title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1963/99 di Gerhard Hager (NI) al Consiglio. Visti Schengen: incidenza sulla concorrenza.

eurovoc_concepts:
Austria
Central and Eastern European Countries
Schengen Agreement
admission of aliens
carrier
job access
restriction on competition
road transport

text: C 170 E/132 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 6. 2000 A che punto sono i piani della Commissione al riguardo? Quali conseguenze avrebbe tale riforma sul funzionamento della Commissione? Quanto durerebbe la procedura che va dal momento in cui nasce il sospetto di un(cid:146)intesa non consentita fino alla decisione definitiva? La proposta della Commissione prevede anche un diritto al risarcimento per coloro che sono stati danneggiati direttamente o indirettamente dall(cid:146)intesa nel frattempo operante, anche se successivamente dichiarata inammissibile? Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (19 novembre 1999) libro bianco adottato dalla Commissione il 28 aprile 1999 (1) riguarda la modifica delle norme Il procedurali applicabili alle intese e allo sfruttamento abusivo di posizione dominante. Non riguarda, invece, le operazioni di concentrazione che restano soggette a un obbligo di notifica e di autorizzazione preventiva a qualsiasi attuazione. Gli Stati membri e gli Stati terzi interessati hanno rivolto alla Commissione numerose osservazioni e le proposte della Commissione sono ora all(cid:146)esame del Parlamento e del Comitato economico e sociale. La Commissione, sulla base delle reazioni riscontrate, proseguir(cid:224) i lavori al fine di elaborare una proposta di regolamento del Consiglio che dovrebbe sostituire il regolamento esistente, cioŁ il regolamento n. 17/62, primo regolamento d(cid:146)applicazione degli articoli 85 e 86 del trattato CE (2). Tale proposta dovrebbe, in linea di massima, essere adottata dalla Commissione e essere trasmessa al Consiglio nel secondo semestre del 2000. lavoro della Commissione eliminando le pratiche burocratiche necessarie per il Tale riforma, in particolare l(cid:146)abbandono del sistema di notifica delle intese, modificherebbe profondamente il trattamento delle notifiche e permetterebbe quindi alla Commissione di concentrare la propria azione sulla lotta contro le infrazioni piø gravi alle norme di concorrenza. Per quanto riguarda i casi di divieto, la durata delle procedure varia considerevolmente da un caso all(cid:146)altro. Il libro bianco propone l(cid:146)introduzione di un termine di quattro mesi alla scadenza del quale la Commissione informerebbe i ricorrenti del seguito che intende riservare alla loro domanda. Non Ł possibile fissare per il seguito della procedura altri limiti se non l(cid:146)osservanza di un termine ragionevole, esigenza di cui le giurisdizioni comunitarie garantiscono il rispetto. Nel sistema proposto dal libro bianco, le intese che limitano la concorrenza e non soddisfano le condizioni dell(cid:146)articolo 81§3 sono vietate e sono nulle di pieno diritto, fin dall(cid:146)inizio, senza che sia necessaria una decisione della Commissione. Le persone danneggiate da tali intese possono rivolgersi alle giurisdizioni nazionali per chiedere un risarcimento a compensazione del danno subito. La riforma proposta dalla Commissione non modifica assolutamente il diritto dei danneggiati al risarcimento. (1) COM(1999) 101 def. (2) GU 13 del 21. 2. 1962. (2000/C 170 E/160) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1963/99 di Gerhard Hager (NI) al Consiglio (9 novembre 1999) Oggetto: Visti «Schengen»: incidenza sulla concorrenza Fra le imprese austriache di trasporto Ł diventata in questi ultimi anni pratica sempre piø diffusa, per ragioni di ordine economico, assumere come conducenti per trasporti intraeuropei, grazie al visto «Schengen» semestrale, persone provenienti dai PECO sprovviste di permesso di lavoro. Tale frequente pratica ha reso sempre piø difficile per i cittadini dell(cid:146)Unione l(cid:146)accesso a questo settore del mercato del lavoro. 20. 6. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 170 E/133 Il Consiglio Ł pertanto pregato di rispondere alle seguenti domande: 1. Il problema descritto Ł stato oggetto di deliberazioni in seno al Consiglio dell(cid:146)UE? 2. Qual Ł l(cid:146)ordine di grandezza del numero delle persone provenienti dai PECO che usufruiscono di questo visto «Schengen» semestrale, in Austria in particolare e nell(cid:146)UE in generale? 3. Quali misure ritiene opportune il Consiglio per porre fine a questa pratica, dannosa per il mercato del lavoro e per la concorrenza nell(cid:146)Unione? 4. Ha gi(cid:224) svolto indagini al riguardo? 5. Ritiene che tale pratica sia in accordo con le disposizioni comunitarie riguardanti il diritto della concorrenza? 6. 7. Se la risposta Ł negativa, quali provvedimenti intende assumere contro tale pratica? Se la risposta Ł affermativa, come giustifica la sua posizione? Risposta (9 dicembre 1999) Il Consiglio non Ł al corrente delle prassi indicate dall(cid:146)Onorevole Parlamentare. Il Consiglio richiama l(cid:146)attenzione dell(cid:146)Onorevole Parlamentare sul fatto che il visto per un soggiorno superiore a tre mesi Ł, ai fini della convenzione di Schengen, un visto nazionale rilasciato da ciascuna parte contraente in conformit(cid:224) della propria legislazione. (2000/C 170 E/161) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1971/99 di Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE) alla Commissione (19 ottobre 1999) Oggetto: Violazione delle direttive europee 91/0628/CEE e 95/0029/CEE Nel giugno 1998 l(cid:146)Associazione olandese per la protezione degli animali ha realizzato un(cid:146)ampia inchiesta sul rispetto delle direttive europee 91/0628/CEE (1) e 95/0029/CEE (2) ai posti di frontiera italiani di Gorizia, Fernetti e Prosecco. Dall(cid:146)inchiesta, ampiamente documentata, risulta che le direttive sono oggetto di grossolane violazioni e che gli animali sono brutalmente maltrattati. Che non si tratti di un incidente isolato Ł dimostrato dal fatto che nel 1994 e nel 1996 sono state realizzate videoriprese simili. Conviene la Commissione che ai posti di frontiera italiani il rispetto delle direttive 91/0628/CEE e 1. 95/0029/CEE Ł del tutto insoddisfacente? 2. Quali misure sono adottate dalle autorit(cid:224) italiane per porre fine a questa vergognosa situazione? Le possibilit(cid:224) offerte dalle direttive in materia di ritiro delle autorizzazioni e le possibilit(cid:224) di azione 3. penale vengono sfruttate in modo adeguato? Qual Ł la sanzione piø grave che si possa imporre alle autorit(cid:224) italiane in caso di mancata adozione 4. di misure adeguate per controllare l(cid:146)osservanza delle direttive? 5. Quali passi intende ora compiere la Commissione, in qualit(cid:224) di custode dei trattati? (1) GU L 340 dell(cid:146)11. 12. 1991, pag. 17. (2) GU L 148 del 30. 6. 1995, pag. 52


title: QUESTION ÉCRITE E-1995/99 posée par Paul Rübig (PPE-DE) à la Commission. Orientations relatives aux barrières verticales.

eurovoc_concepts:
competition policy
market
small and medium-sized enterprises
vertical agreement

formats: html pdf print

text: C 170 E/136 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 6. 2000 cette disposition. En conclusion, une exemption (cid:224) un systŁme transfrontalier du prix fixe du livre ne peut Œtre accordØe, compte tenu de l(cid:146)article 151, paragraphe 4 du traitØ CE, que si l(cid:146)accord ou la pratique en cause satisfait (cid:224) toutes les conditions de l(cid:146)article 81, paragraphe 3 du traitØ CE, ce qui prØsuppose notamment que les bØnØfices culturels invoquØs soient clairement Øtablis. (1) Cf. l(cid:146)article 19 du rŁglement no 17 du Conseil du 6 fØvrier 1962 (cid:129) Premier rŁglement d(cid:146)application des articles 85 et 86 du traitØ, JO 13 du 21. 2. 1962, modifiØ en dernier lieu par le rŁglement (CE) no 1216/1999, JO L 148 du 15. 6. 1999, et le rŁglement no 99/63/CEE de la Commission du 25 juillet 1963 relatif aux auditions prØvues (cid:224) l(cid:146)article 19, paragraphes 1 et 2, du rŁglement no 17, JO 127 du 20. 8. 1963; le rŁglement no 99/63/CEE a entre- temps ØtØ abrogØ et remplacØ par le rŁglement (CE) no 2842/98 de la Commission du 22 dØcembre 1998 relatif (cid:224) l(cid:146)audition dans certaines procØdures fondØes sur les articles 85 et 86 du traitØ CE, JO L 354 du 30. 12. 1998. (2) Cf. les dØcisions de la Commission du 25 novembre 1981, VBBB et VBVB, JO L 54 du 25. 2. 1982, et du 12 dØcembre 1988, Publishers Association (cid:129) Net Book Agreements, JO L 22 du 26. 1. 1989, ainsi que les arrŒts de la Cour de justice du 17 janvier 1984 dans les affaires jointes 43 et 63/82, VBVB et VBBB/Commission, Rec. 1984, p. 17, du Tribunal de premiŁre instance du 9 juillet 1992 dans l(cid:146)affaire T-66/89, Publishers Association/ Commission, Rec. 1992, p. II-1995 et de la Cour de justice du 17 janvier 1995 dans l(cid:146)affaire C-360/92 P, Publishers Association/Commission, Rec. 1995, p. I-23. (2000/C 170 E/163) QUESTION (cid:201)CRITE E-1995/99 posØe par Paul R(cid:252)big (PPE-DE) (cid:224) la Commission (9 novembre 1999) Objet: Orientations relatives aux barriŁres verticales Dans le cadre de son audition par la commission Øconomique du PE, le nouveau commissaire chargØ de la concurrence a soulignØ l(cid:146)importance de la transparence et de la clartØ pour faire accepter les rŁgles de l(cid:146)UE par le citoyen. Le projet d(cid:146)orientations relatives aux barriŁres verticales comprend 225 points et met l(cid:146)accent sur des exemples qui ne peuvent pas toujours Œtre gØnØralisØs. Par ailleurs, l(cid:146)ample exposØ sur le marchØ continue (cid:224) manquer de clartØ pour ce qui concerne l(cid:146)Ølimination des dØsavantages dont souffrent les producteurs des petits (cid:201)tats membres. Comment la Commission entend-elle assurer la plus grande transparence possible dans ce domaine et trouver une solution ØquilibrØe qui Øvite ces dØsavantages redoutØs? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (29 novembre 1999) L(cid:146)Honorable Parlementaire fait allusion aux lignes directrices sur les restrictions verticales, publiØes par la Commission, avec un projet de rŁglement d(cid:146)exemption par catØgorie, le 24 septembre 1999 (1). La Commission considŁre que la nouvelle politique qu(cid:146)elle propose simplifiera considØrablement les rŁgles applicables aux restrictions verticales et rØduira la charge que reprØsentent les rØglementations pour les entreprises, en ce qu(cid:146)elle permettra (cid:224) celles qui n(cid:146)ont pas de pouvoir de marchØ (ce qui est le cas de la plupart d(cid:146)entre elles) de disposer d(cid:146)une sphŁre de sØcuritØ dans laquelle elles n(cid:146)auront plus (cid:224) Øvaluer la validitØ de leurs accords au regard des rŁgles de concurrence communautaires. ConformØment (cid:224) cette nouvelle approche, le projet de rŁglement d(cid:146)exemption par catØgorie est applicable, jusqu(cid:146)(cid:224) un seuil de part de marchØ fixØ (cid:224) 30 %, (cid:224) toutes les restrictions verticales s(cid:146)appliquant (cid:224) la fois aux produits intermØdiaires et aux produits finals ainsi qu(cid:146)aux services, sauf pour un nombre limitØ de conditions et de restrictions caractØrisØes. Cette approche permet d(cid:146)Øliminer certains dØfauts majeurs des trois rŁglements d(cid:146)exemption par catØgorie actuels concernant la distribution exclusive, l(cid:146)achat exclusif et les accords de franchise, qui ont ØtØ trŁs largement critiquØs ces derniŁres annØes (cid:224) cause de leur portØe trop Øtroite, de leur approche trop formaliste et de leur effet d(cid:146)asphyxie sur l(cid:146)industrie, incompatible avec l(cid:146)Øvolution des mØthodes de production et de distribution. La simplification apportØe par la nouvelle politique proposØe sera en particulier profitable aux petites et moyennes entreprises, qui relŁveront trŁs largement du nouveau rŁglement. 20. 6. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 170 E/137 Si les entreprises dont la part de marchØ dØpasse le seuil de 30 % ne bØnØficieront pas de cette sphŁre de sØcuritØ, il convient de souligner que, selon la nouvelle politique, leurs accords verticaux ne seront pas prØsumØs illØgaux, mais peuvent le cas ØchØant Œtre soumis (cid:224) un examen individuel au regard de l(cid:146)article 81 (ancien article 85) du traitØ CE. Les lignes directrices qui accompagnent le rŁglement doivent aider les entreprises (cid:224) procØder (cid:224) cet examen et donc rendre les rŁgles de concurrence plus efficaces. En rØdigeant ces lignes directrices, la Commission a tentØ de donner une vue d(cid:146)ensemble dØtaillØe et complŁte d(cid:146)une question techniquement complexe. Ce texte contient notamment un chapitre consacrØ aux problŁmes de dØfinition du marchØ, qui se fonde sur les critŁres gØnØraux figurant dans la Communication de la Commission sur la dØfinition du marchØ en cause de 1997 et est destinØ (cid:224) fournir aux entreprises des conseils plus prØcis pour les problŁmes qui se posent dans le contexte des restrictions verticales. Les lignes directrices ont ØtØ publiØes au Journal officiel sous forme de projet afin de donner (cid:224) toutes les parties intØressØes l(cid:146)occasion de prØsenter leurs observations, afin de permettre (cid:224) la Commission d(cid:146)y apporter au besoin des amØliorations et clarifications. En ce qui concerne la dØfinition du marchØ en cause, il convient de rappeler que ce marchØ considØrØ sous l(cid:146)angle de la concurrence ne co(cid:239)ncide pas nØcessairement avec le territoire d(cid:146)un (cid:201)tat membre et ne peut Œtre apprØciØ que cas par cas. Les effets nØgatifs et positifs Øventuels d(cid:146)accords verticaux doivent Œtre ØvaluØs sur le marchØ en cause. Loin de prØsenter un inconvØnient pour les producteurs prØsents sur les marchØs plus petits, la politique de concurrence communautaire vise (cid:224) protØger la concurrence et les intØrŒts des consommateurs, quelle que soit la dimension gØographique du marchØ en cause. (1) JO C 270 du 24. 9. 1999. (2000/C 170 E/164) QUESTION (cid:201)CRITE E-2013/99 posØe par Antonio Tajani (PPE-DE) et Enrico Ferri (PPE-DE) (cid:224) la Commission (9 novembre 1999) Objet: Violation des rŁgles de concurrence et de libre prestation des services du fait de la rØglementation italienne rØgissant l(cid:146)assistance sanitaire publique et privØe Il est revenu aux auteurs de la prØsente question que certaines associations reprØsentatives des organismes de santØ privØs italiens (SNUBALP, FIOSP, URSAP) avaient prØsentØ un recours auprŁs de la Commission afin qu(cid:146)elle s(cid:146)assure de la violation des rŁgles communautaires de concurrence et de libre prestation des services du fait de la rØglementation italienne rØgissant l(cid:146)assistance sanitaire publique et privØe: (cid:129) conflit d(cid:146)intØrŒts et abus de position dominante de la part des ASL, ou aziende sanitarie locali (entreprises de santØ locales), lesquelles cumulent des fonctions de rØgulation du marchØ et des fonctions de production et d(cid:146)octroi, d(cid:146)une part, et d(cid:146)acquisition et de paiement des services, d(cid:146)autre part (loi de dØlØgation no 419 du 30 novembre 1998 et dØcret lØgislatif no 229 du 19 juin 1999), (cid:129) fragmentation du marchØ des services sanitaires et discrimination (cid:224) l(cid:146)Øgard des prestataires de services n(cid:146)ayant pas la nationalitØ italienne. Les tarifs sont fixØs d(cid:146)autoritØ (dØcret ministØriel du 22 juillet 1996) sur une base tellement basse qu(cid:146)elle rend impossible en fait l(cid:146)intervention, avec des marges bØnØficiai- res raisonnables, de prestataires de services originaires d(cid:146)autres (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne. Les auteurs de la prØsente question savent, du reste, que les services de santØ ne sont pas exclus des rŁgles relatives (cid:224) la libre prestation des services. L(cid:146)interprØtation qui est celle des associations plaignantes est aussi celle de l(cid:146)autoritØ italienne garante du respect des rŁgles de concurrence et du marchØ (voir ses deux avis, du 25 juin 1998, d(cid:146)une part, et du 20 mai 1999, d(cid:146)autre part). C(cid:146)est aussi celle des auteurs de la prØsente question. Cela Øtant, la Commission pourrait-elle dire si elle donne la suite appropriØe au recours, quels services et fonctionnaires sont chargØs de l(cid:146)affaire et (cid:224) quel stade de la procØdure on en est?


