönyv (3) bekezdésében nem hivatkozott mellékle- teknek a módosítását a végrehajtó szerv ülésén jelen lévő szer- ződő felek konszenzussal fogadják el. A Bizottság végrehajtó tit- kárától érkezett, valamennyi szerződő félnek szóló értesítést követő kilencvenedik nap elteltével bármely melléklet módosítása hatályba lép azon szerződő felek tekintetében, amelyek nem nyúj- tottak be bejelentést a letéteményeshez az alábbi, (5) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően, feltéve, hogy legalább tizenhat szerződő fél nem nyújtott be ilyen bejelentést. 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 183 (5) Ha valamely szerződő fél nem tudja jóváhagyni egy, a (3) bekezdésben nem hivatkozott melléklet módosítását, erről írás- ban tájékoztatnia kell a letéteményest az elfogadás közlésétől szá- mított kilencven napon belül. A letéteményes késedelem nélkül minden ilyen bejelentésről köteles értesíteni a többi szerződő felet. Bármely szerződő fél korábbi bejelentését elfogadásra cserélheti; az elfogadó nyilatkozat letéteményesnél történő letétbe helyezé- sével lép a melléklet módosítása e szerződő fél tekintetében hatályba. (6) A II. melléklet kiigazításait a végrehajtó szerv ülésén részt vevő szerződő felek konszenzussal fogadják el, és ez a jelen lévő szerződő felek tekintetében 90 nappal azt követően lép hatályba, hogy a Bizottság végrehajtó titkára írásban értesítette e szerződő feleket a kiigazítás elfogadásáról. 14. cikk Aláírás (1) E jegyzőkönyv Göteborgban (Svédország), 1999. novem- ber 30. és december 1. között, ezt követően 2000. május 30-ig az Egyesült Nemzetek New York-i székházában írható alá a Bizottság tagországai, valamint a Gazdasági és Szociális Tanács 1947. már- cius 28-i 36. (IV. ) sz. határozatának 8. cikke alapján az Európai Gazdasági Bizottságban tanácskozási jogállással rendelkező álla- mok, valamint az Európai Gazdasági Bizottság szuverén tagorszá- gaiból álló olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek által, amelyek hatáskörrel bírnak az egyezményben foglalt kérdésekkel kapcsolatos nemzetközi megállapodásokról tárgyalásokat foly- tatni, ilyeneket kötni és alkalmazni, feltéve, hogy az érintett államok és szervezetek az egyezményben szerződő félként szere- pelnek. (2) E regionális gazdasági integrációs szervezetek – a hatáskö- rükbe tartozó kérdésekben – saját nevükben gyakorolják azokat a jogokat és teljesítik azokat a kötelezettségeket, amelyek a jegyző- könyv szerint e szervezetek tagországait megilletik. Ilyen esetek- ben e szervezetek tagországai külön-külön nem gyakorolhatják e jogaikat. (3) A megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási oki- ratokat letétbe kell helyezni a letéteményesnél. 16. cikk Letéteményes A letéteményes az Egyesült Nemzetek főtitkára. 17. cikk Hatálybalépés (1) E jegyzőkönyv a tizenhatodik megerősítő, elfogadási és jóvá- hagyási okiratnak a letéteményesnél történő letétbe helyezésétől számított kilencvenedik napon lép hatályba. (2) Minden olyan, a 14. cikk (1) bekezdésében említett követel- ményeket kielégítő állam és szervezet esetében, amely a tizenha- todik megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okira- tának letétbe helyezését követően erősíti meg, fogadja el, hagyja jóvá e jegyzőkönyvet, vagy csatlakozik ahhoz, a jegyzőkönyv az illető szerződő fél saját megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezése időpontját követő kilencvenedik napon lép hatályba. 18. cikk Felmondás E jegyzőkönyvnek a szerződő féllel szemben való hatálybalépését követő öt év elteltével, a szerződő fél a letéteményeshez intézett írásos értesítéssel bármikor felmondhatja a jegyzőkönyvet. A fel- mondás az értesítésnek a letéteményes általi kézhezvétele idő- pontját követő kilencvenedik napon lép hatályba, vagy a felmondó értesítés bejelentésében meghatározott későbbi idő- pontban. 19. cikk Hiteles szövegek 15. cikk Ratifikálás, elfogadás, jóváhagyás és csatlakozás A jegyzőkönyv eredeti példányát, amelynek angol, francia és orosz nyelvű szövege egyaránt hiteles, az Egyesült Nemzetek főtit- káránál kell letétbe helyezni. (1) E jegyzőkönyvet az aláíróknak meg kell erősíteniük, el kell fogadniuk vagy jóvá kell hagyniuk. Ennek hiteléül az erre megfelelően felhatalmazott alulírottak a jegyzőkönyvet aláírták. (2) E jegyzőkönyvhöz 2000. május 31-étől a 14. cikk (1) bekez- désében szereplő követelményeket teljesítő államok és szerveze- tek csatlakozhatnak. Készült Göteborgban (Svédország), ezerkilencszázkilencvenkilenc november harmincadikán. 184 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet I. MELLÉKLET KRITIKUS TERHELÉSEK ÉS SZINTEK I. KRITIKUS SAVTERHELÉS A. Az EMEP területi hatálya alá tartozó szerződő felek esetén 1. Az ökoszisztémára vonatkozó kritikus savterhelések (az 1. cikk meghatározása szerint) meghatározása az egyezménynek a kritikus szintek/terhelések, illetve az ezeket meghaladó értékekkel rendelkező földrajzi területek feltérképezésének módszertanáról és kritériumairól szóló kézikönyvének megfelelően történt. E savképző lerakódások a maximális mennyiséget jelentik, amelyet az ökoszisztéma hosszú távon képes elviselni károsodás nélkül. A nitrogén tekintetében a kritikus savterhelések figyelembe veszik az ökoszisztémán belüli nitrogénelvonó folyamatokat (pl. növények általi felvétel). A kénre vonatkozó kritikus savterhelések nem. A kombinált, kénre és nitrogénre vonatkozó kritikus savterhelés csak akkor érinti a nitrogént, ha a nitrogénlerakódás nagyobb az ökoszisztéma nitrogénelvonó folyamatainál. A szerződő felek által jelentett kritikus terheléseket összegezték az integrált értékelési modellezés céljára, amelyet a II. mellékletben található kibocsátható legnagyobb mennyiség meghatározásakor útmutatóként alkalmaznak. B. Észak-amerikai szerződő felek esetén 2. Kelet-Kanada esetén az erdős ökoszisztémát érő kritikus kén- és nitrogénterhelések értékeit a tudományos módszertan és kritériumok segítségével határozták meg (1997 Canadian Acid Rain Assessment – Kanadai Savaseső-értékelés), az egyezmény kritikus szintekkel, terhelésekkel, illetve az ezeket meghaladó értékekkel rendelkező földrajzi területek feltérképezésének tudományos módszertanát és kritériumait meghatározó kézikönyvének megfelelően. A kelet-kanadai kritikus terhelési értékek (az 1. cikk meghatározása szerint) a lerakódott szulfátot jelentik kg/ha/év mértékegységben kifejezve. A nyugat-kanadai Alberta, ahol a lerakódási értékek jelenleg a környezetvédelmi határértékeknél alacsonyabbak, az Európában a talaj potenciális savasságának meghatározására használt generic kritikus terhelési osztályozási rendszereket vette át. A potenciális savasodáshoz szükséges kritikus terhelések meghatározása mellett Alberta létrehozott a savasodást okozó kibocsátások kezelésére szolgáló cél- és ellenőrző (monitoring) terheléseket. 3. Az Amerikai Egyesült Államok esetében a savasodás hatásait az ökoszisztéma érzékenységének, a savképző vegyületek ökoszisztémán belüli teljes terhelésének és az ökoszisztémán belüli nitrogénelvonó folyamatokkal kapcsolatos bizonytalanság értékelésének segítségével becsülték. 4. E terheléseket és hatásokat az integrált értékelési modellezésben használják, és a II. mellékletben található, Kanadára és az Amerikai Egyesült Államokra vonatkozó kibocsátható legnagyobb mennyiség meghatározásakor útmutatóként alkalmazzák. II. KRITIKUS TÁPANYAGNITROGÉN-TERHELÉSEK Az EMEP területi hatálya alá tartozó szerződő felek esetén (5) Az ökoszisztémára vonatkozó kritikus tápanyagnitrogén (eutrofizáció) -terhelések (az 1. cikk meghatározása szerint) meghatározása a kritikus szintek/terhelések, illetve az ezeket meghaladó értékekkel rendelkező földrajzi területek feltérképezésének módszertanát és kritériumait meghatározó kézikönyvnek megfelelően történt. Ezek az eutrofizáló nitrogénlerakódások maximális mennyiségei, amelyet az ökoszisztéma hosszú távon képes elviselni károsodás nélkül. A szerződő felek által jelentett kritikus terheléseket összegezték az integrált értékelési modellezésben való használat céljára, amelyet a II. mellékletben található kibocsátható legnagyobb mennyiség meghatározásakor útmutatóként alkalmaznak. 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 185 III. KRITIKUS ÓZONSZINTEK A. Az EMEP területi hatálya alá tartozó szerződő felek esetén 6. 7. 8. Az ózon kritikus szintjeit a növények védelme érdekében határozták meg a kritikus szintek/terhelések, illetve az ezeket meghaladó értékekkel rendelkező földrajzi területek feltérképezésének módszertanát és kritériumait meghatározó kézikönyvnek megfelelően. Ezeket a 40 ppb (térfogati billiomodrész) küszöbértéket meghaladó kumulatív expozícióként fejezik ki. Ezt a kitettségi indexet AOT40-ként jelölik (a 40 ppb küszöböt meghaladó összegezett expozíció). Az AOT40-et úgy számolják, hogy összegzik az órás koncentráció (ppb-ben kifejezett) értéke és a 40 ppb közti különbséget minden olyan órában, mikor a koncentráció meghaladja a 40 ppb-t. Az ózonnak a termésre ható hosszú távú kritikus szintjének május–júniusra (mint tipikus növekedési időszakra), nappali órákra, AOT40 3 000 ppb-ben történő meghatározását azon veszélyeztetett területek kijelölésére használták, ahol a kritikus szinteket túllépték. A jelen jegyzőkönyvben vállalt integrált értékelési modellezésben a túllépések fajlagos csökkentését tűzték ki célul, hogy az alábbi II. mellékletben található kibocsátható legnagyobb mennyiség meghatározásakor útmutatóként szolgáljanak. A termésre ható ózon hosszú távú kritikus szintje más növények, például a fák és a természetes vegetáció védelmét is elősegíti. További tudományos munka folyik a vegetációra ható ózon kritikus szintjének túllépésére vonatkozó még differenciáltabb értelmezés kidolgozására. Az emberi egészségre ható kritikus ózonszintet a WHO Air Quality Guideline (Levegőminőségi Iránymutatások) 120 μg/m3 ózonszintben, 8 órás átlagban határozta meg. Az Egészségügyi Világszervezet Európai Területi Irodájával (WHO/EURO) együttműködve az integrált értékelés modellezése céljára a WHO Air Quality Guideline helyettesítőjeként az egy évre számított, AOT60-ként kifejezett kritikus szintet (a 60 ppb küszöböt meghaladó összegezett kitettség, azaz 120 μg/m3 ppb esetén) fogadták el. Ezt azon veszélyeztetett területek kijelölésére használták, ahol a kritikus szinteket túllépték. A jelen jegyzőkönyvben vállalt integrált értékelési modellezésben a túllépések fajlagos csökkentését tűzték ki célul, hogy az alábbi II. mellékletben található kibocsátható legnagyobb mennyiség meghatározásakor útmutatóként szolgáljanak. B. Észak-amerikai szerződő felek esetén 9. Kanada esetén az ózon kritikus szintjeit az emberi egészség és a környezet védelmében határozzák meg, és felhasználják az egész Kanadára vonatkozó ózonhatárértékek meghatározásakor. Az alábbi II. mellékletben található kibocsátható legnagyobb mennyiséget az egész Kanadára vonatkozó ózonhatárértékek eléréséhez szükséges kitűzött szint szerint határozzák meg. 10. Az Amerikai Egyesült Államokban az ózon kritikus szintjeit úgy határozzák meg, hogy megfelelő biztonsággal védjék a közegészséget, minden ismert vagy előre látott káros hatástól védjék a közjólétet, és hogy segítségükkel felállítsák a nemzeti környezeti levegőminőségi határértékeket. Az integrált értékelési modellezést és a nemzeti környezeti levegőminőségi határértékeket az alábbi II. mellékletben található, az Amerikai Egyesült Államokra vonatkozó kibocsátható legnagyobb mennyiség/és csökkentések meghatározásánál útmutatóként alkalmazzák. 186 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet II. MELLÉKLET KIBOCSÁTHATÓ LEGNAGYOBB MENNYISÉG Az alábbi táblázatokban felsorolt kibocsátható legnagyobb mennyiségek e jegyzőkönyv 3. cikkének (1) és (10) bekezdésében leírt kötelezettségekre vonatkoznak. Az 1980. és 1990. évi kibocsátási szintek, valamint a felsorolt százalékos kibocsátáscsökkentések csak tájékoztatásul szolgálnak. 1. táblázat: Kénre vonatkozó kibocsátási korlátok (ezer tonna SO2 évente) Felek Kibocsátási szintek 1980 1990 Kibocsátható legnagyobb mennyiség 2010. évre Százalékos kibocsátáscsökkentések a 2010. évre (bázisév 1990) Örményország Ausztria Belorusszia Belgium Bulgária Kanada (a) 141 400 740 828 73 91 637 372 2 050 2 008 4 643 3 236 PEMA (SOMA) 3 135 1 873 Horvátország 150 180 Cseh Köztársaság 2 257 1 876 Dánia Finnország 450 584 182 260 Franciaország 3 208 1 269 Németország Görögország 7 514 5 313 400 509 Magyarország 1 633 1 010 Írország Olaszország Lettország 222 178 3 757 1 651 – 119 73 39 480 106 856 70 283 55 116 400 550 546 550 42 500 107 0 % – 57 % – 25 % – 72 % – 57 % – 61 % – 85 % – 70 % – 55 % – 68 % – 90 % 7 % – 46 % – 76 % – 70 % – 10 % (a) A jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a hozzá való csatlakozáskor Kanada kibocsátható legnagyobb mennyiségeket határoz meg vagy országos szinten, vagy PEMA-jára (szennyező anyagok kezelési területe) vonatkozóan, és vál- lalja, hogy 2010-re vonatkozóan ilyen legmagasabb értékeket határoz meg. A kénre vonatkozó PEMA a kén-oxidok kezelési terü- lete (SOMA), amelynek kijelölésére az 1994. június 14-én Oslóban elfogadott, a kénkibocsátás további csökkentéséről szóló jegy- zőkönyv III. melléklete alapján került sor. Ez egy 1 millió km2 nagyságú terület, mely magában foglalja a Prince Edward-sziget, Új-Skócia és New Brunswick egész területét, Quèbec tartománynak a Szent Lőrinc-öböl északi partjánál lévő Havre St. Pierre-t és a Quèbec–Ontario határ James-öblöt metsző pontját összekötő egyenestől délre fekvő területét, és Ontario tartománynak a Què- bec–Ontario határ James-öblöt metsző pontját és a Felső-tó északi partjánál lévő Nipigon folyót összekötő egyenestől délre fekvő területét. 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 187 Felek Kibocsátási szintek 1980 1990 Kibocsátható legnagyobb mennyiség 2010. évre Százalékos kibocsátáscsökkentések a 2010. évre (bázisév 1990) Liechtenstein 0,39 0,15 Litvánia Luxemburg Hollandia Norvégia 311 222 24 15 490 202 137 53 0,11 145 4 50 22 Lengyelország 4 100 3 210 1 397 Portugália 266 362 Moldovai Köztársaság 308 265 Románia 1 055 1 311 Orosz Föderáció (a) 7 161 4 460 PEMA Szlovákia Szlovénia 1 062 1 133 780 543 235 194 Spanyolország (a) 2 959 2 182 Svédország 491 119 170 135 918 635 110 27 774 67 26 Svájc Ukrajna 116 43 3 849 2 782 1 457 Egyesült Királyság 4 863 3 731 625 Amerikai Egyesült Államok (b) – 27 % – 35 % – 73 % – 75 % – 58 % – 56 % – 53 % – 49 % – 30 % – 44 % – 80 % – 86 % – 65 % – 44 % – 40 % – 48 % – 83 % Európai Közösség 26 456 16 436 4 059 – 75 % (a) Az adatok az EMEP európai részére vonatkoznak. (b) A jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a hozzá való csatlakozáskor az Amerikai Egyesült Államok- nak, az e mellékletbe való foglalás céljából biztosítania kell: a) országosan vagy a PEMA-ban – amennyiben benyújtott kénre vonat- kozó PEMA-t a III. mellékletbe foglalás céljából – alkalmazandó mozgó és helyhez kötött kénforrások kibocsátáscsökkentésére vonatkozó külön intézkedéseket; b) az összes becsült kénkibocsátási szint 1990-ben mért országos vagy PEMA-beli értékét; c) 2010-re vonatkozó kénkibocsátási szintek indikatív értékét; valamint d) a kénkibocsátás csökkentésének összesített, becsült, szá- zalékban kifejezett értékét. A b) részt a táblázat, míg az a), c) és d) részt a táblázat lábjegyzete fogja tartalmazni. 188 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet 2. táblázat: Nitrogén-oxidokra vonatkozó kibocsátható legnagyobb mennyiség (ezer tonna NO2 évente) Felek Kibocsátási szintek 1990 Kibocsátási korlát 2010. évre Százalékos kibocsátáscsökkentések a 2010. évre (bázisév 1990) Örményország Ausztria Belorusszia Belgium Bulgária Kanada (a) Horvátország Cseh Köztársaság Dánia Finnország Franciaország Németország Görögország Magyarország Írország Olaszország Lettország Liechtenstein Litvánia Luxemburg Hollandia Norvégia Lengyelország Portugália Moldovai Köztársaság Románia Orosz Föderáció (b) PEMA 46 194 285 339 361 2 104 87 742 282 300 1 882 2 693 343 238 115 46 107 255 181 266 87 286 127 170 860 1 081 344 198 65 1 938 1 000 93 0,63 158 23 580 218 1 280 348 100 546 3 600 360 84 0,37 110 11 266 156 879 260 90 437 265 0 % – 45 % – 11 % – 47 % – 26 % 0 % – 61 % – 55 % – 43 % – 54 % – 60 % 0 % – 17 % – 43 % – 48 % – 10 % – 41 % – 30 % – 52 % – 54 % – 28 % – 31 % – 25 % – 10 % – 20 % – 26 % (a) E jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a hozzá való csatlakozáskor Kanada 1990-re vonatkozó nitrogén-oxid-kibocsátási szinteket és 2010-re vonatkozó nitrogén-oxid-kibocsátásra vonatkozó legnagyobb mennyiségeket ad meg, vagy országos szinten, vagy a PEMA-jára vonatkozóan, amennyiben benyújtott PEMA-t. (b) Az adatok az EMEP európai részére vonatkoznak. 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 189 Felek Kibocsátási szintek 1990 Kibocsátási korlát 2010. évre Százalékos kibocsátáscsökkentések a 2010. évre (bázisév 1990) Szlovákia Szlovénia Spanyolország (a) Svédország Svájc Ukrajna Egyesült Királyság Amerikai Egyesült Államok (b) 225 62 1 113 338 166 1 888 2 673 130 45 847 148 79 1 222 1 181 – 42 % – 27 % – 24 % – 56 % – 52 % – 35 % – 56 % Európai Közösség 13 161 6 671 – 49 % (a) Az adatok az EMEP európai részére vonatkoznak. (b) A jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a hozzá való csatlakozáskor az Amerikai Egyesült Államok- nak az e mellékletbe való foglalás céljából biztosítani kell: a) országosan vagy a PEMA-ban – amennyiben benyújtott nitrogénre vonatkozó PEMA-t a III. mellékletbe foglalás céljából – alkalmazandó mozgó és helyhez kötött nitrogénforrások kibocsátáscsök- kentésére vonatkozó külön intézkedéseket; b) az összes becsült nitrogénkibocsátási szint 1990-ben mért országos, vagy PEMA- beli értékét; c) 2010-re vonatkozó nitrogénkibocsátási szintek indikatív értékét; valamint d) a nitroénkibocsátás csökkentésének összesített, becsült, százalékban kifejezett értékét. A b) részt a táblázat, míg az a), c) és d) részt a táblázat lábjegyzete fogja tartal- mazni. 3. táblázat: Ammóniára vonatkozó kibocsátható legnagyobb mennyiség (ezer tonna NH3 évente) Felek Kibocsátási szintek 1990 Kibocsátási korlát 2010. évre Százalékos kibocsátáscsökkentések a 2010. évre (bázisév 1990) Örményország Ausztria Belorusszia Belgium Bulgária Horvátország Cseh Köztársaság 25 81 219 107 144 37 156 25 66 158 74 108 30 101 0 % – 19 % – 28 % – 31 % – 25 % – 19 % – 35 % 190 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet Felek Kibocsátási szintek 1990 Kibocsátási korlát 2010. évre Százalékos kibocsátáscsökkentések a 2010. évre (bázisév 1990) Dánia Finnország Franciaország Németország Görögország Magyarország Írország Olaszország Lettország Liechtenstein Litvánia Luxemburg Hollandia Norvégia Lengyelország Portugália Moldovai Köztársaság Románia 122 35 814 764 80 124 126 466 44 0,15 84 7 226 23 508 98 49 300 Oroszorsz Föderáció (a) 1 191 PEMA Szlovákia Szlovénia Spanyolország (a) Svédország Svájc Ukrajna Egyesült Királyság Európai Közösség (a) Az adatok az EMEP európai részére vonatkoznak. 61 62 24 351 61 72 729 333 69 31 780 550 73 90 116 419 44 0,15 84 7 128 23 468 108 42 210 49 39 20 353 57 63 592 297 – 43 % – 11 % – 4 % – 28 % – 9 % – 27 % – 8 % – 10 % 0 % 0 % 0 % 0 % – 43 % 0 % – 8 % 10 % – 14 % – 30 % – 20 % – 37 % – 17 % 1 % – 7 % – 13 % – 19 % – 11 % – 15 % 3 671 3 129 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 191 4. táblázat: Illékony szerves vegyületekre vonatkozó kibocsátható legnagyobb mennyiség (ezer tonna VOC évente) Felek Kibocsátási szintek 1990 Kibocsátási korlát 2010. évre Százalékos kibocsátáscsökkentések a 2010. évre (bázisév 1990) Örményország Ausztria Belorusszia Belgium Bulgária Kanada (a) Horvátország Cseh Köztársaság Dánia Finnország Franciaország Németország Görögország Magyarország Írország Olaszország Lettország Liechtenstein Litvánia Luxemburg Hollandia Norvégia Lengyelország Portugália Moldovai Köztársaság Románia Orosz Föderáció (b) PEMA Szlovákia Szlovénia Spanyolország (b) 81 351 533 324 217 2 880 105 435 178 209 2 957 3 195 373 205 197 2 213 152 1,56 103 20 502 310 831 640 157 616 3 566 203 149 42 1 094 81 159 309 144 185 90 220 85 130 1 100 995 261 137 55 1 159 136 0,86 92 9 191 195 800 202 100 523 165 140 40 669 0 % – 55 % – 42 % – 56 % – 15 % – 14 % – 49 % – 52 % – 38 % – 63 % – 69 % – 30 % – 33 % – 72 % – 48 % – 11 % – 45 % – 11 % – 55 % – 62 % – 37 % – 4 % – 68 % – 36 % – 15 % – 19 % – 6 % – 5 % – 39 % (a) E jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a hozzá való csatlakozáskor Kanada 1990-re vonatkozó illé- kony szerves vegyületek kibocsátási szintjét és 2010-re vonatkozó illékony szerves vegyületekre vonatkozó kibocsátható legna- gyobb mennyiségeket ad meg, vagy országos szinten, vagy a PEMA-jára vonatkozóan, amennyiben benyújtott PEMA-t. (b) Az adatok az EMEP európai részére vonatkoznak. 192 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet Felek Kibocsátási szintek 1990 Kibocsátási korlát 2010. évre Százalékos kibocsátáscsökkentések a 2010. évre (bázisév 1990) Svédország Svájc Ukrajna Egyesült Királyság Amerikai Egyesült Államok (a) 526 292 1 369 2 555 241 144 797 1 200 – 54 % – 51 % – 42 % – 53 % Európai Közösség 15 353 6 600 – 57 % (a) A jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a hozzá való csatlakozáskor az Amerikai Egyesült Államok- nak az e mellékletbe való foglalás céljából biztosítani kell: a) országosan vagy a PEMA-ban – amennyiben benyújtott illékony szerves vegyületekre vonatkozó PEMA-t a III. mellékletbe foglalás céljából – alkalmazandó mozgó és helyhez kötött VOC-források kibocsátáscsökkentésére vonatkozó külön intézkedéseket; b) az összes becsült VOC-kibocsátási szint 1990-ben mért országos vagy PEMA-beli értékét; c) 2010-re vonatkozó VOC-kibocsátási szintek indikatív értékét; valamint d) a VOC-kibocsátás csökkentésének összesített, becsült, százalékban kifejezett értékét. A b) részt a táblázat, míg az a), c) és d) részt a táblázat lábjegyzete fogja tartal- mazni. 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 193 III. MELLÉKLET KIJELÖLT SZENNYEZO ANYAGOK KIJELÖLT KEZELESI TERÜLETE (PEMA) A következő PEMA e jegyzőkönyv céljából kerül felsorolásra: Orosz Föderációs PEMA Ez a Murmanszk oblaszty (= terület), Karéliai Köztársaság, a Leningrád oblaszty (Szentpétervárral együtt), a Pskov oblaszty, a Novgorod oblaszty és a Kalinyingrádoblaszty. A PEMA határa egybeesik az Orosz Föderáció tagállamainak állam- és közigazgatási határaival. 194 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet IV. MELLÉKLET A HELYHEZ KÖTÖTT FORRÁSOK KÉNKIBOCSÁTÁSÁNAK HATÁRÉRTÉKEI 1. Az A. szakasz vonatkozik a Kanadán és az Amerikai Egyesült Államokon kívüli szerződő felekre, míg a B. szakasz vonatkozik Kanadára, és a C. szakasz vonatkozik az Amerikai Egyesült Államokra. A. szerződő felek Kanadán és az Amerikai Egyesült Államokon kívül 2. Az A. szakasz 2. táblázata és a 11. , valamint a 12. pontja kivételével, a határérték a berendezések véggázában lévő gáz-halmazállapotú anyagok azon maximális mennyiségét jelenti, amely nem léphető túl. Amennyiben másképp nem rendelkeznek, a szennyező anyag tömegét kell osztani a véggáz térfogatával (mg/m3-ben kifejezve), a száraz gáz hőmérsékletét és nyomását standard állapotban feltételezve (a térfogat 273,15 K és 101,3 kPa esetén). A véggáz oxigéntartalmát figyelembe véve az alábbi táblázatokban megadott értékeket kell alkalmazni minden forráskategóriára. A véggázban lévő szennyező anyagok koncentrációjának csökkentése céljából alkalmazott hígítás nem megengedett. A készülékek indítását, leállítását és karbantartatását nem kell figyelembe venni. 3. A kibocsátásokat minden esetben ellenőrizni (monitoring) (1) kell. A határértékeknek való megfelelést ellenőrizni kell. Az ellenőrzés történhet folyamatos vagy szakaszos méréssel, approbációval vagy egyéb, műszakilag megfelelő módszerrel. 4. A szennyező anyagok mintavételét és analízisét, valamint a mérőrendszerek kalibrálására alkalmazott mérési referencia-módszereket az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) vagy a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) által megállapított szabványok szerint kell végezni. Amíg a CEN- vagy az ISO-szabványok kidolgozása folyik, nemzeti szabványokat kell alkalmazni. 5. Ha a SO2-kibocsátás meghaladja a 75 kg/h-t, a kibocsátást folyamatosan kell mérni. 6. Az új létesítmények folyamatos mérés esetén akkor felelnek meg a kibocsátási normáknak, ha a számított 24 órás középérték nem lépi túl a határértéket, és ha egyik órás középérték sem lépi túl a határértéket 100 %-kal. 7. Meglévő létesítményekben folyamatos mérés esetén a kibocsátási szabványoknak való megfelelés akkor áll fenn, ha a) a havi középértékek egyike sem lépi túl a határértéket; és b) a 48 órás középértékek 97 %-a nem lépi túl a határérték 110 %-át. 8. Szakaszos mérés esetén a kibocsátási szabványoknak való megfelelés akkor áll fenn (minimális követelmény), ha a jellegzetes feltételek mellett, megfelelő számban végzett mérésből kapott értékek átlaga nem lépi túl a kibocsátási normákat. 9. 50 MWth-nál nagyobb bemenő hőteljesítményű kazánok és ipari melegítők: 1. táblázat: Kazánokból származó SOx-kibocsátás határértékei (a) Bemenő hőteljesítmény (MWth) Határérték (b) (mg SO2 / Nm3) Háztartási szilárd tüzelőanyag eltávolítása haté- konyságának alternatívája Szilárd és folyékony tüze- lőanyagok, új berendezé- sek 50–100 100–300 850 850–200 (c) (lineáris csökkenés) > 300 200 (c) 90 % (d) 92 % (d) 95 % (d) (a) A határértékek különösen a következő esetekben nem alkalmazandók: – – – – – – – – – azokban az üzemekben, ahol az égéstermékeket közvetlen fűtésre, szárításra vagy tárgyak, illetve anyagok egyéb keze- lésére, pl. újraolvasztó kemencék, hőkezelő kemencék, használják, utóégető berendezések, azaz olyan műszaki berendezések, melyeket a füstgázok égetéssel történő tisztítására terveztek, és amelyek nem önálló égetőüzemként üzemelnek, a katalitikus krakkolás katalizátorainak regenerálását végző berendezések, a hidrogén-szulfidot kénné konvertáló berendezések, a vegyiparban használatos reaktorok, koksszal üzemelő olvasztók, léghevítők (cowper, kauper), hulladékégetők, dízel-, benzin-, gázmotorral vagy gázturbinával működtetett üzemek, az alkalmazott tüzelőanyagtól függetlenül. (b) Referencia-O2-tartalom 6 % szilárd, 3 % egyéb tüzelőanyag esetén. (c) Ha egy berendezés eléri a 300 mg/Nm3 SO2-t, akkor felmenthető az eltávolítási hatékonyság alkalmazása alól. (d) 400 a 0,25 %-nál kisebb kéntartalmú nehéz fűtőolaj esetén. (1) Az ellenőrzést (monitoring) átfogó tevékenységként kell értelmezni, beleértve a kibocsátások mérését, tömegmérleget stb. Folyamatosan és szakaszosan végezhető. 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 195 Bemenő hőteljesítmény (MWth) Határérték (a) (mg SO2 / Nm3) Háztartási szilárd tüzelőanyag eltávolítása hatékonyságának alternatívája Szilárd tüzelőanyagok, meglévő berendezések 50–100 100–500 2 000 2 000–400 lineáris csökkenés > 500 400 50–150 150–500 > 500 40 % 40–90 % (lineáris növekedés) 90 % Folyékony tüzelőanyagok, meg- lévő berendezések 50–300 1 700 300–500 1 700–400 (lineáris csökkenés) > 500 400 Gáz-halmazállapotú tüzelőanya- gok általában, új és meglévő beren- dezések Cseppfolyósított gáz, új és meglévő berendezések Alacsony fűtőértékű gázok (pl. : kokszkemencegáz, kohógáz) Kohógáz 35 5 új 400 meglévő 800 új 200 meglévő 800 Új tüzelőberendezések a finomítás- ban (az új égetőberendezések átlaga) > 50 (finomítói összkapacitás) 600 Meglévő finomítói égetőüzemek (a meglévő tüzelőberendezések átlaga) 1 000 (a) Referencia-O2-tartalom 6 % szilárd, 3 % egyéb tüzelőanyag esetén. 196 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet 10. Gázolaj Gázolaj 2. táblázat: A gázolaj kéntartalmára vonatkozó határértékek (a) Kéntartalom (tömegszázalék) < 0,2 2000. július 1. után < 0,1 2008. január 1. után (a) A gázolaj a HS 2710 kategóriába tartozó minden petróleumterméket jelent, vagy minden olyan petróleumterméket, amely desztillációs korlátai miatt az üzemanyag céljára előállított, közepesen desztillált kategóriába tartozik, és melynek legalább 85 %-a, desztillációs veszteségekkel együtt, 350 °C-on desztillálódik. A közúti és nem közúti használatra szánt gépjármű- vekben, valamint a mezőgazdasági traktorokban használt üzemanyagok nem tartoznak bele a definícióba. A tengerészeti célra használt gázolaj, ha a fenti leírásnak megfelel, illetve ha az ISO 8217 (1996) I. táblázatának tengerészeti desztillátu- mokra megadott viszkozitási vagy sűrűségi értékeinek megfelel, beletartozik a definícióba. 11. Claus-üzem: a napi 50 tonnánál több ként előállító Claus-üzemek esetén: a) Kénvisszanyerés 99,5 % új üzemek esetén; b) Kénvisszanyerés 97 % meglévő üzemek esetén. 