title: Komission asetus (EY) N:o 2374/1999, annettu 9 päivänä marraskuuta 1999, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit

text: 10. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 287/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2374/1999, annettu 9 päivänä marraskuuta 1999, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, 2) Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiin- teät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, koskevista ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontĳärjestelmän soveltamista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1498/98 (2), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, yksityiskohtaisista ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla sekä katsoo seuraavaa: 1) Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kier- roksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määritel- tävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merki- tyllä tavalla. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 10 päivänä marraskuuta 1999. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 9 päivänä marraskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EYVL L 198, 15. 7. 1998, s. 4. L 287/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 11. 1999 tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi annettu 9 päivänä marraskuuta 1999, komission asetukseen LIITE CN-koodi Kolmannen maan koodi (1) Tuonnin kiinteä arvo (EUR/100 kg) 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 052 628 999 052 999 052 464 999 052 388 528 600 999 052 400 999 060 400 404 804 999 052 064 400 999 117,2 108,7 113,0 64,1 134,8 99,5 67,1 67,1 48,2 102,0 75,1 49,0 55,9 63,8 78,6 61,8 152,9 306,5 229,7 34,8 77,3 62,9 23,6 49,6 87,4 68,3 89,3 81,7 (1) Komission asetuksessa (EY) N:o 2645/98 (EYVL L 335, 10. 12. 1998, s. 22) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2020/99 υποβολή: Paulo Casaca (PSE) προς την Επιτροπή. Προστασία των καταναλωτών στον τομέα των αερομεταφορών.

eurovoc_concepts:
air transport
consumer protection
international convention
national law
transport regulations

text: C 219 E/68 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 1. 8. 2000 H anagnv·rish thw ekptvsimo·thtaw te·toivn dapanv·n se orisme·new xv·rew kai o·xi se a·llew ua mporoy·se, pra·gmati, na epife·rei sobarh· no·ueysh tvn synuhkv·n toy eley·ueroy antagvnismoy·. Apa·nthsh toy kyri·oy Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (2 Dekembri·oy 1999) Efo·son den ypa·rxoyn me·tra enarmo·nishw, h a·mesh forologi·a empi·ptei sthn dikaiodosi·a tvn kratv·n melv·n, me thn epify·lajh thw th·rhshw toy koinotikoy· dikai·oy kai eidiko·tera tvn uemelivdv·n eleyueriv·n poy proble·pontai apo· th synuh·kh EK. (cid:201)tsi, sto plai·sio thw katapole·mhshw thw diafuora·w, to symboy·lio ypoyrgv·n toy Organismoy· Oikonomikh·w Synergasi·aw kai Ana·ptyjhw (OOSA) ene·krine, ton Apri·lio toy 1996, sy·stash prow ta me·lh toy na apagorey·oyn thn e·kptvsh apo· ta forologhte·a ke·rdh tvn «dv·rvn» poy kataba·llontai se je·noyw dhmo·sioyw ypallh·loyw. H ypografh· thw sy·mbashw thw 17hw Dekembri·oy 1997 gia thn katapole·mhsh thw diafuora·w tvn je·nvn dhmo·sivn ypallh·lvn stiw dieunei·w emporike·w synallage·w ei·xe shmantike·w epiptv·seiw sthn anauev·rhsh tvn nomouesiv·n tvn symballo·menvn kratv·n ejasfali·zontaw thn efarmogh· thw sy·stashw toy 1996. Eja·lloy, h Epitroph· ype·deije, sthn anakoi·nvsh· thw thw 21hw Mai(cid:138)oy 1997 (1) gia thn politikh· thw (cid:201)nvshw kata· thw diafuora·w, o·ti ua e·uete sta kra·th me·lh to ue·ma thw e·kptvshw apo· ta forologhte·a ke·rdh tvn «dv·rvn» poy kataba·llontai stiw eka·stote kratike·w arxe·w, oy·tvw v·ste na ypa·rjei symfvni·a gia syntonisme·nh dra·sh me skopo· thn kata·rghsh thw e·kptvshw ayth·w apo· th forologi·a. Sy·mfvna me tiw plhrofori·ew poy diaue·tei h Epitroph·, to sy·nolo tvn kratv·n melv·n poy epitre·poyn ako·ma stiw epixeirh·seiw na ekpi·ptoyn apo· ta forologhte·a ke·rdh toyw ta «dv·ra» poy kataba·lloyn se je·noyw dhmo·sioyw ypallh·loyw tropopoi·hsan h·dh th nomouesi·a toyw h· pro·keitai na to pra·joyn gia na symmorfvuoy·n me tiw ue·seiw poy eje·frasan o OOSA kai h Epitroph· gia thn kata·rghsh ayth·w thw e·kptvshw apo· ta forologhte·a ke·rdh. (1) COM(97)192 teliko·. (2000/C 219 E/081) GRAPTH ERVTHSH E-2020/99 ypobolh·: Paulo Casaca (PSE) prow thn Epitroph· (9 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Prostasi·a tvn katanalvtv·n ston tome·a tvn aerometaforv·n H Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh e·xei h·dh uespi·sei shmantiko· nomouetiko· e·rgo gia thn prostasi·a tvn katanalvtv·n ston tome·a tvn aerometaforv·n, o·pvw th nomouesi·a poy afora· thn apago·reysh thw epibi·bashw epibatv·n me krath·seiw. Vsto·so, h kata·stash poy epikratei· ston en lo·gv tome·a sh·mera sthn Eyrv·ph ejakoloyuei· na emfani·zei shmantike·w ellei·ceiw. (cid:201)xontaw ypo·ch ta proanaferue·nta, ua mporoy·sa a·rage na la·bv apa·nthsh sta ako·loyua ervth·mata: H Epitroph· e·xei h·dh pragmatopoih·sei ka·poioyw ele·gxoyw o·son afora· thn efarmogh· toy Kanonismoy· ariu. 1. 295/91 (1) sxetika· me tiw aeroporike·w etairei·ew; Se katafatikh· peri·ptvsh, poia· h·san ta apotele·smata; Se arnhtikh· peri·ptvsh, den fronei· a·rage h 2. Epitroph· pvw ua h·tan xrh·simo na probei· se e·nan te·toio e·legxo; Fronei· a·rage h Epitroph· pvw yfi·statai h·dh koinotikh· nomikh· ba·sh gia thn prostasi·a tvn katanalvtv·n 3. o·son afora·: 3. 1. thn astikh· eyuy·nh tvn aeroporikv·n etaireiv·n se peri·ptvsh apv·leiaw aposkeyv·n; 3. 2. thn astikh· eyuy·nh tvn aeroporikv·n etaireiv·n se peri·ptvsh aky·rvsh pth·sevw gia emporikoy·w lo·goyw; 3. 3. ela·xistoyw kano·new a·neshw kai prostasi·aw thw ygei·aw ston tome·a tvn aerometaforv·n, eidiko·tera se o·,ti afora· thn epa·rkeia xv·roy; Se katafatikh· peri·ptvsh, poia· ei·nai h en lo·gv nomikh· ba·sh kai poia· me·tra skopey·ei na la·bei h Epitroph· 4. prokeime·noy na efarmo·zetai ayth· efejh·w; (1) EE L 36 thw 8. 2. 1991, sel. 5. 1. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 219 E/69 Apa·nthsh thw kaw de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (22 Dekembri·oy 1999) Oi dra·seiw sto pedi·o ayto· e·xoyn analhfuei· e·vw tv·ra sto plai·sio thw ana·ptyjhw thw koinh·w politikh·w metaforv·n ston tome·a tvn aeroporikv·n metaforv·n (a·ruro 80 para·grafow 2 thw synuh·khw EK (prv·hn a·ruro 84)). Oi tropopoihme·new diata·jeiw sxetika· me thn prostasi·a tvn katanalvtv·n poy perilamba·nontai sth ne·a synuh·kh (a·ruro 153 (prv·hn a·ruro 129a)) enisxy·oyn toyw lo·goyw gia dra·seiw prokeime·noy na prostateyuoy·n ta dikaiv·mata tvn katanalvtv·n. H Epitroph· prokh·ryje pro·sklhsh ypobolh·w prosforv·n, nvri·tera efe·tow, me skopo· th sy·nach sy·mbashw gia thn ajiolo·ghsh thw efarmogh·w toy kanonismoy· (EOK) ariu. 295/91 thw 4hw Febroyari·oy 1991 gia th ue·spish koinv·n kano·nvn sxetikv·n me e·na sy·sthma antistaumistikv·n paroxv·n se peri·ptvsh a·rnhshw epibi·bashw kata· tiw taktike·w aeroporike·w metafore·w. Oi dia·forew prosfore·w poy elh·fuhsan ejeta·zontai tv·ra kai h sy·mbash ua synafuei· synto·mvw. Ta apotele·smata aname·nontai kata· to prv·to h·misy toy 2000 kai ua bohuh·soyn na estiasuoy·n oi prvtoboyli·ew thw Epitroph·w v·ste na ejasfalisuei· plh·rhw efarmogh· toy kanonismoy·. Den ypa·rxoyn eidikoi· koinotikoi· kano·new oi opoi·oi na kaly·ptoyn thn astikh· eyuy·nh tvn aerometafore·vn gia tiw aposkeye·w. Epi· toy ue·matow, efarmo·zontai eunikoi· kano·new stiw esvterike·w aeroporike·w metafore·w ento·w ka·ue kra·toyw me·loyw, env· oi metafore·w metajy· kratv·n melv·n kaly·ptontai apo· thn parvxhme·nh Sy·mbash thw Barsobi·aw toy 1929 kai tiw metagene·sterew tropopoih·seiw thw. H Sy·mbash toy Mo·ntreal, poy egkri·uhke ton Ma·io toy 1999, h opoi·a ua antikatasth·sei telika· olo·klhrh th Sy·mbash thw Barsobi·aw, uespi·zei ne·oyw kano·new gia tiw dieunei·w metafore·w, oi opoi·oi ua mporoy·san epi·shw na epektauoy·n me thn koinotikh· nomouesi·a v·ste na kaly·coyn thn esvterikh· endokoinotikh· enae·ria kyklofori·a ento·w tvn kratv·n melv·n. Me ton tro·po ayto·n, ua dhmioyrghuei· eniai·o sy·sthma gia o·lew tiw metafore·w me koinotike·w aeroporike·w etairei·ew. Kata· thn kata·rtish tvn prota·sev·n thw gia ky·rvsh kai efarmogh· apo· thn Koino·thta thw ne·aw Sy·mbashw toy Mo·ntreal, h Epitroph· ua ejeta·sei prosektika· to ue·ma ayto·, lamba·nontaw ypo·ch th gnv·mh poy diatypv·uhke apo· to Koinoboy·lio kata· th syzh·thsh toy kanonismoy· (EK) ariu. 2027/97 toy Symboyli·oy thw 9hw Oktvbri·oy 1997 gia thn eyuy·nh toy aerometafore·vw se peri·ptvsh atyxh·matow (1), o·ti se tyxo·n koinotiko· sy·sthma astikh·w eyuy·nhw pre·pei na symperilamba·nontai koinoi· kano·new gia aposkeye·w. (cid:211)son afora· thn astikh· eyuy·nh se peri·ptvsh aky·rvshw, me to sxe·dio koinh·w ue·shw poy symfvnh·uhke sxetika· me thn tropopoi·hsh toy kanonismoy· (EOK) ariu. 295/91 (2), ua epektauei· to sy·sthma antistaumistikv·n paroxv·n se peri·ptvsh a·rnhshw epibi·bashw v·ste na kaly·ptontai oi epiba·tew poy yfi·stantai kauyste·rhsh epeidh· h aeroporikh· etairei·a aky·rvse thn pth·sh toyw. To zh·thma thw a·neshw kai toy xv·roy sto aeroska·fow ua ejetasuei·, mazi· me mia olo·klhrh seira· zhthma·tvn poy aforoy·n toyw katanalvte·w, se prosexe·w e·ggrafo diaboy·leyshw thw Epitroph·w gia ta dikaiv·mata tvn epibatv·n. To e·ggrafo diaboy·leyshw ua apostalei· se o·la ta endiafero·mena me·rh kai, bebai·vw, sto Koinoboy·lio. Ta apotele·smata thw diaboy·leyshw ua xrhsimopoihuoy·n gia th diamo·rfvsh mellontikh·w politikh·w ston tome·a ayto·n. (1) (2) EE L 285 thw 17. 10. 1997, sel. 1. EE C 120 thw 18. 4. 1998, sel. 18. (2000/C 219 E/082) GRAPTH ERVTHSH E-2022/99 ypobolh·: Christoph Konrad (PPE-DE) prow thn Epitroph· (9 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Dysmenh·w dia·krish se ba·row germanikv·n epixeirh·sevn odikh·w boh·ueiaw Gnvri·zei h Epitroph· o·ti oi germanike·w etairi·ew odikh·w boh·ueiaw mporoy·n sy·mfvna me to isxy·on di·kaio 1. (par. 15a toy K. O. K. ) na rymoylkoy·n aytoki·nhta se aytokinhtodro·moyw mo·no me·xri thn epo·menh e·jodo kai h synolikh· diadromh· thw rymoy·lkhshw meta· thn e·jodo apo· ton aytokinhto·dromo den pre·pei na yperbai·nei ta 100 xlm. apo· to shmei·o thw pro·sdeshw/fo·rtvshw; Gnvri·zei epi·shw h Epitroph· o·ti etairi·ew rymoy·lkhshw thw allodaph·w mporoy·n na rymoylkoy·n aytoki·nhta 2. poy ype·sthsan atyxh·mata h· poy den mporoy·n na kinhuoy·n lo·gv mhxanikh·w bla·bhw, xvri·w periorismo· apo·stashw; (p. x. h etairi·a van der Zandt apo· thn Ollandi·a metafe·rei me o·xhma rymoy·lkhshw kainoyrgh· forthga· me·xri to Irschenberg sth Bayari·a kai apo· ekei· rymoylkei· sthn Ollandi·a forthga· poy e·xoyn ypostei· aty·xhma). Gnvri·zei h Epitroph· o·ti oi epixeirh·seiw thw EE lamba·noyn apo· ta projenei·a h· tiw presbei·ew mo·nimew a·deiew 3. gia ejai·resh apo· toyw periorismoy·w, env· gia tiw germanike·w epixeirh·seiw parame·nei h apago·reysh;


title: Decision of the EEA Joint Committee No 66/1999 of 28 May 1999 amending Annex II (technical regulations, standards, testing and certification) to the EEA Agreement

eurovoc_concepts:
building materials
building regulations
producer's liability
product safety
production control
quality label

text: 9. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 284/51 DECISION OF THE EEA JOINT COMMITTEE No 66/1999 of 28 May 1999 amending Annex II (technical regulations, standards, testing and certification) to the EEA Agreement THE EEA JOINT COMMITTEE, Having regard to the Agreement on the European Economic Area, as adjusted by the Protocol adjusting the Agreement on the European Economic Area, hereinafter referred to as ‘the Agreement’, and in particular Article 98 thereof, Whereas: (1) (2) (3) (4) (5) Annex II to the Agreement was amended by Decision No 52/1999 of the EEA Joint Committee of 30 April 1999 (1). Commission Decision 98/598/EC of 9 October 1998 on the procedure for attesting the conformity of construction products pursuant to Article 20(2) of Council Directive 89/106/EEC as regards aggregates (2) is to be incorporated into the Agreement. Commission Decision 98/599/EC of 12 October 1998 on the procedure for attesting the conformity of construction products pursuant to Article 20(2) of Council Directive 89/106/EEC as regards liquid applied roof-waterproofing kits (3) is to be incorporated into the Agreement. Commission Decision 98/600/EC of 12 October 1998 on the procedure for attesting the conformity of construction products pursuant to Article 20(2) of Council Directive 89/106/EEC as regards self-supporting translucent roof kits (except glass-based kits) (4) is to be incorporated into the Agreement. Commission Decision 98/601/EC of 13 October 1998 on the procedure for attesting the conformity of construction products pursuant to Article 20(2) of Council Directive 89/106/EEC as regards road construction products (5) is to be incorporated into the Agreement, HAS DECIDED AS FOLLOWS: Article 1 The following indents shall be added in point 1 (Council Directive 89/106/EEC) in Chapter XXI of Annex II to the Agreement: ‘— 398 D 0598: Commission Decision 98/598/EC of 9 October 1998 (OJ L 287, 24. 10. 1998, p. 25), — 398 D 0599: Commission Decision 98/599/EC of 12 October 1998 (OJ L 287, 24. 10. 1998, p. 30), (1) See page 10 of this Official Journal. (2) OJ L 287, 24. 10. 1998, p. 25. (3) OJ L 287, 24. 10. 1998, p. 30. (4) OJ L 287, 24. 10. 1998, p. 35. (5) OJ L 287, 24. 10. 1998, p. 41. L 284/52 EN Official Journal of the European Communities 9. 11. 2000 — 398 D 0600: Commission Decision 98/600/EC of 12 October 1998 (OJ L 287, 24. 10. 1998, p. 35), — 398 D 0601: Commission Decision 98/601/EC of 13 October 1998 (OJ L 287, 24. 10. 1998, p. 41). ’ The texts of Decision 98/598/EC, 98/599/EC, 98/600/EC and 98/601/EC in the Icelandic and Norwegian languages, which are annexed to the respective language versions of this Decision, are authentic. Article 2 This Decision shall enter into force on 29 May 1999, provided that all the notifications under Article 103(1) of the Agreement have been made to the EEA Joint Committee. Article 3 This Decision shall be published in the EEA section of, and in the EEA Supplement to, the Official Journal of the European Communities. Article 4 Done at Brussels, 28 May 1999. For the EEA Joint Committee The President F. BARBASO


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1952/99 från Gerhard Hager (NI) till rådet. Barnpornografi.