12. Titán-dioxid-előállítás: az új és meglévő létesítményekben a titán-dioxid-gyártás feltárási és égetési lépései során keletkező kibocsátásokat 10 kg SO2-egyenérték/tonna titán-dioxid érték alá kell csökkenteni. B. Kanada 13. Az alábbi, helyhez kötött forrás kategóriába tartozó új, helyhez kötött származó kén-dioxid-kibocsátás szabályozására szolgáló határértékeket a szabályozási technológiáról és a szintekről rendelkezésre álló információk alapján határozzák meg, amelyekbe beletartoznak a más országok és a következő dokumentum által alkalmazott határértékek: Canada Gazette, Part I. Department of the Environment. Thermal Power Generation Emissions – National Guidelines for New Stationary Sources. 1993. május 15. , 1633–1638. o. forrásokból C. Amerikai Egyesült Államok 14. A következő helyhez kötött forrás kategóriákba tartozó új, helyhez kötött forrásokból származó, a kén-dioxid-kibocsátás korlátozására szolgáló határértékeket az alábbi dokumentumok részletezik: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Electric Utility Steam Generating Units – 40 Code of Federal Regulations (C. F. R. ) Part 60, Subpart D, and Subpart Da; Industrial-Commercial-Institutional Steam Generating Units – 40 C. F. R. Part 60, Subpart Db, and Subpart Dc; Sulphuric Acid Plants – 40 C. F. R. Part 60, Subpart H; Petroleum Refineries – 40 C. F. R. Part 60, Subpart J; Primary Copper Smelters – 40 C. F. R. Part 60, Subpart P; Primary Zinc Smelters – 40 C. F. R. Part 60, Subpart Q; Primary Lead Smelters – 40 C. F. R. Part 60, Subpart R; Stationary Gas Turbines – 40 C. F. R. Part 60, Subpart GG; 9. Onshore Natural Gas Processing – 40 C. F. R. Part 60, Subpart LLL; 10. Municipal Waste Combustors – 40 C. F. R. Part 60, Subpart Ea, and Subpart Eb; 11. Hospital/Medical/Infectious Waste Incinerators – 40 C. F. R. Part 60, Subpart Ec. 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 197 V. MELLÉKLET A HELYHEZ KÖTÖTT FORRÁSOKBÓL SZÁRMAZÓ NITROGÉN-OXID-KIBOCSÁTÁS HATÁRÉRTÉKEI 1. Az A. szakasz vonatkozik a Kanadán és az Amerikai Egyesült Államokon kívüli szerződő felekre, míg a B. szakasz vonatkozik Kanadára, és a C. szakasz vonatkozik az Amerikai Egyesült Államokra. A. Szerződő felek, Kanadán és az Amerikai Egyesült Államokon kívül 2. A határérték, az A. szakasz értelmében, a berendezések véggázában lévő gáz-halmazállapotú anyagok azon maximális mennyiségét jelenti, amely nem léphető túl. Amennyiben másképp nem rendelkeznek, a szennyező anyag tömegét kell osztani a füstgáz térfogatával (mg/m3-ben kifejezve), a száraz gáz hőmérsékletét és nyomását standard állapotban feltételezve (a térfogat 273,15 K és 101,3 kPa esetén). A véggáz oxigéntartalmát figyelembe véve az alábbi táblázatokban megadott értékeket kell alkalmazni minden forráskategóriára. A véggázban lévő szennyező anyagok koncentrációjának csökkentése céljából alkalmazott hígítás nem megengedett. A határértékeket általában NO és NO2 esetén együtt értelmezik, szokás szerint NOx néven, NO2-ben kifejezve. A készülékek indítását, leállítását és karbantartatását nem kell figyelembe venni. 3. A kibocsátásokat minden esetben ellenőrizni (monitoring) (1) kell. A határértékeknek való megfelelést ellenőrizni kell. Az ellenőrzés történhet folyamatos vagy szakaszos méréssel, approbációval vagy egyéb, műszakilag megfelelő módszerrel. 4. A szennyező anyagok mintavételét és analízisét, valamint a mérőrendszerek kalibrálására alkalmazott mérési referencia-módszereket az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) vagy a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) által megállapított szabványok szerint kell végezni. Amíg a CEN- vagy az ISO-szabványok kidolgozása folyik, nemzeti szabványokat kell alkalmazni. 5. Ha a NOx-kibocsátás meghaladja a 75 kg/h-t, a kibocsátást folyamatosan kell mérni. 6. Folyamatos mérés esetén – az 1. táblázatban szereplő tüzelőberendezések kivételével – akkor felelnek meg a kibocsátási normáknak, ha a számított 24 órás középérték nem lépi túl a határértéket, és ha egyik órás középérték sem lépi túl a határértéket 100 %-kal. 7. Az 1. táblázatban szereplő tüzelőberendezés folyamatos mérés esetén akkor felel meg a kibocsátási szabványnak, ha a) a havi középértékek egyike sem lépi túl a kibocsátási határértéket; és b) a 48 órás középértékek 95 %-a nem lépi túl a kibocsátási határérték 110 %-át. 8. Szakaszos mérés esetén a kibocsátási szabványoknak való megfelelés akkor áll fenn (minimumkövetelmény), ha a jellegzetes feltételek mellett, megfelelő számban végzett mérésből kapott értékek átlaga nem lépi túl a kibocsátási normákat. 9. 50 MWth-nál nagyobb bemenő hőteljesítményű kazánok és ipari melegítők: 1. táblázat: Kazánokból származó NOx-kibocsátás határértékei (a) Határérték (mg/Nm3) (b) Szilárd tüzelőanyag, új berendezések: – kazánok 50–100 MWth – kazánok 100–300 MWth – kazánok > 300 MWth Szilárd tüzelőanyag, meglévő berendezések: – Általában szilárd tüzelőanyag – Szilárd tüzelőanyag, 10 %-nál kisebb illékonyvegyület-tartalommal (a) A határértékek különösen a következő esetekben nem alkalmazandók: 400 300 200 650 1 300 – – azokban az üzemekben, ahol az égéstermékeket közvetlen fűtésre, szárításra vagy tárgyak, illetve anyagok egyéb keze- lésére, pl. újraolvasztó kemencék, hőkezelő kemencék, használják, utóégető berendezések, azaz olyan műszaki berendezések, melyeket a füstgázok égetéssel történő tisztítására terveztek, és amelyek nem önálló égetőüzemként üzemelnek, a katalitikus krakkolás katalizátorainak regenerálását végző berendezések, a hidrogén-szulfidot kénné konvertáló berendezések, a vegyiparban használatos reaktorok, koksszal üzemelő olvasztók, léghevítők (cowper, kauper), hulladékégetők, dízel-, benzin-, gázmotorral vagy gázturbinával működtetett üzemek, az alkalmazott tüzelőanyagtól függetlenül. (b) Ezek az értékek nem alkalmazandók évi 500 óránál kevesebb ideig üzemelő kazánok esetén. Referencia-O2-tartalom 6 % – – – – – – – szilárd, 3 % egyéb tüzelőanyag esetén. (1) Az ellenőrzést (monitoring) átfogó tevékenységként kell értelmezni, beleértve a kibocsátások mérését, tömegmérleget stb. Folyamatosan és szakaszosan végezhető. 198 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet Határérték (mg/Nm3) (a) Folyékony tüzelőanyag, új berendezések: – kazánok 50–100 MWth – kazánok 100–300 MWth – kazánok > 300 MWth Folyékony tüzelőanyag, meglévő berendezések Gáznemű tüzelőanyag, új berendezések: Földgáz: – kazánok 50–300 MWth – kazánok > 300 MWth Tüzelőanyag: minden egyéb gáz Gáz-halmazállapotú tüzelőanyag, meglévő berendezések 400 300 200 450 150 100 200 350 (a) Ezek az értékek nem alkalmazandók évi 500 óránál kevesebb ideig üzemelő kazánok esetén. Referencia-O2-tartalom 6 % szilárd, 3 % egyéb tüzelőanyag esetén. 10. 50 MWth bemenő hőteljesítménynél nagyobb szárazföldi gázturbinák. A mg/Nm3-ben kifejezett NOx-határértékeket (O2-tartalom 15 %) egyetlen turbinára kell alkalmazni. A 2. táblázatban található határértékeket csak 70 %-nál nagyobb töltés esetén kell alkalmazni. 2. táblázat: A szárazföldi gázturbinákból származó NOx-kibocsátás határértékei > 50 MWth (hőteljesítmény ISO-feltételeknél) Határérték (mg/Nm3) Új berendezések, földgáz (a) Új berendezések, folyékony tüzelőanyag (c) Meglévő berendezések, minden tüzelőanyag (d) – földgáz – folyadék 50 (b) 120 150 200 (a) A földgáz a természetes előfordulású metán legfeljebb 20 % (térfogati) inert és egyéb összetevőkkel. (b) 75 mg/Nm3 a következő esetekben: – – a kombinált hő- és áramtermelő rendszerekben használt gázturbinák, lakossági gázvezeték-hálózatot ellátó kompresszort meghajtó gázturbinák. A fenti kategóriákba nem eső, de 35 %-nál nagyobb (ISO alap-terhelésfeltételek mellett meghatározott) hatásfokkal üzemelő gázturbinák esetén a hé 50*n/35, ahol n a gázturbina hatásfoka százalékban kifejezve (és ISO alap- terhelésfeltételek mellett meghatározva). (c) Ez a határérték csak a könnyű- és középpárlatokkal üzemelő gázturbinákra vonatkozik. (d) Ezek a határértékek nem vonatkoznak az évi 150 óránál kevesebbet üzemelő gázturbinákra. 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 199 11. Cementgyártás 3. táblázat: A cementgyártásból származó NOx-kibocsátás határértékei (a) Új berendezések (O2-tartalom 10 %) – száraz/szárítókemence – egyéb kemencék Meglévő berendezések (O2-tartalom 10 %) Határérték (mg/Nm3) 500 800 1 200 (a) Az 500 tonna/nap kapacitásnál nagyobb forgó kemencékben vagy 50 tonna/nap kapacitásnál nagyobb egyéb kemencék- ben végzett cementklinkergyártás berendezései. 12. Helyhez kötött motorok 4. táblázat: A helyhez kötött motorokból származó NOx-kibocsátás határértékei Kapacitás, technika, tüzelőanyag Határérték (a) (mg/Nm3) Külső gyújtású (= Otto) motorok, 4 ütem, > 1 MWth – „sovány” keverékkel üzemelő motorok – minden egyéb motor Kompressziós gyújtású (= dízel-) motorok, > 5 MWth – tüzelőanyag: földgáz (sugárhajtású motorok) – tüzelőanyag: nehéz tüzelőolaj – tüzelőanyag: dízelgázolaj vagy gázolaj 250 500 500 600 500 (a) Ezek az értékek nem vonatkoznak az évi 500 óránál kevesebbet futó motorokra, referencia-O2-tartalom 5 %. 13. Fémgyártás és -megmunkálás 5. táblázat: A vas- és acélféltermékek gyártásából származó NOx-kibocsátás határértékei (a) Kapacitás, technika, tüzelőanyag Határérték (mg/Nm3) Új és meglévő szinterelőberendezések 400 (a) Fémgyártás és -megmunkálás: fémérckalcináló vagy -szinterelő berendezések, nyersvas- vagy nyersacélgyártás berendezé- sei (elsődleges vagy másodlagos beolvasztás), beleértve a 2,5 t/h kapacitást meghaladó folyamatos öntést, a vas(II)-fémek megmunkálásának berendezései (20 t/h nyersacélnál nagyobb kapacitású meleghengermű). 14. Salétromsavgyártás 6. táblázat: A salétromsavgyártásból (kivéve a savkoncentráló egységeket) származó NOx-kibocsátás határértékei Kapacitás, technika, tüzelőanyag Határérték (mg/Nm3) – Új berendezések – Meglévő berendezések 350 450 200 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet B. Kanada 15. Az alábbi, helyhez kötött forrásokból származó nitrogén-oxid-kibocsátás (NOx) szabályozására szolgáló határértékeket a szabályozási technológiáról és a szintekről – melyekbe beletartoznak a más országok és a következő dokumentumok által alkalmazott határértékek – elérhető információk alapján határozzák meg. forrás kategóriába tartozó új, helyhez kötött a) Canadian Council of Ministers of the Environment (CCME). National Emission Guidelines for Stationary Combustion Turbines. December 1992. PN1072; b) Canada Gazette, Part I. Department of the Environment. Thermal Power Generation Emissions – National Guidelines for New Stationary Sources. May 15, 1993, pp. 1633-1638; c) CCME. National Emission Guidelines for Cement Kilns. March 1998. PN1284. C. Amerikai Egyesült Államok 16. A következő helyhez kötött forrás kategóriába tartozó új, helyhez kötött forrásokból származó nitrogén-oxid-kibocsátás (NOx) szabályozására szolgáló határértékeket a következő dokumentumok alapján határozzák meg: a) Coal-fired Utility Units – 40 Code of Federal Regulations (C. F. R. ) Part 76; b) Electric Utility Steam Generating Units – 40 C. F. R. Part 60, Subpart D, and Subpart Da; (c) Industrial-Commercial-Institutional Steam Generating Units – 40 C. F. R. Part 60, Subpart Db; (d) Nitric Acid Plants – 40 C. F. R. Part 60, Subpart G; (e) Stationary Gas Turbines – 40 C. F. R. Part 60, Subpart GG; (f) Municipal Waste Combustors – 40 C. F. R. Part 60, Subpart Ea, and Subpart Eb; (g) Hospital/Medical/Infectious Waste Incinerators – 40 C. F. R. Part 60, Subpart Ec. 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 201 VI. MELLÉKLET A HELYHEZ KÖTÖTT FORRÁSOKBÓL SZÁRMAZÓ ILLÉKONY SZERVES VEGYÜLETEK KIBOCSÁTÁSÁNAK HATÁRÉRTÉKEI 1. Az A. szakasz vonatkozik Kanadán és az Amerikai Egyesült Államokon kívüli szerződő felekre, míg a B. szakasz vonatkozik Kanadára, és a C. szakasz vonatkozik az Amerikai Egyesült Államokra. A. Kanadán és az Amerikai Egyesült Államokon kívüli szerződő felek 2. A melléklet e szakasza az alábbi 8–21. pontban felsorolt nem metán illékony szerves vegyületek (NMVOC) kibocsátásának helyhez kötött forrásaival foglalkozik. Az új termékek és eljárások kutatását, fejlesztését és tesztelését végző berendezések vagy berendezésrészek nem tartoznak ide. A küszöbértékek az alábbi, szektorokra jellemző táblázatokban szerepelnek. Általában az oldószerfogyasztásra vagy a kibocsátás tömegáramára vonatkoznak. Amennyiben az üzemeltető végez különböző, azonos alcím alá tartozó tevékenységeket azonos berendezésen, azonos helyen, az ilyen tevékenységek oldószerfogyasztása vagy tömegárama összeadódik. Amennyiben nincsen megadva küszöbérték, az adott határérték vonatkozik minden megfelelő berendezésre. 