eurovoc_concepts:
Europol
Internet
child pornography

text: C 203 E/94 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 7. 2000 Kommissionens ordf(cid:246)rande, som (cid:228)r angel(cid:228)gen om att diskutera dessa fr(cid:229)gor, anordnade den 23 november ett m(cid:246)te, d(cid:228)r f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r de sju yttersta randomr(cid:229)dena och parlamentsledam(cid:246)ter fr(cid:229)n dessa omr(cid:229)den samt spanska, franska och portugisiska myndighetspersoner deltog. Kommissionen granskar nu de f(cid:246)rslag som lades fram. Vid m(cid:246)tet diskutera den rapport som beg(cid:228)rdes vid Europeiska r(cid:229)dets m(cid:246)te i K(cid:246)ln. tillk(cid:228)nnagav kommissionens ordf(cid:246)rande att kommissionen i december 1999 kommer att (2000/C 203 E/119) SKRIFTLIG FR¯GA E-1945/99 fr(cid:229)n Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen (4 november 1999) ˜mne: Kontroll av gemenskapsreglerna f(cid:246)r drivgarn under den senaste fiskes(cid:228)songen f(cid:246)r tonfiske Kan kommissionen ange vilka resultat kontrollerna med drivgarn har gett under den senaste fiskes(cid:228)songen f(cid:246)r tonfisk? Kan kommissionen framf(cid:246)r allt ange antalet (cid:246)vertr(cid:228)delser av reglerna, sk(cid:228)len till dessa, namnen p(cid:229) fartygen som begick (cid:246)vertr(cid:228)delserna och deras ursprung, samt vilka sanktioner som utf(cid:228)rdats? Hur utv(cid:228)rderar kommissionen helt allm(cid:228)nt denna fiskes(cid:228)song och respekten f(cid:246)r gemenskapsreglerna? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 december 1999) Kommissionen sammanst(cid:228)ller f(cid:246)r n(cid:228)rvarande, efter utg(cid:229)ngen av fiskes(cid:228)songen f(cid:246)r tonfisk 1999, och p(cid:229) grundval av de uppgifter som de ber(cid:246)rda medlemsstaterna skall l(cid:228)mna den sedvanliga rapporten (cid:246)ver hur gemenskapslagstiftningen har till(cid:228)mpats n(cid:228)r det g(cid:228)ller anv(cid:228)ndningen av drivgarn i nord(cid:246)stra Atlanten och Medelhavet. Denna rapport kommer att s(cid:228)ndas till medlemmarna i parlamentets fiskeriutskott omkring den 15 mars 2000. (2000/C 203 E/120) SKRIFTLIG FR¯GA E-1952/99 fr(cid:229)n Gerhard Hager (NI) till r(cid:229)det (9 november 1999) ˜mne: Barnpornografi Barnpornografi utg(cid:246)r tillsammans med spridningen av h(cid:246)ger- och v(cid:228)nsterextremistiskt material via Internet ett av nutidens st(cid:246)rsta problem. Mot denna bakgrund och med anledning av de h(cid:228)ftiga allm(cid:228)nna diskussioner som f(cid:246)r tillf(cid:228)llet f(cid:246)rs i denna fr(cid:229)ga ombeds r(cid:229)det att svara p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Hur m(cid:229)nga personer inom Europol arbetar med bek(cid:228)mpning av barnpornografi? 2. Hur ser deras konkreta verksamhetsbeskrivning ut? 3. Hur ser samspelet mellan Europol och de nationella myndigheterna ut p(cid:229) detta omr(cid:229)de? 4. Finns det n(cid:229)gra siffror (cid:246)ver hur effektiva Europols ingripanden har varit mot barnpornografi p(cid:229) Internet? 18. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 203 E/95 Svar (24 januari 2000) Betr(cid:228)ffande de fr(cid:229)gor som den (cid:228)rade parlamentsledamoten tar upp, b(cid:246)r f(cid:246)ljande noteras: 1. 2. 3. 4. I sitt beslut av den 3 december 1998 (1) kompletterade r(cid:229)det definitionen av brottet m(cid:228)nniskohandel i bilagan till Europolkonventionen s(cid:229) att den kom att inbegripa framst(cid:228)llning, f(cid:246)rs(cid:228)ljning och spridning av barnpornografiskt material. Europol har f(cid:246)ljaktligen beh(cid:246)righet n(cid:228)r det g(cid:228)ller spridning av barn- pornografiskt material, oberoende av i vilken form spridningen sker (p(cid:229) papper, via Internet, osv. ). I Europols normala arbetsmetoder ing(cid:229)r informationsutbyte genom de 45 sambandsm(cid:228)n som medlemsstaterna s(cid:228)nt ut till Europol, bitr(cid:228)dda av det arbete som de 17 specialister p(cid:229) analys av underr(cid:228)ttelseverksamhet utf(cid:246)r. Europol (cid:228)r i huvudsak inriktat p(cid:229) analysverksamhet, s(cid:228)rskilt st(cid:246)d till strategisk analys f(cid:246)r utarbetande av l(cid:228)gesrapporter och hotbed(cid:246)mningar, och (cid:228)ven genom st(cid:246)d till operativa projekt hos medlemsstaternas myndigheter. F(cid:246)rutom detta (cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande tv(cid:229) personer ur Europols personalstyrka p(cid:229) heltid engagerade i kampen mot m(cid:228)nniskohandel, inbegripet barnporno- grafi. N(cid:228)sta (cid:229)r kommer ytterligare en person ur personalen att rekryteras f(cid:246)r dessa uppgifter. N(cid:228)r det g(cid:228)ller s(cid:228)rskilda projekt fr(cid:229)n andra enheter, s(cid:228)rskilt analytiker, IT-personal och h(cid:246)gre tj(cid:228)nstem(cid:228)n som arbetar med utbildning. f(cid:229)r dessa personer st(cid:246)d av Europolpersonal Europols specifika uppgift p(cid:229) detta brottsomr(cid:229)de (cid:228)r att underl(cid:228)tta kampen mot och oskadligg(cid:246)randet av n(cid:228)tverk f(cid:246)r m(cid:228)nniskohandel med inriktning p(cid:229) sexuellt utnyttjande och barnpornografi genom ett bilateralt informationsutbyte via sambandsm(cid:228)nnen hos Europol och genom analys av de senaste trenderna och tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tten samt den p(cid:229)g(cid:229)ende utvecklingen. I detta sammanhang kan (cid:228)ven n(cid:228)mnas ett Europolinitiativ som g(cid:229)r ut p(cid:229) att anordna en Europolutbildning med s(cid:228)rskild inriktning p(cid:229) att bek(cid:228)mpa barnpornografi p(cid:229) Internet. F(cid:246)rutom det ovan n(cid:228)mnda informationsutbytet samarbetar Europol och de nationella myndigheterna genom regelbundna m(cid:246)ten om denna fr(cid:229)ga, med deltagande av medlemsstaternas experter inom detta s(cid:228)rskilda brottsomr(cid:229)de. Genom dessa m(cid:246)ten (cid:228)ger ett utbyte av information om relevanta erfarenheter och b(cid:228)sta praxis rum, liksom information om de senaste trenderna och tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tten. Vid vissa av dessa m(cid:246)ten deltar (cid:228)ven f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r icke-statliga organisationer som La Strada och Solwodi. 5. Dessutom deltar experter fr(cid:229)n Europol i andra europeiska initiativ p(cid:229) detta omr(cid:229)de, genom att till exempel fungera som r(cid:229)dgivare till STOP-programmet. Det finns f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inga uppgifter om s(cid:228)rskilda ingripanden fr(cid:229)n Europols sida p(cid:229) detta omr(cid:229)de (cid:129) s(cid:229)dana ingripanden f(cid:246)rbereds och utf(cid:246)rs genom nationell brottsbek(cid:228)mpande verksamhet. Det erinras om att Europols uppgift enligt Europol- konventionen (cid:228)r att st(cid:246)dja medlemsstaternas myndigheter vid bek(cid:228)mpningen av den organiserade brottsligheten och inte att sj(cid:228)lvt bedriva operativ verksamhet. 6. Eftersom Europol inledde sin verksamhet formellt s(cid:229) sent som den 1 juli, har den tid som st(cid:229)tt till buds f(cid:246)r utarbetande av specifika st(cid:246)dprojekt varit relativt kort. (1) EGT 26, 30. 1. 1999, s. 21. (2000/C 203 E/121) SKRIFTLIG FR¯GA E-1958/99 fr(cid:229)n Gerhard Hager (NI) till kommissionen (5 november 1999) ˜mne: Bureau de stage Kommissionen liksom de andra EU-institutionerna erbjuder ungdomar fr(cid:229)n medlemsstaterna och kandidat- l(cid:228)nderna m(cid:246)jligheten till praktik, f(cid:246)r att de skall l(cid:228)ra k(cid:228)nna arbetet vid institutionerna. F(cid:246)r att organisera detta och underl(cid:228)tta starten f(cid:246)r de nyanl(cid:228)nda har kommissionen inr(cid:228)ttat en (cid:148)Bureau de stage(cid:148)


title: Regulamentul (CE) nr. 2376/1999 al Comisiei din 9 noiembrie 1999 privind clasificarea anumitor produse în Nomenclatura Combinată

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
classification
frozen product
prepared foodstuff

formats: html pdf print xhtml

text: 02/vol. 11 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 257 31999R2376 L 287/4 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 10. 11. 1999 REGULAMENTUL (CE) NR. 2376/1999 AL COMISIEI din 9 noiembrie 1999 privind clasificarea anumitor produse în Nomenclatura Combinată COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară ș(cid:13)i statistică ș(cid:13)i Tariful Vamal Comun (1), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1835/1999 al Comisiei (2), în special articolul 9, întrucât: (1) (2) (3) (4) pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii Com- binate anexate regulamentului menționat anterior trebuie stabilite dispoziții privind clasificarea mărfurilor incluse în anexa la prezentul regulament; Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 a stabilit regulile generale de interpretare a Nomenclaturii Combinate; întrucât aceste reguli se aplică, de asemenea, oricărei alte nomenclaturi care o include pe aceasta, chiar parțial sau, eventual, adăugându-i subdiviziuni, ș(cid:13)i care se stabileș(cid:13)te prin regle- mentări comunitare specifice, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură, în cadrul schimburilor de mărfuri; pentru aplicarea regulilor generale menționate, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului inclus în anexa la prezentul regulament trebuie clasificate în codurile NC corespunză- toare, indicate în coloana 2, în conformitate cu explicațiile incluse în coloana 3; este oportun ca informațiile tarifare obligatorii date de autoritățile vamale ale statelor membre în ceea ce priveș(cid:13)te clasificarea mărfurilor în nomenclatura vamală ș(cid:13)i care nu sunt conforme cu dreptul instituit prin prezentul regula- ment să poată fi în continuare invocate de către titularul acestora, pe o perioadă de trei luni, în conformitate cu dispozițiile articolului 12 alineatul (6) din Regulamen- tul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (3), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 955/1999 al Parlamentului European ș(cid:13)i al Consiliului (4); (5) măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 Mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului inclus în anexă trebuie să fie clasificate în Nomenclatura Combinată în codurile NC corespunzătoare, indicate în coloana 2 a tabelului menționat. Articolul 2 Informațiile tarifare obligatorii date de autoritățile vamale ale statelor membre care nu sunt conforme cu dreptul instituit prin în prezentul fi conformitate cu dispozițiile articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92, pe o perioadă de trei luni. regulament pot în continuare invocate, Articolul 3 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzeci ș(cid:13)i una zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 9 noiembrie 1999. Pentru Comisie Frederik BOLKESTEIN Membru al Comisiei (1) (2) JO L 256, 7. 9. 1987, p. 1. JO L 224, 25. 8. 1999, p. 5. (3) (4) JO L 302, 19. 10. 1992, p. 1. JO L 119, 7. 5. 1999, p. 1. 258 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 02/vol. 11 ANEXĂ Codul NC (2) 1602 32 30 Explicație (3) Clasificarea este conformă cu dispozițiile cuprinse în regulile generale 1 ș(cid:13)i 6 de interpretare a Nomenclaturii Combinate, cu nota 2 din capitolul 16, cu nota 1 a) din capitolul 19 ș(cid:13)i cu textul codurilor 1602, 1602 32 ș(cid:13)i 1602 32 30. Produsul este un preparat din carne înfăș(cid:13)urat într-un strat subțire de aluat, în sensul notelor explicative ale Sistemului Armonizat, codul 1602, punctul 2. 3. Descrierea mărfurilor (1) Preparat alimentar congelat, prezentându-se sub forma unei mici sfere din carne, înconjurată de aluat, deschisă la bază ș(cid:13)i din care iese, în partea opusă, o parte din crevetă. Aluatul acoperă un amestec copt din carne de pui, ceapă tocată ș(cid:13)i mirodenii, precum ș(cid:13)i cealaltă parte a crevetei. Compoziția produsului este următoarea (procentaj în greutate): — carne de pui: 48,2 — crevetă: 13,3 — ceapă: 9,7 — aluat: 28,8. Produsul este gata pentru a fi consumat după coacere în ulei sau în grăsime


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2004/99 von Luis Berenguer Fuster (PSE) an die Kommission. Öffentliche Beihilfen für den Freizeitpark Terra Mítica in Benidorm (Alicante) ‐ Vereinbarkeit dieser Beihilfen mit dem Gemeinsamen Markt.