3. E melléklet A. szakasza alkalmazásában: a) a „benzin tárolása és elosztása” tehergépkocsik, vasúti vagonok, uszály és tengerjáró hajók töltése lerakatoknál és ásványolaj-finomító töltőállomásokon, kivéve a gépjárművek tankolása üzemanyagtöltő állomásokon, melyekre a mozgó forrásokról szóló megfelelő egyéb dokumentumok vonatkoznak; b) a „ragasztóréteg felvitele” bármely felületen alkalmazott ragasztóanyaggal kapcsolatos eljárás, a nyomtatás során végzett ragasztóanyaggal történő bevonás és laminálás, valamint a fa- és műanyag-laminálás kivételével; c) a „fa és műanyag laminálása” minden olyan eljárás, ahol fa és/vagy műanyag rétegeket ragasztanak össze laminált termék gyártása céljából; d) a „bevonó eljárások” tehergépkocsifülkéken, rétegek tehergépkocsikon, autóbuszokon vagy fafelületen való alkalmazása, melybe beletartozik minden olyan eljárás, mely során folyamatos bevonófilmet vonnak egyszeres vagy többszörös eljárással a következő felületekre: személygépkocsikon, fém és műanyag i. M1, valamint N1 kategóriájú járműként meghatározott új járművek (lásd alább), amennyiben ugyanabban a létesítményben vonják be őket, mint az M1 kategória esetén; ii. tehergépkocsi-fülke, ahol definíció szerint a vezető tartózkodik (vezetőtér), valamint az N2 és N3 kategóriájú járművek technikai felszerelésének egybeépített tárolói; iii. N1, N2 és N3 kategóriájú kisteherautók és tehergépkocsik, kivéve a tehergépkocsi-vezetőfülkéket; iv. M2 vagy M3 kategóriájú autóbuszok; v. egyéb fém- és műanyag felületek, beleértve a repülőgépek, hajók, vonatok felületét stb. , fafelületek, textil-, szövet-, film- és papírfelületek. Ez a forráskategória nem tartalmazza a hordozók elektroforetikus vagy vegyi szórásos úton történő bevonását. Amennyiben a bevonás folyamata tartalmaz egy olyan lépést, amelyben az adott termékre nyomtatnak is, akkor ez a nyomtatási lépés a bevonásos eljárás részének tekintendő. Mindazonáltal a külön tevékenységként végzett nyomtatás nem tartozik ide. – M1: utasok szállítására használt jármű, melyben a vezető ülésén kívül legfeljebb nyolc ülés van, – M2: utasok szállítására használt jármű, melyben a vezető ülésén kívül több mint nyolc ülés van, és maximális tömege nem haladja meg az 5 tonnát, – M3: utasok szállítására használt jármű, melyben a vezető ülésén kívül több mint nyolc ülés van, és maximális tömege meghaladja az 5 tonnát, – N1: áruszállításra használt jármű, melynek maximális tömege nem haladja meg a 3,5 tonnát, – N2: áruszállításra használt jármű, melynek maximális tömege meghaladja a 3,5 tonnát, de a 12 tonnát nem haladja meg, – N3: áruszállításra használt jármű, melynek maximális tömege meghaladja a 12 tonnát. e) f) a „szalagtekercsek bevonatolása” minden olyan eljárás, amely során tekercselt szalagacél, rozsdamentes acél, bevonatos acél, rézötvözetek vagy alumíniumhuzal kerül bevonásra akár filmképzéssel, akár rétegezett (laminált) bevonással, folyamatos eljárás során; a „vegytisztítás” bármely ipari vagy kereskedelmi eljárás, amely során valamely tisztítóberendezésben VOC-ot használnak ruhák, bútorszövetek, lakástextíliák és hasonló fogyasztási cikkek tisztítására, kivéve a foltok és pecsétek kézi eltávolítását a textil- és ruházati iparban; g) a „bevonatok, lakkok, nyomdafestékek és ragasztóanyagok gyártása” a bevonatok, lakkok, nyomdafestékek és ragasztóanyagok gyártása, valamint köztitermékek gyártása, amennyiben ugyanabban a berendezésben készülnek festékanyagok, gyanták és ragasztóanyagok szerves oldószerekkel vagy egyéb hordozókkal történő keverésével. Ebbe a kategóriába tartozik még a diszpergálás, elődiszpergálás, megfelelő viszkozitás vagy színtónus beállítása és a végtermékek tartályokba való kiszerelése; 202 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet h) a „nyomtatás” magában foglalja a szövegekkel és/vagy ábrákkal kapcsolatos azon eljárásokat, mely során egy képhordozó segítségével nyomdafestéket visznek rá a felületre: i. flexográfia (magasnyomás): olyan nyomtatási eljárás, mely során gumi vagy rugalmas/elasztikus fotopolimer képhordozót alkalmaznak, amelyen a nyomdafesték a nem nyomófelület felett helyezkedik el, s mely folyamat során párolgással száradó folyékony nyomdafestéket használnak; ii. hőrögzítéses rotációs ofszetnyomás: rotációs nyomtatási eljárás, mely során olyan képhordozót használnak, melyben a nyomtató és nem nyomtató felületek egy síkban helyezkednek el, ahol a rotáció azt jelenti, hogy a nyomtatandó anyagot a gépbe nem egyes ívekről, hanem egy hengerről töltik be. A nem nyomtató felületet hidrofillá teszik, így az taszítja a nyomdafestéket. A nyomtató területet úgy kezelik, hogy felvegye a nyomdafestéket, és átvigye a nyomtatandó felületre. A párologtatás kemencében történik, ahol forró levegőt használnak a nyomtatott anyag hevítésére; iii. rotációs mélynyomás során újságok/magazinok, brosúrák, katalógusok vagy hasonló termékek lapjait nyomtatják toluolbázisú nyomdafestékek alkalmazásával; sajtótermékek készítésére: olyan rotációs mélynyomás, mely vi. rotációs mélynyomás: olyan nyomtatási eljárás, mely során henger alakú képhordozót alkalmaznak, amelyben a nyomófelület a nem nyomó felület alatt helyezkedik el, s mely során párolgással száradó folyékony nyomdafestéket használnak. A mélyedéseket megtöltik nyomdafestékkel, a felesleget letisztítják a nem nyomó területről mielőtt a nyomtatandó felület érintkezik a hengerrel, és felveszi a nyomdafestéket a mélyedésekből; v. rotációs szitanyomás: olyan rotációs nyomtatási eljárás, mely során a nyomdafestéket a nyomtatandó felületre porózus képhordozón nyomják át, melyben a nyomó terület nyitott, a nem nyomó terület leforrasztott, s mely során csak párolgással száradó folyékony nyomdafestéket használnak. A rotáció azt jelenti, hogy a nyomtatandó anyagot a gépbe nem egyes ívekről, hanem egy hengerről töltik be; vi. nyomtatási eljárással kapcsolatos laminálás (kasírozás): két vagy több flexibilis anyag összeragasztása rétegelt anyag előállítására; vii. lakkozás: olyan eljárás, mely során védőréteget vagy a csomagolóanyag későbbi ragasztóanyagot visznek fel rugalmas anyagokra; lezárása végett a „gyógyszerkészítmények gyártása” gyógyszerkészítmények kémiai szintézise, fermentációja, extrahálása, összekeverése és késztermékké alakítása, valamint, amennyiben ugyanazon a helyen végzik, köztitermékek gyártását jelenti; a „természetes vagy szintetikus gumi átalakítása” magában foglal minden, természetes vagy szintetikus gumira vonatkozó keverési, aprítási, elegyítési, hengerlési, extrudálási és vulkanizálási eljárást, valamint a természetes vagy szintetikus gumi késztermékké alakításához kapcsolódó tevékenységet; i) j) k) a „felülettisztítás” magában foglal a vegytisztításon kívül minden olyan eljárást, mely során szerves oldószereket használnak anyagok felületén lévő szennyeződések eltávolítására, beleértve a zsírtalanítást; a több lépésből álló, bármely más eljárás előtt vagy után végzendő tisztítási eljárás egy felülettisztítási eljárásnak tekintendő. Ez az eljárás a termékek felületének tisztítását, nem a gépi berendezések tisztítását jelenti; l) a „növényolajok extrakciója, zsír- és növényolaj-finomító eljárások” magukban foglalják a növényolaj extrakcióját magvakból és egyéb növényi anyagokból, száraz maradékok feldolgozását állati takarmány készítésére, a magvakból, növényi és/vagy állati anyagokból származó zsírok és olajok tisztítását; m) a „gépjármű-utánfényezés” olyan ipari vagy kereskedelmi bevonó tevékenység és kapcsolódó zsírtalanítás, mely során: i. közúti járműveket vagy azok részeit vonják be járműjavítás, konzerválás vagy külső dekorálás részeként, illetve berendezések gyártása során a gyártó üzemeken kívül; vagy 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 203 ii. a közúti járművek vagy részeik eredeti bevonatát vonják be újrafényező típusú anyagokkal, amennyiben ez nem az eredeti gyártósoron történik; vagy iii. utánfutókat (beleértve a kétkerekű utánfutót) vonnak be; n) a „fafelületek impregnálása” minden olyan eljárás, mely során faanyagot impregnálnak konzerválószerrel; o) a „standard feltételek” 273,15 K hőmérséklet és 101,3 kPa nyomás; p) az „NMVOC-ok” az összes szerves vegyület, a metán kivételével, amelyeknek gőznyomása 273,15 K hőmérsékleten legalább 0,01 kPa, vagy amelyek illékonysága az adott alkalmazási feltételek mellett összehasonlítható; q) a „véggáz” a kéményből vagy a kibocsátás csökkentésére szolgáló berendezésből a levegőbe kerülő gáz-halmazállapotú, NMVOC-ot vagy egyéb szennyező anyagot tartalmazó végső kibocsátás. A térfogati áramlási sebességet m3/h-ban kell megadni standard feltételekre; r) a „diffúz NMVOC-kibocsátás” a nem véggázban lévő, levegőbe, talajba és vízbe történő NMVOC-kibocsátás, valamint, amennyiben másképpen nem rendelkeznek, az oldószer, amelyet a termék tartalmaz. Magában réseken és hasonló nyílásokon át a külső környezetbe történő foglalja az ablakokon, ajtókon, NMVOC-kibocsátást. A diffúz kibocsátás határértékei az oldószer-kezelési terven alapulnak (lásd I. függelék); s) a „teljes NMVOC-kibocsátás” a diffúz NMVOC-kibocsátás és a véggázban lévő NMVOC-kibocsátás összege; t) „bevitt anyag” a szerves oldószer mennyisége és előkészítés alatt lévő mennyisége, melyet eljárások során használnak, beleértve a berendezéseken belül és kívül recirkuláltatott oldószereket, amelyeket a tevékenység végzése során minden alkalommal újra bevisznek; u) a „határérték” a berendezések véggázában lévő gáznemű anyagok azon maximális mennyisége, amelyet normál működési körülmények között nem szabad átlépni. Amennyiben másképpen nem rendelkeznek, a szennyező anyag tömegét kell osztani a füstgáz térfogatával (mg C/m3-ben kifejezve, amennyiben másképpen nem rendelkeznek), a száraz gáz hőmérsékletét és nyomását standard állapotban feltételezve. Az oldószert használó berendezések esetén a határértékeket tömegegységben adják meg a szóban forgó tevékenység jellemző egységére. A hűtés vagy hígítás céljából a füstgázhoz adott gáztérfogatot nem kell figyelembe venni a füstgázban lévő szennyezők tömegkoncentrációjának számításakor. A határértékek általában minden illékony szerves vegyületre vonatkoznak, kivéve a metánt, általában NMVOC néven (nincs további megkülönböztetés pl. a reaktivitás vagy toxicitás tekintetében); v) a „normál működés” a működés minden periódusa, kivéve az indítást és leállítást, valamint a készülék karbantartatását; w) az „emberi egészségre ártalmas anyagokat” továbbosztják két alkategóriába: i. halogénezett VOC, amely azzal a valószínű kockázattal jár, hogy irreverzibilis hatást okoz; ii. olyan veszélyes anyagok, amelyek karcinogének, mutagének, vagy mérgezően hatnak a reprodukcióra, illetve amelyek rákkeltők lehetnek, örökletes genetikai károsodást okozhatnak, belélegezve rákkeltők lehetnek, csökkenthetik a termékenységet, vagy magzati károsodást okozhatnak. 4. A következő követelményeket kell betartatni: a) az NMVOC-kibocsátásokat ellenőrizni (monitoring) (1) kell minden esetben. A határértékeknek való megfelelést minden esetben ellenőrizni kell. Az ellenőrzés módja lehet folyamatos vagy szakaszos mérés, approbáció vagy egyéb, műszakilag célszerű módszer. Továbbá gazdaságilag megvalósíthatónak kell lennie; (1) Az ellenőrzést (monitoring) átfogó tevékenységként kell értelmezni, beleértve a kibocsátások mérését, tömegmérleget stb. Folyamatosan és szakaszosan végezhető. 204 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet b) a gázvezetékcsövekben lévő légszennyező anyagok koncentrációját reprezentatív módon kell mérni. A szennyező anyagok mintavételét és analízisét, valamint a mérőrendszerek kalibrálására alkalmazott mérési referencia-módszereket az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) vagy a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) által meghatározott szabványok szerint kell végezni. Amíg CEN- vagy ISO-szabványok kidolgozása folyik, nemzeti szabványokat kell alkalmazni; c) amennyiben mérni kell az NMVOC-kibocsátást, ezt folyamatosan kell végezni, ha a kibocsátáscsökkentő berendezésből áramló NMVOC-kibocsátás a kilépő vezetékben meghaladja a 10 kg teljes szerves szén (TOC)/h-t. A többi berendezés esetén minimumként szakaszos mérést kell végezni. A megfelelőség bizonyítására saját megközelítés is alkalmazható, feltéve, hogy az azonos pontosságú eredményt ad; d) e) folyamatos mérés esetén akkor felelnek meg a kibocsátási szabványoknak, ha a számított napi középérték nem lépi túl a határértéket normál működési feltételek esetén, és ha egyik órás középérték sem lépi túl a határértéket 150 %-kal. E rendelkezések betartásának bizonyítására egyedi megközelítés is alkalmazható, feltéve, hogy azonos pontosságú eredményt ad; szakaszos mérés esetén a kibocsátási szabványoknak akkor felelnek meg (minimális követelmény), ha a leolvasások átlaga nem lépi túl a határértéket, és ha egyik órás átlagérték sem lépi túl a határértéket 150 %-kal. E rendelkezések betartásának bizonyítására egyedi megközelítés is alkalmazható, feltéve, hogy azonos pontosságú eredményt ad; f) minden alkalmas óvintézkedést meg kell tenni az NMVOC-kibocsátások minimalizálására az indítás és leállítás, valamint a normál működési körülményektől való eltérés esetén. g) nem kell méréseket végezni, amennyiben az alábbi határértéknek való megfeleléshez nincs szükség véggáztisztító berendezésre, és be lehet mutatni, hogy nem lépik túl a határértékeket. 5. Általában a következő határértékek vonatkoznak a füstgázokra, amennyiben azt az alábbiakban másképpen nem rendelik: a) 20 mg anyag/m3 a halogénezett illékony szerves vegyületekre (amely a következő kockázati csoporthoz van hozzárendelve: irreverzibilis hatás valószínű kockázata), amennyiben a vizsgált összetevők összegzett tömegárama nagyobb vagy egyenlő 100 g/h-val; b) 2 mg/m3 (az egyes összetevők tömegösszegében kifejezve) illékony szerves vegyületekre (amely a következő kockázati csoportokba tartozik: rákot okozhat, örökletes genetikai károsodást okozhat, belélegezve rákkeltő lehet, csökkentheti a termékenységet, magzati károsodást okozhat), ahol a vizsgált összetevők összegzett tömegárama nagyobb vagy egyenlő 10 g/h-val. 6. A 9–21. pontokban megadott forráskategóriákra a következő módosítások vonatkoznak: a) a létesítményekre meghatározott alábbi határértékek alkalmazása helyett a létesítmény üzemeltetője csökkentési tervet készíthet (lásd II. függelék). A csökkentési terv célja, hogy megadja az üzemeltetőnek a lehetőséget, hogy az adott határértékek alkalmazásától eltérő módon érjen el azonos kibocsátáscsökkenést; b) az NMVOC diffúz kibocsátását illetően az alábbi diffúz kibocsátási értékeket határértékként kell alkalmazni. Amennyiben azonban az illetékes hatóság számára bizonyítottá válik, hogy egy egyedi létesítmény esetén ez műszakilag és gazdaságilag nem megvalósítható, az illetékes hatóság kivételt tehet e létesítmény esetében, feltéve, hogy ez az emberi egészségre vagy a környezetre jelentős kockázattal nem jár. Az üzemeltetőnek minden eltérés esetén az illetékes hatóság számára bizonyítania kell, hogy az elérhető legjobb technikát használja; 7. A 3. pontban meghatározott VOC-kibocsátási határértékek alább, a 8–21. pontban kerülnek meghatározásra. 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 205 8. Benzin tárolása és elosztása 1. táblázat: A benzin tárolása és elosztása során kibocsátott VOC-ra vonatkozó határértékek, kivéve a tengerjáró hajók töltését Kapacitás, technika, egyéb részletek Küszöbérték Határérték Új berendezések: finomítói tárolóte- lepen vagy terminálon működő tároló- és elosztóberendezéseket kiszolgáló gőzvisszanyerő egység Évi 5 000 m3 benzinforgalom 10 g VOC/Nm3 metánnal együtt Megjegyzés: A benzintároló tartályok töltése során kiszoruló gőzt vagy másik tárolótartályba vagy csökkentő berendezésbe kell vezetni a fenti táblázatban lévő határértékek elérése végett 9. Ragasztóréteg felvitele: 2. táblázat: A ragasztóréteg felvitele során felszabaduló NMVOC-kibocsátás határértékei Kapacitás, technika, egyéb részletek Oldószerfogyasztásra vonatkozó küszöbérték (tonna/év) Határérték Diffúz NMVOC-kibocsátásra vonatkozó határérték (a bevitt oldószer %-a) Cipőgyártás; új és meglévő berendezések ragasztóréteg- Egyéb felviteli eljárások, kivéve a cipőgyártás; új és meglévő berendezések > 5 páronként 25 g oldószer 5–15 > 15 50 (a) mg C/Nm3 50 (a) mg C/Nm3 25 20 (a) Ha az alkalmazott technikák lehetővé teszik a visszanyert oldószer újrafelhasználását, a határérték 150 mg C/Nm3. 