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
Spain
complaint to the Commission
control of State aid
leisure park

text: 18. 7. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 203 E/111 Antwort (24. Januar 2000) Iran Aid wird gegenw(cid:228)rtig vom Ausschu(cid:223) f(cid:252)r Wohlt(cid:228)tigkeitsorganisationen (Charity Commission) des Vereinigten K(cid:246)nigreichs untersucht. Der Rat (cid:228)u(cid:223)ert sich nicht zu laufenden Untersuchungen in den Mitgliedstaaten. (2000/C 203 E/141) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2004/99 von Luis Berenguer Fuster (PSE) an die Kommission (9. November 1999) Betrifft: (cid:214)ffentliche Beihilfen f(cid:252)r den Freizeitpark (cid:132)Terra M(cid:237)tica(cid:147) in Benidorm (Alicante) (cid:129) Vereinbarkeit dieser Beihilfen mit dem Gemeinsamen Markt 1997 brachte die sogenannte Europ(cid:228)ische Freizeitpark-Vereinigung (cid:129) in der das Unternehmen, das Port Aventura betreibt, eine herausragende Funktion einnimmt (cid:129) eine Klage gegen das Projekt zum Bau des sogenannten Parks (cid:132)Terra M(cid:237)tica(cid:147) in Benidorm ein, da es durch (cid:246)ffentliche Beihilfen der Generalitat Valencia gest(cid:252)tzt wurde. Trotz der seither verstrichenen Zeit liegen keine Angaben dar(cid:252)ber vor,ob eine Entschiedung getroffen wurde, weshalb wir folgende Anfrage stellen: Ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) es beim Projekt (cid:132)Terra M(cid:237)tica(cid:147) in Benidorm (cid:246)ffentliche Beihilfen gibt, die nicht mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar sind? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (30. November 1999) Die Kommission hat eine eingehende Pr(cid:252)fung der Beschwerde, auf welche sich der Herr Abgeordnete bezieht, eingeleitet. Es gab mehrere Treffen mit dem Beschwerdef(cid:252)hrer, mit den spanischen Beh(cid:246)rden sowie Vertretern von Terra Mitica. Die Kommission hat elf Schreiben an den Beschwerdef(cid:252)hrer und an die spanischen Beh(cid:246)rden gerichtet, auf die sie 28 Anwortschreiben bekommen hat. Dieser umfangreiche Schriftverkehr und die verh(cid:228)ltnism(cid:228)(cid:223)ig lange Dauer der Untersuchung sind einerseits durch die Anzahl der geltend gemachten Beschwerdepunkte sowie die Komplexit(cid:228)t derselben (zum Beispiel die Bewertung der Mittelzuwendungen und die F(cid:246)rderung des Parks) und andererseits durch die Tatsache zu erkl(cid:228)ren, da(cid:223) ebendiese Beschwerdepunkte nach und nach vorgebracht wurden. Bis zum heutigen Tag ist die Kommission nicht zu dem Schlu(cid:223) gekommen, da(cid:223) die (cid:132)Generalitat Valenciana(cid:147) und die Stadt Benidorm dem Unternehmen (cid:132)Terra Mitica(cid:147) Beihilfen im Sinne des Artikels 87 (ex-Artikel 92) Absatz 1 des EG-Vertrages gew(cid:228)hrt haben. Eine abschlie(cid:223)ende Entscheidung (cid:252)ber diese Frage wird so bald wie m(cid:246)glich getroffen werden. (2000/C 203 E/142) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2006/99 von Rosa MiguØlez Ramos (PSE) und Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE) an den Rat Betrifft: Ersatz f(cid:252)r Treibnetze (9. November 1999) In der Verordnung des Rates Nr. 1239/98 (1), mit der ein Verbot des Einsatzes von Treibnetzen ab dem Jahr 2002 verf(cid:252)gt wird, ist vorgesehen, da(cid:223) die Flotte, die derzeit solche Netze verwendet, deren Einsatz schrittweise verringert, so da(cid:223) 1998 nur noch 60 % der Fischereifahrzeuge, die w(cid:228)hrend des Zeitraums 1995-1997 ein oder mehrere Treibnetze verwendet haben, eine entsprechende Genehmigung erhalten. Ferner m(cid:252)ssen die Mitgliedstaaten der genannten Verordnung zufolge der Kommission bis zum 31. Juli 1998 die Liste der Schiffe (cid:252)bermitteln, die mit dieser Art von Netzen fischen d(cid:252)rfen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1963/99 af Gerhard Hager (NI) til Rådet. Schengen-visa: Indvirkning på konkurrencen.

text: C 170 E/132 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 6. 2000 Hvor vidt fremskredne er Kommissionens planer herom? Hvilke virkninger ville ovenn(cid:230)vnte reform f(cid:229) for Kommissionens arbejdsm(cid:229)de? Hvor lang en periode ville denne procedure str(cid:230)kke sig over fra det tidspunkt, hvor man f(cid:229)r mistanke om en ulovlig sammenslutning, og indtil der bliver truffet en endelig afgłrelse? Indeholder Kommissionens forslag ogs(cid:229) bestemmelser om erstatningskrav fra de personer, som direkte eller indirekte har lidt skade som fłlge af den sammenslutning, der midlertidigt er gennemfłrt, men som senere er erkl(cid:230)ret ulovlig? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (19. november 1999) Kommissionen vedtog den 28. april 1999 en hvidbog om (cid:230)ndringer i procedurereglerne for karteller og misbrug af dominerende stilling (1). Denne hvidbog omhandler ikke fusioner, der fortsat skal anmeldes og godkendes, fłr de m(cid:229) gennemfłres. Kommissionen har modtaget mange kommentarer fra medlemsstater og andre berłrte, og ogs(cid:229) Parla- mentet og Det (cid:216)konomiske Udvalg er ved at se p(cid:229) denne hvidbog. Ud fra alle disse reaktioner vil Kommissionen g(cid:229) videre med arbejdet og udarbejde et forslag til en r(cid:229)dsforordning, der skal tr(cid:230)de i stedet for den nug(cid:230)ldende forordning nr. 17, fłrste forordning om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikler 85 og 86 (2). Det nye forslag ventes vedtaget af Kommissionen og oversendt til R(cid:229)det i anden halvdel af 2000. Denne reform vil betyde en gennemgribende (cid:230)ndring af Kommissionens arbejde, navnlig i kraft af opgivelsen af anmeldelsessystemet. Dermed vil alt det bureaukrati, behandlingen af anmeldelser er forbundet med, blive elimineret, og Kommissionen vil f(cid:229) mulighed for at koncentrere sig om de alvorligste overtr(cid:230)delser af konkurrencereglerne. Med hensyn til de sager, hvor Kommissionen skrider ind med et forbud, er der meget stor forskel p(cid:229), hvor lang tid sagernes behandling tager. I hvidbogen foresl(cid:229)s det, at der indfłres en firem(cid:229)nedersfrist for Kommissionens underretning af klagerne om, hvad den agter at głre i anledning af deres klage. Det eneste krav, der kan stilles til sagens videre forlłb, er, at dens behandling skal afsluttes inden for en rimelig frist. Det vil v(cid:230)re op til EU(cid:146)s domstole at sikre, at dette princip overholdes. I det system, der foresl(cid:229)s i hvidbogen, vil alle konkurrencebegr(cid:230)nsende aftaler, der ikke opfylder betingelserne for fritagelse i artikel 81, stk. 3, v(cid:230)re ulovlige og ugyldige fra starten, uden at det er nłdvendigt med en kommissionsbeslutning. Enhver, der har lidt skade som fłlge af s(cid:229)danne konkurrence- begr(cid:230)nsende aftaler, vil kunne kr(cid:230)ve erstatning ved de nationale domstole. Den reform, Kommissionen foresl(cid:229)r, (cid:230)ndrer intet ved deres ret til skadeserstatning. (1) (2) KOM(1999) 101 endelig udg. EFT 13 af 21. 2. 1962. (2000/C 170 E/160) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1963/99 af Gerhard Hager (NI) til R(cid:229)det (9. november 1999) Om: Schengen-visa: Indvirkning p(cid:229) konkurrencen I de senere (cid:229)r er det ud fra łkonomiske overvejelser i stadig hłjere grad blevet g(cid:230)ngs praksis blandt de łstrigske transportvirksomheder at ans(cid:230)tte personer fra de central- og łsteurop(cid:230)iske lande, der er i besiddelse af et seks m(cid:229)neders Schengen-visum, som chauffłrer med henblik p(cid:229) transporter internt i EU, uden at disse har en arbejdstilladelse. Denne udbredte praksis har medfłrt, at det er blevet stadig vanskeligere for unionsborgere at f(cid:229) adgang til dette arbejdsmarked. 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/133 P(cid:229) denne baggrund anmodes R(cid:229)det om at besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l: 1. Har den n(cid:230)vnte problematik v(cid:230)ret genstand for drłftelser i R(cid:229)det? 2. Til hvor mange personer fra de central- og łsteurop(cid:230)iske lande er der udstedt et s(cid:229)dant seks m(cid:229)neders Schengen-visum, navnlig i (cid:216)strig og i EU som helhed? 3. Hvilke foranstaltninger anser R(cid:229)det for hensigtsm(cid:230)ssige for at hindre denne praksis, der er skadelig for arbejdsmarkedet og konkurrencen i Unionen? 4. Har R(cid:229)det hidtil foretaget undersłgelser af denne sag? 5. Er R(cid:229)det af den opfattelse, at denne praksis er i overensstemmelse med Unionens konkurrenceretlige bestemmelser? 6. Hvilke foranstaltninger agter R(cid:229)det i ben(cid:230)gtende fald at tr(cid:230)ffe herimod? 7. Hvordan begrunder R(cid:229)det i bekr(cid:230)ftende fald sin opfattelse? Svar (9. december 1999) R(cid:229)det er ikke bekendt med den praksis, som det (cid:230)rede parlamentsmedlem n(cid:230)vner. R(cid:229)det głr det (cid:230)rede parlamentsmedlem opm(cid:230)rksom p(cid:229), at et visum for et ophold p(cid:229) over tre m(cid:229)neder i Schengen-konventionens forstand er et nationalt visum, der udstedes af hver kontraherende part i overensstemmelse med egen lovgivning. (2000/C 170 E/161) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1971/99 af Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE) til Kommissionen Om: Overtr(cid:230)delse af direktiv 91/0628/E(cid:216)F og 95/0029/E(cid:216)F (19. oktober 1999) I juni 1998 gennemfłrte den nederlandske dyrev(cid:230)rnsforening omfattende undersłgelser af gennemfłrelsen af direktiv 91/0628/E(cid:216)F (1) og 95/0029/E(cid:216)F (2) ved de italienske gr(cid:230)nseovergangssteder Gorizia, Fernetti og Prosecco. Af resultaterne heraf fremg(cid:229)r det, at der er sket grov overtr(cid:230)delse af direktiverne, og at de p(cid:229)g(cid:230)ldende dyr har v(cid:230)ret udsat for grufulde mishandlinger. At der ikke var tale om engangstilf(cid:230)lde, fremg(cid:229)r klart af tilsvarende videooptagelser fra 1994 og 1996. Er Kommissionen enig i, at direktiv 91/0628/E(cid:216)F og 95/0029/E(cid:216)F gennemfłres fuldst(cid:230)ndig 1. utilstr(cid:230)kkeligt ved de italienske gr(cid:230)nseovergangssteder? 2. Hvad foretager de italienske myndigheder sig for at s(cid:230)tte en stopper for denne skandalłse situation? Udnyttes mulighederne i direktiverne for at inddrage tilladelser og indlede strafferetlig forfłlgelse 3. fuldt ud? Hvilke sanktioner kan de italienske myndigheder i sidste instans p(cid:229)l(cid:230)gges, hvis de ikke tr(cid:230)ffer 4. tilstr(cid:230)kkelige foranstaltninger til at kontrollere gennemfłrelsen af direktiverne? 5. (1) (2) Hvilke skridt vil Kommissionen som traktaternes vogter nu tage? EFT L 340 af 11. 12. 1991, s. 17. EFT L 148 af 30. 6. 1995, s. 52


title: PREGUNTA ESCRITA E-1994/99 de Paul Rübig (PPE-DE) a la Comisión. Indicación de precios obligatoria en Internet.