10. Fa és műanyag laminálása 3. táblázat: A fa és műanyag laminálása során felszabaduló NMVOC-kibocsátás határértékei Kapacitás, technika, egyéb részletek Oldószerfogyasztásra vonatkozó küszöbérték (tonna/év) Az összes NMVOC-kibocsátásra vonat- kozó határértékek Fa és műanyag laminálása; új és meglévő berendezések > 5 30 g NMVOC/m2 11. Bevonó eljárások (személygépjárművekben, tehergépkocsi-fülkében, tehergépkocsiban, buszokban lévő fém- és műanyag felületek, fafelületek) 4. táblázat: A gépjárműgyártás bevonó eljárásai során felszabaduló NMVOC-kibocsátás határértékei Kapacitás, technika, egyéb részletek Oldószerfogyasztásra vonatkozó küszöbérték (t/év) (a) Az összes NMVOC-kibocsátásra vonat- kozó határértékek (b) Új berendezések, gépjármű bevo- nása (M1, M2) > 15 (és > 5 000 bevont darab/év) 45 g NMVOC/m2 vagy 1,3 kg/ darab és 33 g NMVOC/m2 (a) Az oldószerfogyasztás ≤ 15 tonna/év (gépjárművek bevonása) esetén a gépjárművek „utánsimítására” vonatkozó 14. táblá- zatot kell alkalmazni. (b) A teljes NMVOC-kibocsátásra vonatkozó határértékek. A teljes kibocsátásra vonatkozó határértékekben a kibocsátott oldó- szer tömegét (g) vonatkoztatják a termék felületére (m2). A termék felületét definíció szerint úgy számítják, hogy a teljes elektroforetikus bevonási felületet és valamennyi olyan résznek a felületét összegzik, melyet a bevonási eljárás egymást követő fázisaiban hozzáadhatnak, és ugyanazzal a bevonóanyaggal vonnak be. Az elektroforetikus bevonási felületet a követ- kező képlettel számítják: (2 x a termék borításának össztömege): (a fémburkolat átlagos vastagsága x a fémburkolat sűrűsége). 206 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet Kapacitás, technika, egyéb részletek Oldószerfogyasztásra vonatkozó küszöbérték (t/év) (a) Az összes NMVOC-kibocsátásra vonat- kozó határértékek (b) Meglévő berendezések, bevonása (M1, M2) gépjármű > 15 (és > 5 000 bevont darab/év) 60 g NMVOC/m2 vagy 1,9 kg/ darab és 41 g NMVOC/m2 Új és meglévő berendezések, gép- jármű bevonása (M1, M2) > 15 (≤ 5 000 bevont darab/év héjszerke- zetű vagy > 3 500 darab/év alvázra szerelt) 90 g NMVOC/m2 vagy 1,5 kg/ darab és 70 g NMVOC/m2 Új berendezések, új vezetőfülke bevo- nása (N1, N2, N3) > 15 (és ≤ 5 000 bevont darab/év) Új berendezések, új vezetőfülke bevo- nása (N1, N2, N3) > 15 (és > 5 000 bevont darab/év) Meglévő berendezések, új vezetőfülke bevonása (N1, N2, N3) > 15 (és ≤ 5 000 bevont darab/év) Meglévő berendezések, új vezetőfülke bevonása (N1, N2, N3) > 15 (és > 5 000 bevont darab/év) Új berendezések, új tehergépkocsik és kisteherautók bevonása (fülke nélkül) (N1, N2, N3) > 15 (és ≤ 2 500 bevont darab/év) Új berendezések, új tehergépkocsik és kisteherautók bevonása (fülke nélkül) (N1, N2, N3) > 15 (és > 2 500 bevont darab/év) berendezések, új Meglévő tehergépkocsik kisteherautók és bevonása (fülke nélkül) (N1, N2, N3) > 15 (és ≤ 2 500 bevont darab/év) berendezések, új Meglévő tehergépkocsik kisteherautók és bevonása (fülke nélkül) (N1, N2, N3) > 15 (és > 2 500 bevont darab/év) Új berendezések, új buszok bevonása (M3) > 15 (≤ 2 000 bevont darab/év) Új berendezések, új buszok bevonása (M3) > 15 (> 2 000 bevont darab/év) Meglévő berendezések, új buszok bevonása (M3) > 15 (≤ 2 000 bevont darab/év) 65 g NMVOC/m2 55 g NMVOC/m2 85 g NMVOC/m2 75 g NMVOC/m2 90 g NMVOC/m2 70 g NMVOC/m2 120 g NMVOC/m2 90 g NMVOC/m2 210 g NMVOC/m2 150 g NMVOC/m2 290 g NMVOC/m2 (a) Az oldószerfogyasztás ≤ 15 tonna/év (gépjárművek bevonása) esetén a gépjárművek „utánsimítására” vonatkozó 14. táblázatot kell alkalmazni. (b) A teljes NMVOC-kibocsátásra vonatkozó határértékek. A teljes kibocsátásra vonatkozó határértékekben a kibocsátott oldószer tömegét (g) vonatkoztatják a termék felületére (m2). A termék felületét definíció szerint úgy számítják, hogy a teljes elektroforetikus bevonási felületet és valamennyi olyan résznek a felületét összegzik, melyet a bevonási eljárás egymást követő fázisaiban hoz- záadhatnak, és ugyanazzal a bevonóanyaggal vonnak be. Az elektroforetikus bevonási felületet a következő képlettel számítják: (2 x a termék borításának össztömege): (a fémburkolat átlagos vastagsága x a fémburkolat sűrűsége). 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 207 Kapacitás, technika, egyéb részletek Oldószerfogyasztásra vonatkozó küszöbérték (t/év) (a) Az összes NMVOC-kibocsátásra vonatkozó határértékek (b) Meglévő berendezések, új buszok bevonása (M3) > 15 (> 2 000 bevont darab/év) 225 g NMVOC/m2 (a) Az oldószerfogyasztás ≤ 15 tonna/év (gépjárművek bevonása) esetén a gépjárművek „utánsimítására” vonatkozó 14. táblá- zatot kell alkalmazni. (b) A teljes NMVOC-kibocsátásra vonatkozó határértékek. A teljes kibocsátásra vonatkozó határértékekben a kibocsátott oldó- szer tömegét (g) vonatkoztatják a termék felületére (m2). A termék felületét definíció szerint úgy számítják, hogy a teljes elektroforetikus bevonási felületet és valamennyi olyan résznek a felületét összegzik, melyet a bevonási eljárás egymást követő fázisaiban hozzáadhatnak, és ugyanazzal a bevonóanyaggal vonnak be. Az elektroforetikus bevonási felületet a követ- kező képlettel számítják: (2 x a termék borításának össztömege): (a fémburkolat átlagos vastagsága x a fémburkolat sűrűsége). 5. táblázat: A különböző ipari szektorokban végzett bevonási eljárások során felszabaduló NMVOC-kibocsátás határértékei Kapacitás, technika, egyéb részletek Oldószerfogyasztásra vonatkozó küszöbérték (tonna/év) Határérték (mg C/Nm3) Diffúz NMVOC-kibocsátásra vonatkozó határérték (a bevitt oldószer %-a) Új és meglévő berendezé- sek: egyéb bevonási eljá- rás, beleértve fém, műa- nyag, textil, szövet, fólia és textíliák (kivéve papír rotációs szitanyomása, l. nyomás) Új és meglévő berendezé- sek: fa bevonása 5–15 100 (a) (b) 25 (b) > 15 5–25 > 25 50/75 (b) (c) (d) 20 (b) 100 (a) 50/75 (c) 25 20 (a) A határértékek a bevonat zárt körülmények között végzett felhelyezésére és a szárítási eljárásokra vonatkoznak. (b) Amennyiben nincs lehetőség zárt körülmények megteremtésére (hajóépítés, repülőgép-bevonás stb. ), a berendezések eltér- hetnek ezen értékektől. Ekkor a 6. a) bekezdésben leírt csökkentési tervet kell alkalmazni, hacsak az illetékes hatóság szá- mára megfelelően nem bizonyítják e lehetőség technikai és gazdasági alkalmatlanságát. Ebben az esetben az üzemeltetőnek az illetékes hatóság számára megfelelő módon igazolnia kell, hogy az elérhető legjobb technikákat alkalmazzák. (c) Az első érték a szárítási eljárásokra vonatkozik, a második a bevonat felhelyezésének folyamataira. (d) Amennyiben a textíliák bevonása esetén olyan eljárást alkalmaznak, amely lehetővé teszi a visszanyert oldószer újbóli fel- használását, a határérték a szárításra és a bevonásra együttesen 150 mg C/Nm3. 12. Szalagtekercsek bevonatolása 6. táblázat: A szalagtekercsek bevonása során felszabaduló NMVOC-kibocsátás határértékei Kapacitás, technika, egyéb részletek Oldószerfogyasztásra vonatkozó küszöbérték (tonna/év) Határérték (mg C/Nm3) Diffúz NMVOC-kibocsátásra vonatkozó határérték (a bevitt oldószer %-a) Új berendezések Meglévő berendezések > 25 > 25 50 (a) 50 (a) 5 10 (a) Ha az alkalmazott technikák lehetővé teszik a visszanyert oldószer újrafelhasználását, a határérték 150 mg C/Nm3. 208 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet 13. Vegytisztítás 7 táblázat: A vegytisztítás során felszabaduló NMVOC-kibocsátás határértékei Kapacitás, technika, egyéb részletek Oldószerfogyasztásra vonatkozó küszöbérték (tonna/év) Határérték (NMVOC/kg) Új és meglévő berendezések 0 20 g (a) (a) A teljes NMVOC-kibocsátás határértékeit úgy számítják, hogy a kibocsátott oldószer tömegét osztják a tisztított és szárított termékek tömegével. 14. Bevonatok, lakkok, nyomdafestékek és ragasztóanyagok gyártása 8. táblázat: A bevonatok, lakkok, nyomdafestékek és ragasztóanyagok gyártása során felszabaduló NMVOC-kibocsátás határértékei Kapacitás, technika, egyéb részletek Oldószerfogyasztásra vonatkozó küszöbérték (tonna/év) Határérték (mg C/Nm3) Diffúz NMVOC-kibocsátásra vonatkozó határérték (a bevitt oldószer %-a) Új és meglévő berendezések 100 – 1 000 > 1 000 150 (a) 150 (c) 5 (a) (c) 3 (b) (c) (a) A bevitt oldószer 5 %-át lehet teljes határértékként alkalmazni a véggáz-koncentráció határértékének és a diffúz NMVOC- kibocsátásra vonatkozó határérték használata helyett. (b) A bevitt oldószer 3 %-át lehet teljes határértékként alkalmazni a véggáz-koncentráció határértékének és a diffúz NMVOC- kibocsátásra vonatkozó határérték használata helyett. (c) A diffúz határérték nem tartalmazza a lezárt tartályban lévő készítmény részeként eladott oldószereket. 15. Festés (flexográfia, hőrögzítéses rotációs ofszetnyomás, publikáció, rotációs mélynyomás, rotációs szitanyomás) 9. táblázat: A nyomtatási eljárások során felszabaduló NMVOC-kibocsátás határértékei Kapacitás, technika, egyéb részletek Oldószerfogyasztásra vonatkozó küszöbérték (tonna/év) Határérték (mg C/Nm3) Diffúz NMVOC-kibocsátásra vonatkozó határérték (a bevitt oldószer %-a) Új és meglévő berendezé- sek: hőrögzítéses rotációs ofszetnyomás Új berendezések: rotációs mélynyomás sajtótermékek előállítására Meglévő berendezések: rotációs mélynyomás saj- tótermékek előállítására 15–25 100 > 25 > 25 > 25 20 75 75 (a) A végtermékben található oldószermaradékok nem tartoznak a diffúz NMVOC-kibocsátásba. 30 (a) 30 (a) 10 15 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 209 Kapacitás, technika,egyéb részletek Oldószerfogyasztásra vonatkozó küszöbérték (tonna/év) Határérték (mg C/Nm3) Diffúz NMVOC- kibocsátásra vonatkozó határérték (a bevitt oldószer %-a) Új és meglévő berendezések: egyéb rotációs mélynyomások, flexográfia, rotációs szitanyomás, lamináló és lakkozó egységek Új és meglévő berendezések: textíliák és kartonok rotációs szitanyomása 15–25 > 25 > 30 100 100 100 25 20 20 16. Gyógyszerkészítmények gyártása 10. táblázat: A gyógyszerkészítmények gyártása során felszabaduló NMVOC-kibocsátás határértékei Kapacitás, technika,egyéb részletek Oldószerfogyasztásra vonatkozó küszöbérték (tonna/év) Határérték (mg C/Nm3) Diffúz NMVOC- kibocsátásra vonatkozó határérték (a bevitt oldószer %-a) Új berendezések Meglévő berendezések > 50 > 50 20 (a) (b) 5 (b) (d) 20 (a) (c) 15 (c) (d) (a) Ha az alkalmazott technikák lehetővé teszik a visszanyert oldószer újrafelhasználását, a határérték 150 mg C/Nm3. (b) A bevitt oldószer 5 %-át lehet teljes határértékként alkalmazni a füstgáz-koncentráció határának és a diffúz NMVOC- koncentrációra vonatkozó határ használata helyett. (c) A bevitt oldószer 15 %-át lehet teljes határértékként alkalmazni a füstgáz-koncentráció határának és a diffúz NMVOC- kibocsátásra vonatkozó határ használata helyett. (d) A diffúz határérték nem tartalmazza a lezárt tartályban lévő bevonóanyag-készítmény részeként eladott oldószereket. 17. Természetes vagy szintetikus gumi átalakítása 11. táblázat: A természetes vagy szintetikus gumi feldolgozása során felszabaduló NMVOC-kibocsátás határértékei Kapacitás, technika és egyéb részletek Oldószerfogyasztásra vonatkozó küszöbérték (tonna/év) Határérték (mg C/Nm3) Diffúz NMVOC- kibocsátásra vonatkozó határérték (a bevitt oldószer %-a) Új és meglévő berendezések: termé- szetes vagy szintetikus gumi átalakí- tása > 15 20 (a) (b) 25 (a) (c) (a) A bevitt oldószer 25 %-át lehet teljes határértékként alkalmazni a füstgáz-koncentráció határának és a diffúz NMVOC- kibocsátásra vonatkozó határ használata helyett. (b) Ha az alkalmazott technikák lehetővé teszik a visszanyert oldószer újbóli felhasználását, a határérték 150 mg C/Nm3. (c) A diffúz határérték nem tartalmazza a lezárt tartályban lévő bevonóanyag-készítmény részeként eladott oldószereket. 210 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet 18. Felülettisztítás 12. táblázat: A felülettisztítás során felszabaduló NMVOC-kibocsátás határértékei Kapacitás, technika,egyéb részletek Oldószerfogyasztásra vonatkozó küszöbérték (tonna/év) Határérték (mg C/Nm3) Diffúz NMVOC- kibocsátásra vonatkozó határérték (a bevitt oldószer %-a) Új és meglévő berendezések: felület- tisztítás a 3. w) pontban említett anyagok felhasználásával Új és meglévő berendezések: egyéb felületttisztítás 1–5 > 5 2–10 > 10 20 20 75 (a) 75 (a) 15 10 20 (a) 15 (a) (a) Azon berendezések képeznek kivételt ezen értékek alkalmazása alól, melyekről az illetékes hatóságnak igazolni tudják, hogy a használt tisztítóanyagok átlagos szervesoldószer-tartalma nem haladja meg a 30 %-ot. 19. Növényolajok extrakciója, zsír- és növényolaj-finomító eljárások 13. táblázat: A növényolajok extrakciója, valamint a zsír- és növényolaj-finomító eljárások során felszabaduló NMVOC-kibocsátás határértékei Kapacitás, technika, egyéb részletek Oldószerfogyasztásra vonat- kozó küszöbérték (tonna/év) Teljes határérték (kg/tonna) Új és meglévő berendezések > 10 Állati zsiradék: Ricinus: Repcemag: Napraforgómag: Szójabab őrlés/sajtolás): (normál Szójabab pelyhes üledék): (fehér 1,5 3,0 1,0 1,0 0,8 1,2 Egyéb magok és növé- nyi anyagok: 3,0 (a) Frakcionáló eljárások, kiv. a gyanta: (b) Gyanta eltávolítása: 1,5 4,0 (a) Azon berendezésekre vonatkozó teljes NMVOC-kibocsátás határértékeit, amelyek magok vagy egyéb növényi anyagok egyedi adagjait/tételeit kezelik, az elérhető legjobb technikáknak megfelelően, minden esetet külön vizsgálva az illetékes hatóság határozza meg. (b) Az olajból a kötőanyagok eltávolítása („kásátlanítás”). 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 211 20. Gépjármű-utánfényezés: 14. táblázat: A gépjárművek utánfényezése során felszabaduló NMVOC-kibocsátás határértékei Kapacitás, technika,egyéb részletek Oldószerfogyasztásra vonatkozó küszöbérték (tonna/év) Határérték (mg C/Nm3) Diffúz NMVOC- kibocsátásra vonatkozó határérték (a bevitt oldószer %-a) Új és meglévő berendezések > 0,5 50 (a) 25 (a) A határértékeknek való megfelelést 15 perces középértékekkel igazolni. 