eurovoc_concepts:
Austria
electronic commerce
legal basis
publishing of prices

text: C 203 E/108 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 7. 2000 ¿EstÆ de acuerdo la Comisi(cid:243)n en que las autoridades responsables de los controles s(cid:243)lo autoricen que 1. continœe el transporte de aquellos caballos a los que se haya bajado de los camiones, se les haya proporcionado alimento y agua, y hayan disfrutado de una pausa de 24 horas? ¿No opina la Comisi(cid:243)n que el desinterØs y la negligencia de los aduaneros italianos de Gorizien son 2. totalmente inaceptables? 3. ¿CuÆndo piensa la Comisi(cid:243)n tomar en serio sus responsabilidades con respecto a la supervisi(cid:243)n de las directivas en vigor y aumentar a doce el nœmero de inspectores (actualmente s(cid:243)lo hay uno) del organismo responsable del control veterinario y de los alimentos, como lo pidi(cid:243) el Consejo de ministros de Agricultura en junio de 1995? Respuesta comœn a las preguntas escritas E-1991/99 y P-2144/99 dada por el Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (22 de diciembre de 1999) La Comisi(cid:243)n es consciente de los problemas relacionados con el bienestar de los animales, de los que ha informado la televisi(cid:243)n alemana. Tanto de los informes de su inspecci(cid:243)n veterinaria como de las quejas de varias organizaciones de protecci(cid:243)n de los animales se desprende que continœan existiendo problemas en dicho Æmbito. Cuando los animales llegan a las fronteras de la Comunidad en condiciones en que a todas luces son incapaces de seguir soportando el transporte, es el Estado miembro afectado el que debe adoptar las medidas necesarias para proteger el bienestar de dichos animales, dispensÆndoles el trato y la atenci(cid:243)n adecuados con un per(cid:237)odo de descanso suficiente. Por lo que se refiere a las actividades de la Comisi(cid:243)n, se han llevado a cabo diversas misiones de inspecci(cid:243)n veterinaria en Gorizia y Prosecco, por donde los caballos entran normalmente en el territorio de la Comunidad. Tras estas misiones, se remitieron exhaustivas recomendaciones a las autoridades italianas y se ha podido observar cierta mejora de la situaci(cid:243)n. Desgraciadamente, de las recientes quejas y de las imÆgenes emitidas por la televisi(cid:243)n alemana parece deducirse que esta mejora no tiene carÆcter perma- nente. La Comisi(cid:243)n sigue adelante en su proceso de reclutamiento de personal de inspecci(cid:243)n; por otra parte, tambiØn cuenta con nuevo personal responsable del control de la aplicaci(cid:243)n de la legislaci(cid:243)n sobre bienestar animal que se aplica en los Estados miembros. La Comisi(cid:243)n es consciente de la creciente importancia que los consumidores conceden al bienestar de los animales y continuarÆ garantizando que, entre sus demÆs responsabilidades, se da la adecuada importancia a este asunto. La Comisi(cid:243)n estÆ estudiando en la actualidad todo este asunto y no vacilarÆ en incoar el procedimiento previsto en el art(cid:237)culo 226 (antiguo art(cid:237)culo 169) del Tratado CE, en caso necesario. La Comisi(cid:243)n considera que la manera mÆs eficaz de extender la mejora de las normas de bienestar animal pasa por trabajar en pro de un consenso internacional en este asunto. A este respecto, en la ronda de negociaciones de la OMC, la Comisi(cid:243)n intentarÆ garantizar que todo lo relativo al bienestar animal se aborda desde un enfoque multilateral. (2000/C 203 E/137) PREGUNTA ESCRITA E-1994/99 de Paul R(cid:252)big (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (9 de noviembre de 1999) Asunto: Indicaci(cid:243)n de precios obligatoria en Internet El comercio interior austriaco por Internet estÆ sometido a la Ley relativa a la indicaci(cid:243)n de los precios y a la Directiva relativa a la informaci(cid:243)n sobre los precios que prescriben la indicaci(cid:243)n de los precios brutos. En la medida en que hay comerciantes individuales que venden a travØs de Internet en distintos pa(cid:237)ses se plantean dos preguntas, a saber, si deben indicarse los precios brutos (entonces hay que tomar en consideraci(cid:243)n los distintos tipos del impuesto sobre el valor aæadido) o netos y en quØ moneda deben expresarse. 18. 7. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 203 E/109 Sin embargo, en vista del carÆcter particular de Internet, resultar(cid:237)a sin lugar a duda conveniente una regulaci(cid:243)n especial que, por ejemplo, permitiera la indicaci(cid:243)n de los precios netos si el consumidor pudiera consultar todos los demÆs gastos y costes que adicionalmente se generan (por ejemplo, IVA, gastos de env(cid:237)o, aduanas). En caso contrario, los suministradores europeos a travØs de Internet estar(cid:237)an en desventaja en la competencia frente, por ejemplo, a los estadounidenses y las numerosas cifras disuadir(cid:237)an al consumidor en las transacciones online (11 tipos normales distintos de IVA). ¿Planea la Comisi(cid:243)n una regulaci(cid:243)n especial en este sentido para el comercio por Internet para acabar con las justificadas objeciones del comercio y quØ disposiciones de excepci(cid:243)n en materia de indicaci(cid:243)n de los precios brutos podr(cid:237)a incluir dicha regulaci(cid:243)n? Respuesta del Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (8 de diciembre de 1999) La Directiva 98/6/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 16 de febrero de 1998, relativa a la protecci(cid:243)n de los consumidores en materia de indicaci(cid:243)n de los precios de los productos ofrecidos a los consumidores (1) tiene por objeto disponer la indicaci(cid:243)n del precio de venta y del precio por unidad de medida de los productos ofrecidos por los comerciantes a los consumidores. El art(cid:237)culo 2 de la Directiva define el precio de venta como «el precio final de una unidad del producto o de una cantidad determinada del producto, incluidos el IVA y todos los demÆs impuestos». Por otra parte, el art(cid:237)culo 4 de la Directiva 97/7/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 20 de mayo de 1997, relativa a la protecci(cid:243)n de los consumidores en materia de contratos a distancia (2) dispone que, antes de la celebraci(cid:243)n de cualquier contrato a distancia, el consumidor deberÆ disponer de informaci(cid:243)n sobre el precio del bien o del servicio, incluidos todos los impuestos; los gastos de entrega, si los hubiera; as(cid:237) como sobre el coste de utilizaci(cid:243)n de la tØcnica de comunicaci(cid:243)n a distancia cuando se calcule sobre una base distinta de la tarifa bÆsica. No existen disposiciones comunitarias espec(cid:237)ficas sobre la moneda en la que se deberÆ indicar el precio, pero hay que tener en cuenta que el art(cid:237)culo 4 de la Directiva 98/6/CE establece que los Estados miembros podrÆn disponer que se limite el nœmero mÆximo de precios que deban indicarse. Por lo que se refiere al comercio a travØs de Internet, se aplican las reglas derivadas de la Directiva 98/6/ CE. No obstante, cabe seæalar que, en el marco de la Propuesta modificada de Directiva del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a determinados aspectos jur(cid:237)dicos del comercio electr(cid:243)nico en el mercado interior (3), el apartado 2 del art(cid:237)culo 5 establece que «Los Estados miembros dispondrÆn en su legislaci(cid:243)n que cuando precios de los servicios de la sociedad de la informaci(cid:243)n hagan referencia a precios y a otras clÆusulas y condiciones bÆsicas, dichas referencias deberÆn indicarse de forma precisa e inequ(cid:237)voca y deberÆn incluir todos los costes suplementarios». (1) DO L 80 de 18. 3. 1998. (2) DO L 144 de 4. 6. 1997. (3) COM(1999) 427 final. (2000/C 203 E/138) PREGUNTA ESCRITA E-1999/99 de Chris Davies (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (9 de noviembre de 1999) Asunto: Supresi(cid:243)n de las ventas libres de impuestos ¿Cuantos empleos estima la Comisi(cid:243)n que se han perdido (o ganado) en los sectores afectados, en cada Estado miembro, desde la supresi(cid:243)n de las ventas libres de impuestos? Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (6 de diciembre de 1999) Teniendo en cuenta que las ventas libres de impuestos intracomunitarias s(cid:243)lo se suprimieron el 1 de julio de 1999, la Comisi(cid:243)n no se encuentra en estos momentos en condiciones de estimar las repercusiones de esta medida en el empleo. Como se pronostic(cid:243) en su momento, no obstante, las iniciativas de los operadores para adoptar una estrategia dirigida a mantener los clientes habrÆn mitigado en gran parte los efectos negativos que pudiera haber provocado la supresi(cid:243)n


title: QUESTION ÉCRITE E-1988/99 posée par Antonio Tajani (PPE-DE) au Conseil. Dossier Mitrokhine relatif à un réseau d'espionnage italien à la solde des services secrets de l'Union soviétique.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
Italy
USSR
powers of the institutions (EU)
secret service

text: C 203 E/106 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/133) QUESTION (cid:201)CRITE E-1988/99 posØe par Antonio Tajani (PPE-DE) au Conseil (9 novembre 1999) Objet: Dossier Mitrokhine relatif (cid:224) un rØseau d(cid:146)espionnage italien (cid:224) la solde des services secrets de l(cid:146)Union soviØtique Le dossier Mitrokhine transmis par le gouvernement britannique a rØvØlØ l(cid:146)existence d(cid:146)un vaste rØseau d(cid:146)espionnage (cid:224) la solde des services secrets d(cid:146)un (cid:201)tat Øtranger, ennemi de l(cid:146)Italie et de l(cid:146)Europe libre. Ce rØseau opØrait sur le territoire italien, exer(cid:231)ant un contr(cid:244)le et des pressions sur les institutions de l(cid:146)(cid:201)tat, et ce jusqu(cid:146)aux plus hautes instances politiques et gouvernementales. Quelles initiatives le Conseil a-t-il l(cid:146)intention de prendre pour que cette affaire soit rapidement clarifiØe? Le Conseil pourrait-il intervenir sans dØlai auprŁs du gouvernement italien pour que toutes les informations nØcessaires (cid:224) l(cid:146)Øtablissement de la vØritØ soient divulguØes et demander, si nØcessaire, aux gouvernements d(cid:146)autres (cid:201)tats membres de fournir tout document dont ils disposeraient concernant les rØvØlations figurant dans le dossier Mitrokhine? RØponse (24 janvier 2000) Le Conseil n(cid:146)est pas compØtent pour traiter des questions soulevØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire. (2000/C 203 E/134) QUESTION (cid:201)CRITE P-1990/99 posØe par Xaver Mayer (PPE-DE) (cid:224) la Commission (28 octobre 1999) Objet: Situation des Øleveurs d(cid:146)ovins dans l(cid:146)Union europØenne La situation Øconomique de l(cid:146)Ølevage ovin se caractØrise depuis longtemps, dans l(cid:146)Union europØenne, 1. par l(cid:146)insuffisance des gains qui peuvent Œtre rØalisØs dans la production de viande, mais plus encore dans la production de laine. Il s(cid:146)ensuit une rØduction constante du cheptel ovin. a) b) La Commission entend-elle prendre des initiatives en vue de favoriser une hausse des revenus tirØs de la production de viande ou de laine? Juge-t-elle particuliŁrement nØcessaire d(cid:146)encourager la production de laine en tant que matiŁre premiŁre renouvelable? c) Quels arguments militent pour ou contre un tel soutien? 2. L(cid:146)abattage commercial d(cid:146)agneaux et de moutons est interdit en Allemagne. Comme cette viande fait l(cid:146)objet d(cid:146)une forte demande, les animaux sont transportØs dans des pays voisins pour y Œtre abattus, aprŁs quoi la viande est rØexpØdiØe en Allemagne. a) La Commission estime-t-elle que l(cid:146)interdiction s(cid:146)appliquant en Allemagne (cid:224) l(cid:146)abattage constitue une distorsion de concurrence? b) Importe-t-il d(cid:146)assurer, en ce domaine, une harmonisation des rØglementations? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (17 novembre 1999) Il est indØniable que les producteurs ovins ont connu une situation particuliŁrement difficile en 1998, lorsque les prix de la viande ovine sont tombØs (cid:224) leur plus bas niveau depuis 1995. Cependant, cette perte de revenu des producteurs a ØtØ compensØe par la prime (cid:224) la brebis, qui a augmentØ de 50 % par rapport au montant payØ pour la campagne de commercialisation 1997. De plus, une prime supplØmentaire de 6,64 € par brebis est accordØe aux producteurs des zones dØfavorisØes


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1996/99 af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen. Afskaffelse af skatteprivilegier for diplomater.

eurovoc_concepts:
European Commissioner
diplomatic profession
excise duty
fringe benefit
occupational status
tax relief

text: 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/63 Udvalget for handel og distribution, der er oprettet af Kommissionen, og som best(cid:229)r af 65 repr(cid:230)sentanter fra alle handelsbrancher og -sektorer, herunder repr(cid:230)sentanter for engroshandelen, r(cid:229)dgiver Kommissionen i handelsrelaterede spłrgsm(cid:229)l. Udvalget har flere gange i lłbet af de senere m(cid:229)neder drłftet emnerne elektronisk handel, konsekvenserne af indfłrelsen af euroen og konkurrencen, og har bidraget med vigtig information til Kommissionen. Kommissionen har iv(cid:230)rksat forskellige initiativer, navnlig til fordel for de sm(cid:229) og mellemstore virk- somheder, som f. eks. SLIM (simpler legislation for the internal market (cid:129) forenklet lovgivning om det indre marked) (5) og BEST (Business Environment Simplification Task Force (cid:129) Taskforce for Forenkling af Erhvervsklimaet), som sigter mod at skabe et gunstigt erhvervsklima, der fremmer virksomhedernes aktiviteter mest muligt. Det skulle give virksomhederne, herunder sm(cid:229) og mellemstore virksomheder, mulighed for at operere mere effektivt og med f(cid:230)rre omkostninger. KOM(1999) 6 endelig udg. Se konklusionerne fra r(cid:229)dsmłdet (industri) den 29. 4. 1999. EFT C 372 af 9. 12. 1997. (1) (2) (3) (4) Udkastet er til hłring. EFT C 270 af 24. 9. 1999. (5) KOM(97) 618 endelig udg. af 21. 11. 1997. (2000/C 219 E/074) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1996/99 af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen (9. november 1999) Om: Afskaffelse af skatteprivilegier for diplomater Som led i udn(cid:230)vnelsen af den nye EU-Kommission blev det i sidste m(cid:229)ned vedtaget, at de nye kommiss(cid:230)rer i fremtiden ikke l(cid:230)ngere skal kunne nyde godt af de skatteprivilegier, som de l(cid:230)nge har haft. Som opfłlgning af denne bem(cid:230)rkelsesv(cid:230)rdige og rosv(cid:230)rdige reform anmodes Kommissionen om at oplyse fłlgende: Kommer denne ordning ogs(cid:229) snart til at omfatte hele det diplomatiske apparat inden for Den Europ(cid:230)iske Union? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (22. december 1999) Skatte- og afgiftsprivilegierne for diplomater bygger p(cid:229) lange gensidige traditioner, som er kodificeret i generelle termer i Wienerkonventionen af 1961. De er ogs(cid:229) udtrykkeligt omhandlet i EF-lovgivningen (for moms(cid:146) vedkommende er fritagelserne fastlagt i artikel 15, stk. 10, i R(cid:229)dets sjette direktiv 77/388/E(cid:216)F af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om oms(cid:230)tningsafgifter (1), medens der findes lignende fritagelser for punktafgifter i artikel 23, stk. 1, i R(cid:229)dets direktiv 92/12/E(cid:216)F af 25. februar 1992 om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om opl(cid:230)gning og oms(cid:230)tning heraf samt om kontrol hermed (2)). De er genstand for betingelser og begr(cid:230)nsninger, som medlemsstaterne selv fasts(cid:230)tter. P(cid:229) sit młde den 29. september 1999 besluttede Kommissionen, at alle dens medlemmer frivilligt ville opgive flere af de s(cid:230)rlige privilegier, som de belgiske myndigheder traditionelt indrłmmer dem i medfłr af Wienerkonventionen af 1961 om diplomatiske forbindelser. Hvor det drejer sig om udgifter af privat art, vil medlemmerne af Kommissionen derfor ikke l(cid:230)ngere udłve deres ret til at kr(cid:230)ve moms- og punktaf- giftsfritagelse for vin og spiritus, cigaretter og benzin eller til at foretage momsfri indkłb af en lang r(cid:230)kke artikler til personlig brug. I almindelighed vil man derfor kunne h(cid:230)vde, at denne type privilegier p(cid:229) det indre marked for diplomater fra en medlemsstat, der er stationeret i en anden medlemsstat, ikke l(cid:230)ngere er berettiget og burde afskaffes. Det ville dog kr(cid:230)ve en (cid:230)ndring af den g(cid:230)ldende EF-lovgivning og, som situationen nu st(cid:229)r, enstemmighed i R(cid:229)det om et forslag fra Kommissionen. Det er et spłrgsm(cid:229)l, der kr(cid:230)ver en n(cid:230)rmere undersłgelse, da det interfererer med medlemsstaternes anvendelse af Wienerkonventionen. Kommissionen agter derfor ikke at forel(cid:230)gge R(cid:229)det noget forslag herom i n(cid:230)rmeste fremtid. (1) (2) EFT L 145 af 13. 6. 1977. EFT L 76 af 23. 3. 1992


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2003/99 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) alla Commissione. Iniziativa comunitaria Interreg III.

eurovoc_concepts:
EU initiative
regional cooperation
sustainable development
town and country planning

text: 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/65 il 31 marzo 1998 l(cid:146)UE ha avviato i negoziati di adesione di tale paese ed essendo trascorsi 18 mesi dal loro inizio, pu(cid:242) il Consiglio riferire a che punto si trovano i colloqui sul recepimento dell(cid:146)acquis comunitario nella legislazione cipriota, qual Ł la posizione occupata da Cipro rispetto agli altri cinque paesi dell(cid:146)Europa centrale e orientale candidati, per quando Ł prevista la conclusione dei negoziati di adesione, ed infine qualora si riterr(cid:224) che Cipro rispetti tutti i criteri, se intende ammetterlo come membro di pieno diritto, nonostante che i turcociprioti e la Turchia continuino a rifiutarsi di contribuire alla soluzione del problema cipriota? Risposta (31 gennaio 2000) I progressi compiuti con Cipro nei negoziati di adesione sono stati finora superiori alla media e circa un terzo del totale dei capitoli di negoziato non richiede per il momento ulteriori negoziazioni. Il Consiglio europeo di Colonia ha inoltre espresso la ferma intenzione di aprire al piø presto i negoziati su tutti i capitoli il prossimo anno. Come nel caso degli altri candidati, la data di conclusione dei negoziati di adesione e la successiva adesione di Cipro dipendono dai suoi progressi nella preparazione all(cid:146)adesione e dalla capacit(cid:224) dell(cid:146)Unione di assimilare nuovi membri. Il Consiglio ribadisce infine la sua convinzione che l(cid:146)adesione di Cipro all(cid:146)UE debba recare beneficio a tutte le comunit(cid:224), inclusa quella turcocipriota, e contribuire alla pace civile e alla riconciliazione nell(cid:146)isola. Esso confida che i progressi verso l(cid:146)adesione e verso una soluzione equa e praticabile della questione cipriota si rafforzino vicendevolmente. (2000/C 219 E/077) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2003/99 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Iniziativa comunitaria Interreg III (9 novembre 1999) Pu(cid:242) la Commissione far sapere come ha previsto di consolidare e gestire l(cid:146)assetto del territorio europeo mediante l(cid:146)iniziativa comunitaria Interreg III? Pu(cid:242) essa inoltre far sapere quali incidenze avranno in futuro, nel quadro dell(cid:146)iniziativa comunitaria Interreg III, gli attuali progetti di cooperazione interregionale transnazionale per i grandi spazi europei rientranti nell(cid:146)iniziativa comunitaria Interreg II C? Nella nuova iniziativa comunitaria Interreg III detti spazi geografici saranno configurati nello stesso modo in cui erano nell(cid:146)iniziativa comunitaria Interreg II C? Risposta dal sig. Barnier in nome della Commissione (8 dicembre 1999) Il progetto relativo agli orientamenti dell(cid:146)iniziativa comunitaria Interreg III (1), approvato dalla Commissione il 13 ottobre 1999, dispone ai punti 6 e 12 che l(cid:146)obiettivo di questa nuova iniziativa Ł «la promozione di uno sviluppo equilibrato del territorio dell(cid:146)Unione europea», mirante «alla promozione di una maggiore integrazione territoriale tra ampi raggruppamenti di regioni europee, per realizzare uno sviluppo sosteni- bile, armonioso ed equilibrato nell(cid:146)Unione europea». Al punto 14 gli orientamenti precisano che «le misure devono consolidare un(cid:146)impostazione integrata dell(cid:146)assetto territoriale, rispondente ai problemi comuni» e che i programmi «devono tener conto delle raccomandazioni in materia di assetto territoriale dello Schema di sviluppo dello spazio europeo (SSSE)». C 219 E/66 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 Il progetto precisa anche, al punto 14, che «le proposte in materia di cooperazione transnazionale dovrebbero fondarsi sull(cid:146)esperienza di Interreg II C». Di conseguenza, la Commissione chieder(cid:224) agli Stati membri di portare avanti anzitutto le forme di cooperazione rivelatesi fruttuose con Interreg II C e di attuare quelle la cui fase iniziale di studio Ł gi(cid:224) conclusa. E(cid:146) infatti auspicabile che le raccomandazioni formulate nel quadro di Interreg II C possano tradursi e concretarsi nell(cid:146)iniziativa Interreg III. Sulla base dell(cid:146)esperienza acquisita, segnatamente con Interreg IIC, la Commissione ha presentato negli orientamenti una proposta di raggruppamenti geografici. Spetta ora agli Stati membri formulare proposte concrete su tale base e in funzione delle loro priorit(cid:224), debitamente motivate e giustificate. (1) COM(1999) 479 def. (2000/C 219 E/078) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2005/99 di Rosa MiguØlez Ramos (PSE) e Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE) alla Commissione (9 novembre 1999) Oggetto: Sostituzione delle reti da posta derivanti Il regolamento del Consiglio 1239/98 (1), che sancisce il divieto dell(cid:146)utilizzo delle reti da posta derivanti a partire dal 2002, prevede una progressiva riduzione dell(cid:146)utilizzo di queste reti da parte della flotta che attualmente le utilizza. Per il 1998 tale regolamento prevede una riduzione fino al 60 % del numero di pescherecci che nel periodo 1995-1997 hanno utilizzato una o piø reti da posta derivanti. Lo stesso regolamento prevede altres(cid:236) che gli Stati membri hanno l(cid:146)obbligo di comunicare alla Commis- sione, anteriormente al 31 luglio 1998, l(cid:146)elenco delle imbarcazioni autorizzate ad operare con dette reti. Alla luce della conflittualit(cid:224) che l(cid:146)utilizzo di tali strumenti provoca tradizionalmente nelle flotte che operano nel Mar Cantabrico e dato che, stando a informazioni fornite dalle associazioni di pescatori che operano nella zona, sembrerebbe che tale progressiva riduzione sia ben lungi da essere stata realizzata, sarebbe opportuno che la Commissione, tenendo fede alle dichiarazioni del Presidente Prodi e all(cid:146)impegno assunto dal Commissario Fischler nei confronti della commissione per la pesca di fornire informazioni affidabili e trasparenti a questo Parlamento, fornisse informazioni in ordine ai seguenti punti: Quali sono i dati in possesso della Commissione, forniti dagli Stati membri in ottemperanza dell(cid:146)obbligo di cui al regolamento 1239/98, ovvero raccolti dai suoi propri servizi, sulle imbarcazioni che operano nella zona in questione e che nel periodo dal 1995 a oggi hanno utilizzato reti da posta derivanti? Di quali dati dispone la Commissione, relativamente al 1998 e al 1999, in ordine allo sviluppo della pesca del tonno bianco per quanto riguarda catture, strumenti utilizzati e stato della risorsa nelle zone CIEM 5 b, 6 a, 7 a, 8 a, 9 a e 10 a? Quali imbarcazioni di quali paesi hanno operato in queste zone nei due anni in questione? Pu(cid:242) fornire informazioni sul rispetto della raccomandazione ICCAT sullo sforzo di pesca per il tonno bianco? (1) GU L 171 del 17. 6. 1998, pag. 1. Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (10 dicembre 1999) Rimandiamo cortesemente gli onorevoli parlamentari alle risposte alle interrogazioni scritte P-1537/99 (1) e P-2067/99 della sig. ra Fraga Estevez (2) e E-1945/99 del sig. Varela Suanzes-Carpegna (3)


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2015/99 från Helena Torres Marques (PSE) till kommissionen. Organisationsschema för den nya kommissionen.