21. Fafelületek impregnálása 15. táblázat: A fafelületek impregnálása során felszabaduló NMVOC-kibocsátás határértékei Kapacitás, technika,egyéb részletek Oldószerfogyasztásra vonatkozó küszöbérték (tonna/év) Határérték (mg C/Nm3) Diffúz NMVOC- kibocsátásra vonatkozó határérték (a bevitt oldószer %-a) Új és meglévő berendezések > 25 100 (a) (b) 45 (b) (a) A kreozottal történő impregnálásra nem vonatkozik. (b) 11 kg oldószer/m3 kezelt fa teljes határértéket lehet alkalmazni a füstgáz-koncentráció határának és a diffúz NMVOC- emisszióra vonatkozó határ használata helyett. B. Kanada származó 22. Az alábbi helyhez kötött vonatkozó nitrogén-oxid-kibocsátás technológiáról és a szintekről – melyekbe beletartoznak a más országok és a következő dokumentumok által alkalmazott határértékek – elérhető információk alapján határozzák meg. tartozó új, helyhez kötött szolgáló határértékeket forráskategóriákba szabályozására forrásokból csökkentésre (NOx) a a) Canadian Council of Ministers of the Environment (CCME). Environmental Code of Practice for the Reduction of Solvent Emissions from Dry Cleaning Facilities. December 1992. PN1053; b) CCME. Environmental Guideline for the Control of Volatile Organic Compounds Process Emissions from New Organic Chemical Operations. September 1993. PN1108; c) CCME. Environmental Code of Practice for the Measurement and Control of Fugitive VOC Emissions from Equipment Leaks. October 1993. PN1106; d) CCME. A Program to Reduce Volatile Organic Compound Emissions by 40 Percent from Adhesives and Sealants. March 1994. PN1116; e) CCME. A Plan to Reduce Volatile Organic Compound Emissions by 20 Percent from Consumer Surface Coatings. March 1994. PN1114; f) CCME. Environmental Guidelines for Controlling Emissions of Volatile Organic Compounds from Aboveground Storage Tanks. June 1995. PN1180; g) CCME. Environmental Code of Practice for Vapour Recovery during Vehicle Refueling at Service Stations and Other Gasoline Dispersing Facilities. (Stage II) April 1995. PN1184; h) CCME. Environmental Code of Practice for the Reduction of Solvent Emissions from Commercial and Industrial Degreasing Facilities. June 1995. PN1182; 212 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet i) CCME. New Source Performance Standards and Guidelines for the Reduction of Volatile Organic Compound Emissions from Canadian Automotive Original Equipment Manufacturer (OEM) Coating Facilities. August 1995. PN1234; j) CCME. Environmental Guideline for the Reduction of Volatile Organic Compound Emissions from the Plastics Processing Industry. July 1997. PN1276; and k) CCME. National Standards for the Volatile Organic Compound Content of Canadian Commercial/Industrial Surface Coating Products –Automotive Refinishing. August 1997. PN1288. C. Amerikai Egyesült Államok 23. A következő helyhez kötött származó nitrogén-oxid-kibocsátás (NOx) szabályozására szolgáló határértékeket a következő dokumentumok alapján állapítják meg: forráskategóriákba tartozó új, helyhez kötött forrásokból a) Storage Vessels for Petroleum Liquids – 40 Code of Federal Regulations (C. F. R. ) Part 60, Subpart K, and Subpart Ka; b) Storage Vessels for Volatile Organic Liquids – 40 C. F. R. Part 60, Subpart Kb; c) Petroleum Refineries – 40 C. F. R. Part 60, Subpart J; d) Surface Coating of Metal Furniture – 40 C. F. R. Part 60, Subpart EE; e) Surface Coating for Automobile and Light Duty Trucks – 40 C. F. R. Part 60, Subpart MM; f) Publication Rotogravure Printing – 40 C. F. R. Part 60, Subpart QQ; g) Pressure Sensitive Tape and Label Surface Coating Operations – 40 C. F. R. Part 60, Subpart RR; h) Large Appliance, Metal Coil and Beverage Can Surface Coating – 40 C. F. R. Part 60, Subpart SS, Subpart TT and Subpart WW; i) Bulk Gasoline Terminals – 40 C. F. R. Part 60, Subpart XX; j) Rubber Tire Manufacturing – 40 C. F. R. Part 60, Subpart BBB; k) Polymer Manufacturing – 40 C. F. R. Part 60, Subpart DDD; l) Flexible Vinyl and Urethane Coating and Printing – 40 C. F. R. Part 60, Subpart FFF; m) Petroleum Refinery Equipment Leaks and Wastewater Systems – 40 C. F. R. Part 60, Subpart GGG and Subpart QQQ; n) Synthetic Fiber Production – 40 C. F. R. Part 60, Subpart HHH; o) Petroleum Dry Cleaners – 40 C. F. R. Part 60, Subpart JJJ; p) Onshore Natural Gas Processing Plants – 40 C. F. R. Part 60, Subpart KKK; q) SOCMI Equipment Leaks, Air Oxidation Units, Distillation Operations and Reactor Processes – 40 C. F. R. Part 60, Subpart VV, Subpart III, Subpart NNN and Subpart RRR; r) Magnetic Tape Coating – 40 C. F. R. Part 60, Subpart SSS; s) Industrial Surface Coatings – 40 C. F. R. Part 60, Subpart TTT; and (t) Polymeric Coatings of Supporting Substrates Facilities – 40 C. F. R. Part 60, Subpart VVV. 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 213 I. FÜGGELÉK OLDÓSZER-KEZELÉSI TERV Bevezetés 1. E függelék, amely a helyhez kötött forrásokból származó nem metán illékony szerves vegyületek (NMVOC) kibocsátásának határértékeit tartalmazó melléklethez tartozik, az oldószer-kezelési terv végrehajtásához nyújt útmutatást. Megfogalmazza az alkalmazandó alapelveket (2. pont), megadja a tömegmérleget (3. pont), és rámutat a teljesítés igazolásának követelményeire (4. pont). Alapelvek 2. Az oldószer-kezelési terv a következő célokat szolgálja: a) A mellékletben megadottak betartásának felülvizsgálata; b) A jövőbeli csökkentési lehetőségek meghatározása. Fogalommeghatározás 3. A következő meghatározások adják a tömegmérleg elkészítésének vázát: a) Bevitt szerves oldószerek (Inputs): I1. A folyamatba bevitt szerves oldószerek mennyisége vagy a beszerzett készítményekben lévő mennyiségük azon időtartam alatt, melyre az anyagmérleget éppen számítjuk. I2. A folyamatba bevitt visszanyert és újra felhasznált szerves oldószerek mennyisége vagy a beszerzett készítményekben lévő mennyiségük. (A visszakeringetett oldószerrel minden egyes felhasználási alkalommal számolni kell. ) b) Az eljárásból kikerülő szerves oldószerek: O1. A véggázokban lévő NMVOC-kibocsátás. O2. A vízzel távozó szervesoldószer-veszteség, adott esetben az O5 számításakor a szennyvízkezelés tekintetbevételével. O3. Az eljárás végén keletkező termékben szennyeződésként vagy maradványként megtalálható szervesoldószer-mennyiség. O4. A szerves oldószerek levegőbe történő, diffúz kibocsátása. Magában foglalja a helyiségek általános szellőzését, mely során ablakokon, ajtókon, réseken és hasonló nyílásokon a külső környezetbe áramlik a levegő. O5. A kémiai vagy fizikai reakciók során keletkező szervesoldószer- és/vagy szervesvegyület-veszteség (beleértve például az égetést vagy egyéb véggáz- vagy szennyvízkezelést mint megsemmisítési eljárást vagy az adszorpcióval történő leválasztást, amennyiben azokkal nem számolnak az O6, O7 vagy O8 pont alatt). O6. Az összegyűjtött hulladékok szervesoldószer-tartalma. O7. A kereskedelmi forgalomban értékes termékként eladott vagy eladásra szánt szerves oldószerek, illetve a készítmények által tartalmazott szerves oldószerek. O8. A készítmények szervesoldószer-tartalma, melyet újrahasznosításra visszanyernek, de nem az eljárásba való visszavezetés céljából, amennyiben nem számítják az O7 pont alatt. O9. Egyéb módon kibocsátott szerves oldószerek. 214 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet Útmutató az oldószer-kezelési terv alkalmazásához a teljesítés igazolására 4. Az oldószer-kezelési terv használatát a következő, igazolandó speciális követelmények határozzák meg: a) A melléklet 6. a) pontjában említett csökkentési lehetőségek vizsgálata és összehasonlítása a termékegységre eső oldószer-kibocsátásként kifejezett teljes kibocsátási határértékkel, illetve a mellékletben megadott egyéb módon. i. Minden, a melléklet 6. a) pontja szerinti csökkentési lehetőséget alkalmazó tevékenységnél évente kell oldószer-kezelési tervet készíteni az oldószerfogyasztás meghatározására. A fogyasztás a következő egyenlet szerint számítható: C = I1 – O8 Ezzel párhuzamosan a bevonatok szilárdanyag-tartalma is meghatározandó az éves referencia- és célkibocsátás megállapítása céljából; ii. A termékegységre eső oldószer-kibocsátásként vagy a mellékletben megadott egyéb módon kifejezett teljes kibocsátási határérték betartásának értékelésére az oldószer-kezelési tervet évente el kell készíteni az NMVOC-kibocsátások meghatározására. Az NMVOC-kibocsátások a következő egyenlet alapján számíthatók: E = F + O1 Ahol F az alábbi b) i. alpontban meghatározott diffúz NMVOC-kibocsátás. A kibocsátási értéket el kell osztani a vonatkozó termékparaméterrel; b) A diffúz NMVOC-kibocsátások meghatározása a mellékletben megadott diffúz kibocsátási értékekkel történő összehasonlítás céljából: i. Módszer: A diffúz NMVOC-kibocsátás a következő egyenlet alapján számítható: F = I1 – O1 – O5 – O6 – O7 – O8 vagy F = O2 + O3 + O4 + O9 Ez a mennyiség meghatározható a kibocsátott mennyiségek közvetlen mérésével. Alternatívaként ezzel illetve -kezelési egyenértékű más számítás is végezhető, például a folyamat véggáz-leválasztási, hatásfokának ismeretében. A diffúz kibocsátási érték a bevitt oldószermennyiség hányadaként is kifejezhető, ahol a bevitt mennyiség a következő egyenlet alapján számítható: I = I1 + I2 ii. Gyakoriság: A diffúz NMVOC-kibocsátás meghatározható egy rövid ideig tartó, de átfogó méréssorozattal. Ezt a berendezés módosításáig nem szükséges ismételten elvégezni. 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 215 II. függelék CSÖKKENTÉSI TERV Alapelvek 1. A csökkentési terv célja megadni az üzemeltető számára annak lehetőségét, hogy a határértékek alkalmazásával elérhető csökkenéssel egyenlő mértékű csökkenést egyéb eszközökkel érjen el. E célból az üzemeltető alkalmazhat egy speciálisan a saját berendezésére tervezett csökkentési tervet, feltéve, hogy végül azonos mértékű kibocsátáscsökkenést ér el. A szerződő felek jelentést tesznek az azonos mértékű kibocsátáscsökkentés elérésében tett haladásról, beleértve a csökkentési terv alkalmazásával kapcsolatos tapasztalataikat. Gyakorlat 2. A bevonóanyagok, lakkok, ragasztóanyagok és nyomdafestékek használata esetén a következő terv alkalmazható. Amennyiben a következő módszer nem megfelelő, az illetékes hatóság engedélyezheti az üzemeltetőnek alternatív kivételes terv alkalmazását, mely kielégítően eleget tesz az alábbi alapelveknek. A terv felállításakor a következő tényeket kell figyelembe venni: a) ahol az oldószert kis mennyiségben vagy egyáltalán nem tartalmazó helyettesítők fejlesztése még folyik, az üzemeltetőnek időhaladékot kell adni kibocsátáscsökkentési tervének megvalósításához; b) a kibocsátáscsökkentés referenciapontjának a lehető legnagyobb mértkében meg kell egyeznie azokkal a kibocsátásokkal, amelyek csökkentési intézkedések nélkül állnának elő. 3. A következő terv azon berendezések esetén működik, amelyeknél a termékekre vonatkozóan kontans szilárdanyag-tartalom tételezhető fel, és alkalmazható a kibocsátáscsökkentések referenciapontjának meghatározására: a) Az üzemeltetőnek olyan kibocsátáscsökkentési tervet kell benyújtania, amely tartalmazza a teljes bevitel átlagos oldószertartalmának csökkenését és/vagy a szilárd anyagok felhasználásának növekvő hatékonyságát annak érdekében, hogy éves referenciakibocsátás adott százalékára, az ún. célkibocsátásra. Ezt a következő határidők szerint kell elvégezni: származó teljes kibocsátást lecsökkentsék az a berendezésből Időtartam Maximálisan megengedett teljes évi kibocsátások Új berendezések Meglévő berendezések 2001. 10. 31-re 2005. 10. 31-re Célkibocsátás x 1,5 2004. 10. 31-re 2007. 10. 31-re Célkibocsátás b) Az éves referenciakibocsátást a következőképpen számítják: i. az egy évben felhasznált bevonóanyag és/vagy nyomdafesték, lakk és/vagy ragasztóanyag mennyiségében lévő szilárd anyagok össztömege meghatározott. Szilárd anyag minden bevonóanyagban, nyomdafestékben, lakkban és ragasztóanyagban lévő olyan anyag, amely a víz vagy az illékony szerves vegyület elpárologtatása után megszilárdul; ii. az éves referenciakibocsátást úgy számítják, hogy a meghatározott tömeget szorozzák (az i. pont szerint) az alábbi táblázatban található megfelelő faktorokkal. Az illetékes hatóságok e faktorokat az egyes alátámasztott nagyobb szilárdanyag-felhasználás berendezésekhez hatékonyságára reagálva; igazíthatják adatokkal a 216 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet Tevékenység A b) ii. pontban használandó szorzótényezők Rotációs mélynyomás; flexográfia; a nyomási eljárás részét képező laminálás; nyomtatás; a nyomási eljárás részét képező lakkozás; faanyag bevonása; textíliák, szövet, fólia vagy papír bevonása; ragasztóréteg felvitele Szalagtekercsek bevonása; gépjármű-utánfényezés Élelmiszerrel kapcsolatos bevonó eljárások; repüléssel és űrhajó- zással kapcsolatos bevonó eljárások Egyéb bevonásos eljárások és rotációs szitanyomás 4 3 2,33 1,5 iii. A célkibocsátás az éves referenciakibocsátás következő százalékokkal képzett szorzata: – (diffúz kibocsátási érték + 15) a következő szektorokban lévő berendezésekre: – jármű szériafestés (oldószerfogyasztás < 15 t/év) és jármű-utánfényezés, – fém, műanyag, textília, szövet, fólia és papír bevonása (oldószerfogyasztás 5 és 15 t/év között), – faanyagok bevonása (oldószerfogyasztás 15 és 25 t/év között), – (diffúz kibocsátási érték + 5) a többi berendezésre; iv. Teljesítés akkor áll fenn, amennyiben az oldószer-kezelési terv alapján meghatározott aktuális oldószer-kibocsátás kisebb vagy egyenlő a célkibocsátással. 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 217 VII. MELLÉKLET A 3. BEKEZDÉSRE VONATKOZÓ HATÁRIDŐK 1. A 3. cikk (2) és (3) bekezdésében hivatkozott határértékek alkalmazására vonatkozó határidők a következők: a) új, helyhez kötött források esetében, egy évvel azután, hogy az adott szerződő fél tekintetében a jegyzőkönyv hatályba lépett; b) meglévő, helyhez kötött források esetében: i. ha a szerződő fél nem átalakuló gazdasággal rendelkező ország, egy évvel azután, hogy a szerződő fél tekintetében a jegyzőkönyv hatályba lépett, vagy 2007. december 31. , amelyik időpont későbbre esik; és ii. ha a szerződő fél átalakulóban lévő gazdasággal rendelkező ország, a jegyzőkönyv hatálybalépését követő nyolc év. 2. A 3. cikk (5) bekezdésében hivatkozott üzemanyagokra és az új mozgó forrásokra vonatkozó határértékek, valamint a IV. melléklet 2. táblázatában hivatkozott gázolajra vonatkozó határértékek alkalmazására vonatkozó határidők: i. ha a szerződő fél nem átalakuló gazdasággal rendelkező ország, a jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontja, vagy a VIII. mellékletben megadott intézkedésekre és a IV. melléklet 2. táblázatában megadott határértékekre vonatkozó határidők, amelyik későbbre esik; és ii. ha a szerződő fél átalakuló gazdasággal rendelkező ország, a jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított öt év vagy öt évvel a VIII. mellékletben meghatározott intézkedésekre és a IV. melléklet 2. táblázatában meghatározott határértékekre vonatkozó időpontoktól számítva. E határidő nem alkalmazható a jegyzőkönyvet aláíró olyan fél tekintetében, amely félnek rövidebb határidőt kell teljesíteni a gázolaj tekintetében a kénkibocsátás további csökkentésére vonatkozó jegyzőkönyv alapján. 3. A melléklet alkalmazásában, „átalakulóban lévő gazdasággal rendelkező ország” olyan szerződő felet jelent, amely megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratával együtt olyan nyilatkozatot tett, hogy átalakulóban lévő gazdasággal rendelkező szerződő félként kíván szerepelni e melléklet 1. és/vagy 2. pontja alkalmazásában. 218 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet A TÜZELŐANYAGOKRA ÉS ÚJ, MOZGÓ FORRÁSOKRA VONATKOZÓ HATÁRÉRTÉKEK VIII. MELLÉKLET BEVEZETÉS 1. Az A. szakasz vonatkozik a Kanadán és az Amerikai Egyesült Államokon kívüli szerződő felekre, míg a B. szakasz vonatkozik Kanadára, és a C. szakasz vonatkozik az Amerikai Egyesült Államokra. 2. A mellékletben nitrogén-dioxid-egyenértékben (NO2) kifejezett NOx-ra és szénhidrogénekre (amelyek jelentős része VOC) vonatkozó határértékek szerepelnek. 3. A melléklet szerinti határértékek alkalmazására vonatkozó határidőket a VII. melléklet tartalmazza. A. A Kanadán és az Amerikai Egyesült Államokon kívüli szerződő felek S z e m é l y g é p k o c s i k é s k ö n n y ű h a s z o n g é p j á r m ű v e k 4. Az 1. táblázat tartalmazza a határértékeket azon, motorral hajtott járművekre, amelyeknek legalább négy kereke van, és személyek szállítására (M kategória) vagy áru szállítására (N kategória) használatosak. N e h é z t e h e r g é p j á r m ű v e k 5. A nehéz tehergépjárművekben lévő motorokra vonatkozó határértékeket a vonatkozó teszteljárástól függően a 2. és 3. táblázat tartalmazza. M o t o r b i c i k l i k é s m o p e d e k 6. A motorbiciklikre és a mopedekre vonatkozó határértékeket a 6. és 7. táblázat tartalmazza. N e m k ö z ú t i j á r m ű v e k é s m u n k a g é p e k 7. A 4. és 5. táblázat tartalmazza a mezőgazdasági és erdészeti traktorokban, valamint egyéb, nem közúti járművekben lévő motorokra vonatkozó határértékeket. Az I. szakasz (4. táblázat) a 96. számú EGB (ECE) rendeleten alapul, „A mezőgazdasági és erdészeti traktorok elfogadásának általános rendelkezéseiről, tekintettel a motor által kibocsátott szennyezőkre”. 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 219 ) é h ( k e k é t r é r á t a H k e k é t r é r á t a h ó z o k t a n o v e r k e v ű m r á j p é g n o z s a h ű y n n ö k s é a r k i s c o k p é g y l é m e z s j Ú : t a z á l b á t. 1 d r á l i z S k o g a y n a ) a ( e g e m ö t s é k e n é g o r d h n é z S i n e s e y g e v k o d i x o - n é g o r t i n e g e m ö t k o d i x o - n é g o r t i N k e n é g o r d h n é z S i d i x o n o m - n é z S ) m k / g ( 4 L ) m k / g ( 3 L + 2 L ) m k / g ( 3 L ) m k / g ( 2 L ) m k / g ( 1 L g e m ö t a i c n e r e f e R ) W R ( ) g k ( s á z a m l a k l A ) b ( e t e d z e k y l á t z s O a i r ó g e t a K. a z z a m l a t r a t t a z á l b á t. 1 1 – 8 a t a k o s á z o r á t a h g e m i i g é s ő n m ó z o k t a n o v a r g a y n a m e z ü l e z í d s é e r n i z n e b A. 8 g é s ő n i m - g a y n a ő l e z ü T l e z í D 5 0 0 , 5 0 0 , 7 0 0 , 1 0 , 5 2 0 0 , 5 2 0 0 , 4 0 0 , 6 0 0 , l e z í D n i z n e B l e z í D n i z n e B l e z í D n i z n e B l e z í D n i z n e B 6 5 0 , 6 5 0 , 2 7 0 , 6 8 0 , 3 0 , 3 0 , 9 3 0 , 6 4 0 , – – – – – – – 5 0 , 5 0 , 5 6 0 , 8 7 0 , 5 2 0 , – 5 2 0 , 3 3 0 , 9 3 0 , 5 1 0 , 5 1 0 , 8 1 0 , 1 2 0 , 8 0 0 , 8 0 0 , 1 0 , 1 1 0 , – – – – – – – – 2 0 , 2 0 , 5 2 0 , 9 2 0 , , 1 0 1 0 , 3 1 0 , 6 1 0 , 4 6 0 , 4 6 0 , , 8 0 3 2 , 3 2 , ) g ( n e d n M i. 1 1 1 0 0 2 5 0 3 1 ≤ W R ) e (. 1 1 1 0 0 2 7 1 4 , 0 6 7 1 ≤ W R < 5 0 3 1. 1 1 2 0 0 2 5 9 0 , 2 2 5 , W R < 0 6 7 1. 1 1 2 0 0 2 5 0 , 5 0 , 3 6 0 , 4 7 0 , 1 1 n e d n M i. 1 1 6 0 0 2 5 0 3 1 ≤ W R ) f (. 1 1 6 0 0 2 1 8 1 , 0 6 7 1 ≤ W R < 5 0 3 1. 1 1 7 0 0 2 7 2 2 , W R < 0 6 7 1. 1 1 7 0 0 2 I I I I I I I I I I I I ) d ( 1 N ) c ( M A ) d ( 1 N ) c ( M B l a p p a n ó h 2 1 s é , k e n k e k é t r é r á t a h ó z o k t a n o v k u j á r a g e m k e n l e l e f m e n k e y l e m a , e s é z e y l e h a b m o l a g r o f y g a v e s é t í s e k é t r é , a j ó i c á r t z s i g e r k e v ű m r á j j ú n a y l o z a ő t e h z e y l é d e g n e m e n e v d z e k l ó t k o m u t á d t t e t e t n ü t l e f n a b p o l z s o z a n e b b E ) b (. a r k o r o t o m ú s á t j ú y g s ó i z s s e r p m o K ) a (. 3 0 0 2 1 1 7 0 0 2. 1 1 2 0 0 2. g e m ó t a h d a m e n r á m s á y g a h á v ó j s u p í t a n e ő z ő l e g e m t a k o m u t á d a t e k e z e a r á m á z s k e v ű m r á j ú j á i r ó g e t a k M t t o z o r á t a h g e m n a b á j t n o p a r á m á z s k e v ű m r á j ú j á i r ó g e t a k M t t o z o r á t a h g e m n a b á j t n o p ) c ( ) c ( t e z y g e j b á l A ) e ( t e z y g e j b á l A ) f (. k e v ű m r á j ú j á i r ó g e t a k M t t o z o r á t a h g e m n a b á j t n o p ) c ( t e z y g e j b á l a s É ) d (. k e v ű m r á j ó d a l a h g e m t e g e m ö t s i l á m i x a m g k 0 0 5 2 a e v é v i K ) c ( 1 N k e v ű m r á j t t e z e v r e t a r á s á t í l l á z s y l é m e z s t a h i t n m b b ö t t t ü y g e l e v ő t e z e v , ű g e m ö t s i l á m i x a m b b o y g a n l á n - g k 0 0 0 2 a i t n m a l a v , k e v ű m r á j i t ú z ö k m e n , s o r o t o m ú s á t j ú y g s ó i z s s e r p m o k , ó z o t r a t a b á i r ó g e t a k a e b b e z a g i é j - 1 r á u n a j ) g (. l i k e n ü s ő n m k e n k e v ű m r á j ó z o t r a t a b r o s. A y l á t z s o. I I I , s á i r ó g e t a k 220 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet 2. táblázat: Nehéz tehergépjárművekre vonatkozó határértékek – ESC- és ELR-tesztek Alkalmazás kezdete (a) Szén-monoxid tömege (g/kWh) Szénhidrogének tömege (g/kWh) Nitrogén-oxidok tömege (g/kWh) Szilárd anyagok (g/kWh) Korom (m-1) A B1 B2 2001. 10. 1. 2006. 10. 1. 2009. 10. 1. 2,1 1,5 1,5 0,66 0,46 0,46 5 3,5 2 0,10 0,13 (b) 0,02 0,02 0,8 0,5 0,5 (a) A megadott dátumoktól kezdődő hatállyal, a jegyzőkönyvet alá nem író országok részére kivitelre szánt járművek és motorok, valamint a hasz- nálatban lévő járművek cserélt motorja kivételével, a szerződő felek megtiltják azon új, kompressziós gyújtású vagy gázmotoros járművek regisztrációját, értékesítését és használatát, valamint azon új, kompressziós gyújtású és gázmotorok értékesítését és használatát, amelyek nem felelnek meg a rájuk vonatkozó határértékeknek. 12 hónappal a megadott dátumokat megelőzően a típusjóváhagyás megadását meg lehet tagadni, amennyiben a határértékeket nem tartják be. (b) Azon motorokra, amelyek hengerenkénti hengerűrtartalma kisebb 0,75 dm3-nél és teljesítményhez tartozó névleges fordulatszáma (rated power speed) nagyobb 3 000 min-1-nél. 3. táblázat: Nehéz tehergépjárművekre vonatkozó határértékek – ETC-teszt (a) Alkalmazás kezdete (b) Szén-monoxid tömege (CO) (g/kWh) Nem metánok tömege (NMHC) (g/kWh) Metán tömege (c) (CH4) (g/kWh) Nitrogén-oxidok tömege (NOx) (g/kWh) A (2000) 2001. 10. 1. 5,45 B1 (2005) 2006. 10. 1. B2 (2008) 2009. 10. 1. 4 4 0,78 0,55 0,55 1,6 1,1 1,1 5 3,5 2 Szilárd anyagok/por tömege (d) (PT) (g/kWh) 0,16/0,21 (e) 0,03 0,03 (a) A gázüzemű motorok kibocsátásainak az A. sorban alkalmazható határértékekkel történő összehasonlító mérésekor alkalmazott ETC-teszt elfogadhatóságának igazolására vonatkozó feltételeket újra megvizsgálják, és, amennyiben szükséges, módosítják a 70/156/EGK irányelv 13. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően. (b) A megadott dátumoktól kezdődő hatállyal, a jegyzőkönyvet alá nem író országok részére kivitelre szánt járművek és motorok, valamint a használatban lévő járművek cserélt motorja kivételével, a szerződő felek megtiltják azon új, kompressziós gyújtású vagy gázmotoros jármű- vek regisztrációját, értékesítését és használatát, valamint azon új, kompressziós gyújtású és gázmotorok értékesítését és használatát, amelyek nem felelnek meg a rájuk vonatkozó határértékeknek. 12 hónappal a megadott dátumokat megelőzően, a típusjóváhagyás megadását meg lehet tagadni, amennyiben a határértékeket nem tartják be. (c) Csak NG (földgázüzemű) motorokra. (d) Az A, B1 és B2 szakaszban a gázüzemű motorokra nem alkalmazható. (e) Azon motorokra, amelyek hengerenkénti hengerűrtartalma kisebb 0,75 dm3-nél és teljesítményhez tartozó névleges fordulatszáma (rated power speed) nagyobb 3 000 min-1-nél. 4. táblázat: A nem közúti járművekre vonatkozó határértékek – I. szakasz (ISO 8178. számú mérési eljárás) Hasznos teljesítmény (P) (kW) Alkalmazás kezdete (a) CO (g/kWh) Szénhidrogének (HC) (g/kWh) NOx (g/kWh) Szilárd anyag (g/kWh) 130 ≤ P < 560 1998. 12. 31. 75 ≤ P < 130 1998. 12. 31. 37 ≤ P < 75 1998. 3. 31. 5,0 5,0 6,5 1,3 1,3 1,3 9,2 9,2 9,2 0,54 0,70 0,85 (a) A megadott dátumoktól kezdődő hatállyal, a jegyzőkönyvet alá nem író országok részére kivitelre szánt járművek és motorok, valamint a hasz- nálatban lévő járművek cserélt motorja kivételével, a szerződő felek csak abban az esetben engedélyezik az új motorok regisztrációját és adott esetben forgalomba hozatalát, függetlenül attól, hogy a gépbe beépítésre kerülnek-e, ha a táblázatban található határértékeknek megfelelnek. 1998 június 30-ától kezdődően, a motortípus jóváhagyása megtagadható, amennyiben a határértékeknek nem felel meg. Megjegyzés: E határértékek a motorból távozó kibocsátásra vonatkoznak, bármely véggáz-utókezelés előtt kell elérni. 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 221 5. táblázat: A nem közúti járművekbe épített dízelmotorokra vonatkozó határértékek (II. szakasz) (ISO 8178) Hasznos teljesítmény (P) (kW) Alkalmazás kezdete (a) Szén-monoxid (g/kWh) Szénhidrogének (g/kWh) Nitorgén-oxidok (g/kWh) Szilárd anyag (g/kWh) 130 ≤ P < 560 2001. 12. 31. 75 ≤ P < 130 2002. 12. 31. 37 ≤ P < 75 2003. 12. 31. 18 ≤ P < 37 2000. 12. 31. 3,5 5,0 5,0 5,5 1,0 1,0 1,3 1,5 6,0 6,0 7,0 8,0 0,2 0,3 0,4 0,8 (a) A megadott dátumoktól kezdődő hatállyal, a jegyzőkönyvet nem aláíró országok részére kivitelre szánt járművek és motorok, valamint a hasz- nálatban lévő járművek cserélt motorja kivételével, a szerződő felek csak abban az esetben engedélyezik adott esetben új motorok – függet- lenül attól, hogy gépbe beépítésre kerültek e – regisztrációját, értékesítését és használatát, ha megfelelnek a táblázatban található határérté- keknek. 12 hónappal a megadott dátumokat megelőzően, a típusjóváhagyás megadását meg kell tagadni, amennyiben a határértékek nem teljesülnek. 6. táblázat: Motorkerékpárokra, valamint három- és négykerekűekre (> 50 cm3; > 45 km/h) vonatkozó határértékek – alkalmazandó: 1999. jún. 17-től (a) Motortípus 2 ütemű 4 ütemű Határértékek CO = 8 g/km HC = 4 g/km NOx = 0,1 g/km CO = 13 g/km HC = 3 g/km NOx = 0,3 g/km (a) A megadott időponttól kezdődően a típusjóváhagyást meg kell tagadni, ha a jármű nem felel meg a kibocsátási határértékeknek. Megjegyzés: A három- és négykerekűek esetén a határértékeket 1,5-del kell szorozni. 7. táblázat: Segédmotoros kerékpárokra (≤ 50 cm3; < 45 km/h) vonatkozó határértékek Szakasz Alkalmazás kezdete (a) Határértékek CO (g/km) HC + NOx (g/km) I. II. 1999. 6. 17. 2002. 6. 17. 6,0 (b) 1,0 (c) 3,0 (b) 1,2 (a) A megadott időponttól kezdődően a típusjóváhagyást meg kell tagadni, ha a jármű nem felel meg a kibocsátási határértékeknek. (b) A három- és négykerekűek esetén a határértékeket kettővel kell szorozni. (c) A három- és négykerekűek esetén 3,5 g/km. 222 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet 8. táblázat: A pozitív gyújtású motorral felszerelt járművekben használatos, forgalomban lévő üzemanyagok környezetvédelmi előírásai Típus: benzin Paraméter Egység Határértékek (a) Teszt Minimum Maximum Módszer (b) Kísérleti oktánszám Motor oktánszáma Reid-gőznyomás, nyári időszak kPa Desztilláció: – párologtatás 100 °C-on – párologtatás 150 °C-on Szénhidrogén-elemzés: – olefinek – aromások – benzol Oxigéntartalom Oxidálószerek: – metanol, hozzáadandó stabilizálószerekkel v/v % v/v % v/v % m/m % v/v % – etanol, stabilizálószerek lehet- v/v % nek szükségesek – izopropil-alkohol – tercier-butil-alkohol – izobutil-alkohol – molekulánként 5 vagy több szénatomot tartalmazó éterek – Egyéb oxidálószerek (d) Kéntartalom v/v % v/v % v/v % v/v % v/v % mg/kg 95 85 – 46 75 – – – – – – – – – – – – Megjelenés időpontja 1993 1993 1993 EN 25064 EN 25163 EN 12 EN-ISO 3405 1988 18,0 (c) ASTM D1319 ASTM D1319 PrEN 12177 EN 1601 1995 1995 1995 1996 EN 1601 1996 EN 1601 EN 1601 EN 1601 EN 1601 EN 1601 EN 1601 PrEN-ISO/DIS 14596 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 – – 60 – – 42 1 2,7 3 5 10 7 10 15 10 150 (a) A követelményekben szereplő értékek „valós értékek”. Határértékeik megállapításánál az ISO 4259 „Ásványolajtermékek – a teszteljárásokkal kapcsolatos pontos adatok meghatározása és alkalmazása” meghatározásait alkalmazták, a minimumérték megállapításakor a nullánál nagyobb 2R minimális különbséget vették figyelembe (R = reprodukálhatóság). Az egyes mérések eredményeit az ISO 4259 (1995-ös kiadás) által tar- talmazott kritériumok alapján kell értelmezni. (b) EN – Európai Szabvány (European Standard); ASTM – (American Society for Testing and Materials); DIS – Nemzetközi Szabványtervezet (Draft International Standard). (c) Kivéve a normál ólommentes benzin (a minimális motoroktánszám [MON] 81. , és a minimális kísérleti oktánszám [RON] 91. ), melyre a maxi- mális olefintartalom 21 v/v %. Ezek a határértékek nem zárják ki eleve, hogy a tagállamok piacára újabb ólommentes benzint vezessenek be az itt leírtaknál alacsonyabb oktánszámmal. (d) A nyári időszak legkésőbb május 1-jén kezdődik, és legkorábban szeptember 30-án fejeződik be. A sarkvidéki feltételekkel rendelkező tagál- lamok esetén a nyári időszak legkésőbb június 1-jén kezdődik, és legkorábban augusztus 31-én fejeződik be, és a Reid-gőznyomás legfeljebb 70 kPa lehet. Megjegyzés: A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy legkésőbb 2000. január 1-jétől területükön csak abban az esetben lehet benzint forgal- mazni, ha az megfelel a 8. táblázatban meghatározott környezetvédelmi előírásoknak. Ha valamely szerződő fél úgy dönt, hogy a 8. táblázatban meghatározott kéntartalomra vonatkozó előírásoknak meg nem felelő kéntartalmú – de a jelenlegi kéntartalmat meg nem haladó- benzin betiltása rendkívüli nehézségeket okozna ipara termelőegységeiben a szükséges átállások 2000-ig történő elvégzése miatt, legkésőbb 2003. január 1-jéig meghosszabbíthatja területén a forgalmazás időtartamát. Ilyen esetben a szerződő félnek egy, a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okirattal együtt letétbe helyezett nyilatkozatban közölnie kell, hogy meg szán- dékozik hosszabbítani a határidőt, és írásos tájékoztatást kell benyújtania ennek indokáról a végrehajtó szerv számára. 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 223 9. táblázat: A kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművekben használatos, forgalomban lévő üzemanyagok környezetvédelmi előírásai Típus: dízelüzemagyag Paraméter Egység Határértékek (a) Teszt Minimum Maximum Módszer (b) Cetánszám Sűrűség 15 °C-on Desztilláció: 95 % Policiklusos aromás szénhidrogén Kén kg/m3 °C m/m % mg/kg 51 – – – – – 845 360 11 350 EN-ISO 5165 EN-ISO 3675 EN-ISO 3405 IP 391 PrEN-ISO/DIS 14596 Megjelenés időpontja 1992 1995 1988 1995 1996 (a) A követelményekben idézett értékek „valós értékek”. Határértékeik felállításánál az ISO 4259 „Ásványolajtermékek – a teszteljárásokkal kap- csolatos pontos adatok meghatározása és alkalmazása” meghatározásait alkalmazták, a minimumérték megállapításakor a nullánál nagyobb 2R minimális különbséget vették figyelembe (R = reprodukálhatóság). Az egyes mérések eredményeit az ISO 4259 (1995-ös kiadás) által tar- talmazott kritériumok alapján kell értelmezni. (b) EN – Európai Szabvány (European Standard); IP – The Institute of Petroleum, DIS – Nemzetközi Szabványtervezet (Draft International Standard). Megjegyzés: A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy legkésőbb 2000. január 1-jétől területükön csak abban az esetben lehet dízelüzemanyagot forgalmazni, ha az megfelel a 9. táblázatban meghatározott környezetvédelmi előírásoknak. Ha valamely szerződő fél úgy dönt, hogy a 9. táblázatban meghatározott kéntartalomra vonatkozó előírásoknak meg nem felelő kéntartalmú – de a jelenlegi kéntartalmat meg nem haladó- dízelüzemanyag betiltása rendkívüli nehézségeket okozna ipara termelőegységeiben a szükséges átállások 2000-ig tör- ténő elvégzése miatt, legkésőbb 2003. január 1-jéig meghosszabbíthatja területén a forgalmazás időtartamát. Ilyen esetben a szerződő félnek egy, a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okirattal együtt letétbe helyezett nyilatkozatban közölnie kell, hogy meg szándékozik hosszabbítani a határidőt, és írásos tájékoztatást kell benyújtania ennek indokáról a végrehajtó szerv számára. 224 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet 10. táblázat: A külső gyújtású motorral felszerelt járművekben használatos, forgalomban lévő üzemanyagokra vonatkozó környezetvédelmi előírások Típus: benzin Paraméter Egység Határértékek (a) Teszt Minimum Maximum Módszer (b) Kísérleti oktánszám Motor oktánszáma Reid-gőznyomás, nyári időszak kPa Desztilláció: – párologtatás 100 °C-on – párologtatás 150 °C-on Szénhidrogén-elemzés: – olefinek – aromások – benzol Oxigéntartalom Kéntartalom v/v % v/v % v/v % v/v % v/v % m/m % mg/kg 95 85 – – – – – – – – Megjelenés időpontja 1993 1993 EN 25164 EN 25163 – – 35 ASTM D1319 1995 50 PrEN-ISO/DIS 14596 1996 (a) A követelményekben idézett értékek „valós értékek”. Határértékeik megállapításánál az ISO 4259 „Ásványolajtermékek – a teszteljárásokkal kapcsolatos pontos adatok meghatározása és alkalmazása” meghatározásait alkalmazták, a minimumérték megállapításakor a nullánál nagyobb 2R minimális különbséget vették figyelembe (R = reprodukálhatóság). Az egyes mérések eredményeit az ISO 4259 (1995-ös kiadás) által tar- talmazott kritériumok alapján kell értelmezni. (b) EN – Európai Szabvány (European Standard); ASTM – American Society for Testing and Materials; DIS – Nemzetközi Szabványtervezet (Draft International Standard). Megjegyzés: A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy legkésőbb 2005. január 1-jétől területükön csak abban az esetben lehet benzint forgal- mazni, ha az megfelel a 10. táblázatban meghatározott környezetvédelmi előírásoknak. Ha valamely szerződő fél úgy dönt, hogy a 10. táblázatban meghatározott kéntartalomra vonatkozó előírásoknak meg nem felelő kéntartalmú – de a jelenlegi kéntartalmat nem meghaladó – benzin betiltása rendkívüli nehézségeket okozna ipara termelőegységeiben a szükséges átállások 2005-ig történő elvég- zése miatt, legkésőbb 2007. január 1-jéig meghosszabbíthatja területén a forgalmazás időtartamát. Ilyen esetben a szerződő félnek egy, a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okirattal együtt letétbe helyezett nyilatkozatban közölnie kell, hogy meg szándékozik hosszabbítani a határidőt, és írásos tájékoztatást kell benyújtania ennek indokáról a végrehajtó szerv számára. 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 225 11. táblázat: A kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművekben használatos, forgalomban lévő üzemanyagokra vonatkozó környezetvédelmi előírások Típus: dízelüzemanyag Paraméter Egység Határértékek (a) Teszt Minimum Maximum Módszer (b) Megjelenés időpontja Cetánszám Sűrűség 15 °C-on Desztilláció: 95 % Policiklusos aromás szénhidrogének Kéntartalom kg/m3 °C m/m % mg/kg – – – – – 50 PrEN-ISO/DIS 14596 1996 (a) A követelményekben idézett értékek „valós értékek”. Határértékeik megállapításánál az ISO 4259 „Ásványolajtermékek – a teszteljárásokkal kapcsolatos pontos adatok meghatározása és alkalmazása” meghatározásait alkalmazták, a minimumérték megállapításakor a nullánál nagyobb 2R minimális különbséget vették figyelembe (R = reprodukálhatóság). Az egyes mérések eredményeit az ISO 4259 (1995-ös kiadás) által tar- talmazott kritériumok alapján kell értelmezni. (b) EN – Európai Szabvány (European Standard); DIS – Nemzetközi Szabványtervezet (Draft International Standard). Megjegyzés: A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy legkésőbb 2005. január 1-jétől területükön csak abban az esetben lehet benzint forgal- mazni, ha az megfelel a 11. táblázatban meghatározott környezetvédelmi előírásoknak. Ha valamely szerződő fél úgy dönt, hogy a 11. táblázatban meghatározott kéntartalomra vonatkozó előírásoknak meg nem felelő kéntartalmú, de a 9. táblázatnak megfelelő dízelüzemanyag betiltása rendkívüli nehézségeket okozna ipara termelőegységeiben a szükséges átállások 2005-ig történő elvégzése miatt, legkésőbb 2007. január 1-jéig meghosszabbíthatja területén a forgalmazás időtartamát. Ilyen esetben a szerződő félnek egy, a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okirattal együtt letétbe helyezett nyilatkozatban közölnie kell, hogy meg szán- dékozik hosszabbítani a határidőt, és írásos tájékoztatást kell benyújtania ennek indokáról a végrehajtó szerv számára. 226 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet B. Kanada 9. Járművekre vonatkozó új kibocsátási szabványok könnyű haszongépjárművekre, nehéz tehergépkocsikra, nehéz motorokra és motorkerékpárokra: Motor Vehicle Safety Act (and successor legislation), Schedule V of the Motor Vehicle Safety Regulations: Vehicle Emissions (Standard 1100), SOR/97-376, (28 July, 1997), módosítások szerint. 10. Canadian Environmental Protection Act, Diesel Fuel Regulations, SOR/97-110 (4 February 1997, sulphur in diesel fuel), a módosítások szerint. 11. Canadian Environmental Protection Act, Benzene in Gasoline Regulations, SOR/97-493 (6 November 1997), a módosítások szerint. 12. Canadian Environmental Protection Act, Sulphur in Gasoline Regulations, Canada Gazette, Part II, June 4 1999, a módosítások szerint. C. Amerikai Egyesült Államok 13. Mozgó forrásokból származó kibocsátások csökkentését célzó program megvalósítása személygépkocsikra, könnyű haszongépjárművekre, nehéz tehergépkocsikra és tüzelőanyagokra oly mértékben, ahogy a Clean Air Act 202. szakasza a), g) és h) pontja megkívánja: a) 40 Code of Federal Regulations (C. F. R. ) Part 80, Subpart D – Reformulated Gasoline; b) 40 C. F. R. Part 86, Subpart A – General Provisions for Emission Regulations; c) 40 C. F. R. Part 80, section 80. 29 – Controls and Prohibitions on Diesel Fuel Quality. 11/47. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 227 IX. MELLÉKLET A MEZŐGAZDASÁGI FORRÁSOKBÓL SZÁRMAZÓ AMMÓNIAKIBOCSÁTÁST SZABÁLYOZÓ INTÉZKEDÉSEK 1. Azon szerződő feleknek, amelyekre vonatkoznak a 3. cikk (8) bekezdése a) pontjában meghatározott kötelezettségek, meg kell tenniük az e mellékletben megállapított intézkedéseket. 2. Mindegyik szerződő fél kellő mértékben figyelembe veszi, hogy a teljes nitrogénciklus alatt bekövetkező veszteségét csökkenteni kell. A. A HELYES MEZŐGAZDASÁGI GYAKORLAT JAVASOLT SZABÁLYZATA 3. A jegyzőkönyv hatálybalépését követő egy éven belül a szerződő felek az ammóniakibocsátás ellenőrzésére vonatkozó mezőgazdasági gyakorlat javasolt szabályozását elkészítik, kiadják és terjesztik. A szabályzat figyelembe veszi a szerződő felek területére vonatkozó speciális viszonyokat, és intézkedéseket tartalmaz a következőkre: – – – – – – a nitrogénciklus egészét figyelembe vevő nitrogénkezelés, állatállomány-takarmányozási stratégia, alacsony kibocsátású trágyaterítési technikák, alacsony kibocsátású trágyatárolási rendszerek, alacsony kibocsátású állattartási rendszerek, az ásványi műtrágya használatakor keletkező ammóniakibocsátás korlátozásának lehetőségei. A szerződő felek oly módon adnak címet a szabályzatnak, hogy az ne legyen összetéveszthető más útmutatót tartalmazó szabályokkal. B. KARBAMID ÉS AMMÓNIUM-KARBONÁT MŰTRÁGYÁK 4. A jegyzőkönyv hatálybalépését követő egy éven belül a szerződő felek megvalósítható lépéseket tesznek a karbamidalapú szilárd műtrágyák használata során keletkező ammóniakibocsátás korlátozására. 5. A jegyzőkönyv hatálybalépését követő egy éven belül a szerződő felek megtiltják az ammónium-karbonát műtrágyák használatát. C. A TRÁGYA FELHASZNÁLÁSA 6. Minden szerződő fél gondoskodik arról, hogy olyan (a végrehajtó bizottság 17. ülésén elfogadott V. útmutatóban [1999/1. sz. határozat] és módosításaiban felsorolt) alacsony kibocsátású iszap-alkalmazásosos technikákat alkalmazzanak, amelyek bizonyítottan legalább 30 %-kal csökkentik a kibocsátást az útmutatóban található hivatkozott adatokhoz képest, amennyiben az adott szerződő fél alkalmazhatónak tekinti ezeket, a helyi talajviszonyokat, a geomorfológiai feltételeket, valamint a gazdaság szerkezetét figyelembe véve. Az intézkedések alkalmazására vonatkozó határidők a következők: 2009. december 31. az átalakuló gazdasággal rendelkező szerződő felekre vonatkozóan és 2007. december 31. a többi szerződő félre vonatkozóan. (1) 7. A jegyzőkönyv hatálybalépését követő egy éven belül a szerződő felek gondoskodnak arról, hogy a talajra terített, beszántásra kerülő szilárd trágyát a kiszórást követő 24 órán belül talajba kell keverni, amennyire a helyi talajviszonyok, a geomorfológiai és gazdaságszerkezeti feltételek alapján megoldható, figyelembe véve, hogy az egész nitrogénciklus alatt bekövetkező veszteséget csökkenteni kell. D. A TRÁGYA TÁROLÁSA 8. A jegyzőkönyv hatálybalépését követő egy éven belül a szerződő felek gondoskodnak arról, hogy minden olyan új, nagy sertés- és baromfigazdaságban található iszaptároló esetén, ahol a hízósertések száma meghaladja a 2 000-et, az anyadisznóké a 750-et vagy a baromfiaké a 40 000-et, alacsony kibocsátású tárolórendszert vagy technikát kell alkalmazni, mely bizonyítottan legalább 40 %-kal csökkenti a kibocsátást a 6. bekezdésben említett iránymutató dokumentumban található hivatkozott adatokhoz képest, amennyiben az adott szerződő fél alkalmazhatónak tekinti ezeket; vagy olyan rendszereket vagy technikákat, amelyek bizonyíthatóan ugyanilyen hatékonyak. (2) (1) A mellékletben „a változó gazdasággal rendelkező ország” olyan felet jelent, amely ratifikációs, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratában olyan nyilatkozatot tett, hogy a melléklet 6. és 9. bekezdése értelmében változó gazdasággal rendelkező ország kíván lenni. (2) Ha egy szerződő fél úgy ítéli meg, hogy más rendszereket vagy technikákat – amelyek bizonyíthatóan ugyanolyan mértékben hatékonyak – lehet trágyatárolásra vagy állattartásra használni a 8. és 10. bekezdés rendelkezéseinek való megfelelés érdekében, vagy ha egy fél úgy ítéli meg, hogy a 9. bekezdésben előírt, trágyatartásból származó kibocsátás csökkentése műszakilag vagy gazdaságilag nem megvalósítható, erre vonatkozó dokumentációt kell benyújtani a 7. (1) a) bekezdésnek megfelelően. 228 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/47. kötet 9. A meglévő, nagy sertés- és baromfigazdaságban található iszaptároló esetén, ahol a hízósertések száma meghaladja a 2 000-et, az anyadisznóké a 750-et vagy a baromfiaké a 40 000-et, a szerződő felek 40 %-os kibocsátáscsökkentést érnek el, amennyiben a szerződő fél megítélése szerint a szükséges technikák műszakilag és intézkedések alkalmazására vonatkozó határidők a következők: gazdaságilag megvalósíthatóak (2) Az 2009. december 31. az atalakulóban lévő gazdasággal rendelkező szerződő felekre vonatkozóan és 2007. december 31. az összes többi szerződő félre vonatkozóan (1). E. ÁLLATTARTÁS 10. A jegyzőkönyv hatálybalépését követő egy éven belül az olyan nagy sertés- és baromfigazdaságokon, ahol a hízósertések száma meghaladja a 2 000-et, az anyadisznóké a 750-et vagy a baromfiaké a 40 000-et, a szerződő felek minden új állattartó hely esetén olyan állattartó-rendszereket alkalmaznak, amelyek bizonyítottan legalább 20 %-kal csökkentik a kibocsátást a 6. bekezdésben említett útmutatóban található hivatkozott adatokhoz képest, amennyiben az adott szerződő fél alkalmazhatónak tekinti ezeket; vagy olyan rendszereket vagy technikákat, amelyek bizonyíthatóan ugyanilyen hatékonyak (2). Az alkalmazhatóságot korlátozhatják az állatok jólétét szolgáló szempontok, például a sertések esetén a szalmaalmos rendszer, valamint a baromfi esetén a madárház vagy a parlagi tartás. (1) Ha egy szerződő fél úgy ítéli meg, hogy más rendszereket vagy technikákat – amelyek bizonyíthatóan ugyanolyan mértékben hatékonyak – lehet trágyatárolásra vagy állattartásra használni a 8. és 10. bekezdés rendelkezéseinek való megfelelés érdekében, vagy ha egy fél úgy ítéli meg, hogy a 9. bekezdésben előírt, trágyatartásból származó kibocsátás csökkentése műszakilag vagy gazdaságilag nem megvalósítható, erre vonatkozó dokumentációt kell benyújtani a 7. (1) a) bekezdésnek megfelelően. (2) A mellékletben „a változó gazdasággal rendelkező ország” olyan felet jelent, amely ratifikációs, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratában olyan nyilatkozatot tett, hogy a melléklet 6. és 9. bekezdése értelmében változó gazdasággal rendelkező ország kíván lenni