eurovoc_concepts:
European Commission
operation of the Institutions
organisation chart

text: C 170 E/138 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 6. 2000 Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Mario Monti (23 november 1999) Det (cid:228)r riktigt att vissa organisationer som f(cid:246)retr(cid:228)der privata italienska h(cid:228)lsov(cid:229)rdsinstitut inl(cid:228)mnade ett klagom(cid:229)l till kommissionen i januari 1999. Klagom(cid:229)let r(cid:246)r en p(cid:229)st(cid:229)dd (cid:246)vertr(cid:228)delse av konkurrensreglerna och friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster till f(cid:246)ljd av den italienska lagstiftning som styr allm(cid:228)n och privat h(cid:228)lsov(cid:229)rd. Den tidigare kommissionsledamoten med ansvar f(cid:246)r konkurrens svarade genom en skrivelse av den 6 april 1999 p(cid:229) en skrivelse fr(cid:229)n Enrico Ferri och bekr(cid:228)ftade att kommissionen skulle g(cid:246)ra sitt b(cid:228)sta f(cid:246)r att unders(cid:246)ka (cid:228)rendet och att s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt avg(cid:246)ra om en (cid:246)vertr(cid:228)delse beg(cid:229)tts. Eftersom det i klagom(cid:229)let p(cid:229)st(cid:229)s att flera best(cid:228)mmelser i gemenskapsr(cid:228)tten skulle ha (cid:246)vertr(cid:228)tts m(cid:229)ste flera enheter inom kommissionen samarbeta vid handl(cid:228)ggningen av (cid:228)rendet, bland annat generaldirektoraten med ansvar f(cid:246)r konkurrens och den inre marknaden. Dessa enheter har redan p(cid:229)b(cid:246)rjat en f(cid:246)rsta analys p(cid:229) grundval av uppgifter fr(cid:229)n de organisationer som inl(cid:228)mnat klagom(cid:229)let. Ett m(cid:246)te har organiserats mellan f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r kommissionen och k(cid:228)randens advokat. Generaldirektoratet f(cid:246)r konkurrens har dessutom kontaktat de italienska konkurrensmyndighe- terna f(cid:246)r att f(cid:229) ytterligare upplysningar. Den italienska regeringen kommer dessutom att uppmanas inl(cid:228)mna sina eventuella synpunkter p(cid:229) klagom(cid:229)let. Man har d(cid:228)rmed (cid:228)gnat klagom(cid:229)let all den uppm(cid:228)rksamhet som det har kr(cid:228)vt, och som det fortsatt kommer att kr(cid:228)va. Eftersom unders(cid:246)kningen (cid:228)nnu inte avslutats och varken k(cid:228)randen eller den italienska regeringen har informerats om de prelimin(cid:228)ra slutsatserna vore det inte l(cid:228)mpligt om kommissionen h(cid:228)r uttalade sig om den ber(cid:246)rda italienska lagstiftningens f(cid:246)renlighet med gemenskapsr(cid:228)tten. Kommissionen kommer att informera parlamentsledam(cid:246)terna om de slutliga slutsatserna. (2000/C 170 E/165) SKRIFTLIG FR¯GA E-2015/99 fr(cid:229)n Helena Torres Marques (PSE) till kommissionen ˜mne: Organisationsschema f(cid:246)r den nya kommissionen (9 november 1999) Jag skulle vilja ha ett schema (cid:246)ver den nya kommissionens organisation, med uppgifter om de olika generaldirektoratens, direktoratens, avdelningarnas och eventuella sj(cid:228)lvst(cid:228)ndiga enheters chefer. Av organi- sationsschemat b(cid:246)r de ansvarigas namn, nationalitet och k(cid:246)n framg(cid:229). Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Neil Kinnock (1 december 1999) En f(cid:246)rteckning (cid:246)ver de chefstj(cid:228)nster som (cid:229)terfinns i kommissionens organisationsplan med uppgift om de ber(cid:246)rda tj(cid:228)nstem(cid:228)nnens grad, k(cid:246)n och nationalitet kommer att s(cid:228)ndas direkt till parlamentsledamoten samt till parlamentets generalsekretariat. N(cid:228)r det g(cid:228)ller den nya kommissionens organisationsplan h(cid:228)nvisas parlamentsledamoten till den elektro- niska version som finns tillg(cid:228)nglig p(cid:229) Internet. (2000/C 170 E/166) SKRIFTLIG FR¯GA P-2018/99 fr(cid:229)n Jeffrey Titford (EDD) till kommissionen (29 oktober 1999) ˜mne: Befogenheter som delegerats till Europeiska unionens nationalstater Jag k(cid:228)nner naturligtvis till att Europeiska unionen (f(cid:246)re detta Europeiska gemenskapen, f(cid:246)re detta Euro- peiska ekonomiska gemenskapen och dessf(cid:246)rinnan gemensamma marknaden) p(cid:229) otaliga s(cid:228)tt fr(cid:229)ntagit nationalstaterna befogenheter, p(cid:229) n(cid:228)rap(cid:229) alla omr(cid:229)den f(cid:246)r interna och externa angel(cid:228)genheter


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2012/99 från Renato Brunetta (PPE-DE) till kommissionen. Skatteavdrag för arvoden.

eurovoc_concepts:
civil servant
corruption
free competition
international trade
restriction on competition
tax relief
tax system

text: 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/67 Kommissionen betonar att den deltar aktivt i det arbete som utf(cid:246)rs av Internationella kommissionen f(cid:246)r bevarande av tonfiskbest(cid:229)nden i Atlanten (ICCAT) och dess st(cid:228)ndiga kommittØ f(cid:246)r forskning och statistik, vilken efter sitt m(cid:246)te den 11-15 oktober 1999 sammanst(cid:228)llde en rapport med en utv(cid:228)rdering av tillst(cid:229)ndet betr(cid:228)ffande de olika best(cid:229)nden, d(cid:228)ribland den art som f(cid:229)ngas med drivgarn, dvs. l(cid:229)ngfenad tonfisk. (1) (2) (3) EGT C 170 E, 20. 6. 2000. Se sida 82 EGT C 203 E, 18. 7. 2000, s. 94. (2000/C 219 E/079) SKRIFTLIG FR¯GA E-2011/99 fr(cid:229)n Gilles Savary (PSE) till kommissionen (9 november 1999) ˜mne: (cid:214)verg(cid:229)ngsperioden mellan de tv(cid:229) programplaneringsperioderna f(cid:246)r strukturfonderna Med tanke p(cid:229) dr(cid:246)jsm(cid:229)let f(cid:246)r de planerade (cid:246)verl(cid:228)ggningarna och skiljef(cid:246)rfarandet mellan medlemsstaterna och kommissionen betr(cid:228)ffande den nationella programplaneringen av strukturfonderna f(cid:246)r 2000-2006, hur skall (cid:246)verg(cid:229)ngsperioden mellan slutet av den f(cid:246)reg(cid:229)ende programplaneringsperioden 1994-1999 och b(cid:246)rjan av den f(cid:246)ljande se ut? ˜r det m(cid:246)jligt att de (cid:229)terst(cid:229)ende medlen kan (cid:246)verf(cid:246)ras och anv(cid:228)ndas enligt den gamla programplaner- ingsperioden tills den nya inf(cid:246)rs? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (16 december 1999) Den nu innevarande programplaneringsperioden 1994-1999 kommer som vanligt att avslutas genom fyra p(cid:229) varandra f(cid:246)ljande etapper. Den 31 december 1999 (cid:228)r sista datum f(cid:246)r start av st(cid:246)dber(cid:228)ttigande (cid:229)tg(cid:228)rder. Sista datum f(cid:246)r utbetalning av st(cid:246)d till (cid:229)tg(cid:228)rder som startas senast den 31 december 1999 kommer att vara den 31 december 2001. Den 30 juni 2002 kommer att vara sista datum f(cid:246)r inl(cid:228)mnande av deklarationer om de utbetalningar som medlemsstaterna gjort och d(cid:228)refter kommer kommissionen under loppet av 2002 och i b(cid:246)rjan av 2003 att betala ut beloppen till medlemsstaterna. Analogt kommer program inom den nya programplaneringsperioden 2000-2006 att godk(cid:228)nnas fr(cid:229)n och med den 1 januari 2000, men med tanke p(cid:229) vilket stadium f(cid:246)rberedelserna befinner sig i f(cid:246)r n(cid:228)rvarande kommer de f(cid:246)rsta samlade programplaneringsdokumenten (f(cid:246)r m(cid:229)l 1) inte att kunna antas f(cid:246)rr(cid:228)n i slutet av mars 2000. Emellertid b(cid:246)rjar programmens st(cid:246)dber(cid:228)ttigande att r(cid:228)knas fr(cid:229)n och med den dag d(cid:229) medlemsstaten l(cid:228)mnar in handlingarna till kommissionen och dessutom kan de utgifter f(cid:246)r vilka medlemsstaterna ans(cid:246)ker om (cid:229)terbetalning fr(cid:229)n kommissionen mellan den 1 januari och den 30 april 2000 betraktas som ber(cid:228)ttigande till st(cid:246)d fr(cid:229)n fonden fr(cid:229)n och med den 1 januari 2000 (artikel 52. 4 i f(cid:246)rordning 1260/ 1999). Medlemsstaterna kan d(cid:228)rf(cid:246)r redan nu p(cid:229)b(cid:246)rja de (cid:229)tg(cid:228)rder som skall omfattas av den nya program- planeringsperioden. Det finns s(cid:229)ledes, trots de angivna datumen f(cid:246)r beslut betr(cid:228)ffande nya program, reella m(cid:246)jligheter till (cid:246)verf(cid:246)ring mellan programplaneringsperioderna. (2000/C 219 E/080) SKRIFTLIG FR¯GA E-2012/99 fr(cid:229)n Renato Brunetta (PPE-DE) till kommissionen (9 november 1999) ˜mne: Skatteavdrag f(cid:246)r arvoden Kan kommissionen bekr(cid:228)fta och tillhandah(cid:229)lla information om huruvida skattemyndigheterna i medlems- staterna eventuellt kan bevilja skatteavdrag f(cid:246)r till(cid:228)ggsarvoden till icke n(cid:228)mnda tredje parter som inte (cid:228)r hemmah(cid:246)rande i samma land som det f(cid:246)retag som har utf(cid:246)rt betalningen? C 219 E/68 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 Att bevilja s(cid:229)dana skatteavdrag i vissa l(cid:228)nder och inte i andra skulle kunna medf(cid:246)ra en allvarlig snedvrid- ning av villkoren f(cid:246)r fri konkurrens. Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (2 december 1999) I den m(cid:229)n som best(cid:228)mmelserna inte har harmoniserats faller direkt beskattning inom medlemsstaternas beh(cid:246)righet, med f(cid:246)rbeh(cid:229)ll f(cid:246)r att gemenskapslagstiftningen och i synnerhet de grundl(cid:228)ggande friheter som anges i EG-f(cid:246)rdraget iakttas. Inom ramen f(cid:246)r korruptionsbek(cid:228)mpningen antog OECD:s (Organisationen f(cid:246)r ekonomiskt samarbete och utveckling) ministerr(cid:229)d i april 1996 en rekommendation till medlemsl(cid:228)nderna om att f(cid:246)rbjuda avdragsr(cid:228)tt f(cid:246)r mutor till utl(cid:228)ndska offentliga tj(cid:228)nstem(cid:228)n. Undertecknandet av konventionen av den 17 december 1997 om bek(cid:228)mpning av bestickning av utl(cid:228)ndska offentliga tj(cid:228)nstem(cid:228)n vid internationella aff(cid:228)rstransak- tioner har haft stor inverkan vid (cid:246)versynen av lagstiftningen i de medlemsstater som (cid:228)r parter i konventionen genom att s(cid:228)kerst(cid:228)lla genomf(cid:246)randet av rekommendationen fr(cid:229)n 1996. I sitt meddelande av den 21 maj 1997 (1) om en unionspolitik mot korruption angav kommissionen f(cid:246)r (cid:246)vrigt att den i l(cid:228)mpliga sammanhang skulle ta upp fr(cid:229)gan om avdragsr(cid:228)tt f(cid:246)r mutor med medlemsstaterna i avsikt att uppn(cid:229) samf(cid:246)rst(cid:229)nd om en samordnad (cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)r att avskaffa denna avdragsr(cid:228)tt. Enligt den information som kommissionen har tillg(cid:229)ng till har samtliga medlemsstater, som (cid:228)nnu till(cid:228)t f(cid:246)retagen att fr(cid:229)n sin vinst g(cid:246)ra avdrag f(cid:246)r mutor till utl(cid:228)ndska offentliga tj(cid:228)nstem(cid:228)n, redan (cid:228)ndrat sin lagstiftning eller st(cid:229)r i begrepp att (cid:228)ndra den f(cid:246)r att f(cid:246)rverkliga de st(cid:228)llningstaganden som gjorts av OECD och av kommissionen i syfte att avskaffa denna avdragsr(cid:228)tt. (1) KOM(97) 192 slutlig. (2000/C 219 E/081) SKRIFTLIG FR¯GA E-2020/99 fr(cid:229)n Paulo Casaca (PSE) till kommissionen (9 november 1999) ˜mne: Konsumentskydd vid flygresor I Europeiska unionen finns redan flera lagar om konsumentskydd vid flygresor, till exempel den lagstiftning som g(cid:228)ller de fall d(cid:229) passagerare som bokat plats nekas ombordstigning p(cid:229) flygplanet. ˜nd(cid:229) (cid:229)terst(cid:229)r det i Europa mycket att g(cid:246)ra p(cid:229) detta omr(cid:229)de. Med detta som bakgrund skulle jag vilja fr(cid:229)ga f(cid:246)ljande: Har kommissionen genomf(cid:246)rt n(cid:229)gon kontroll av hur flygbolagen till(cid:228)mpar r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) 1. nr 295/91 (1)? Om svaret (cid:228)r ja, vilka var d(cid:229) resultaten? Om svaret (cid:228)r nej, anser inte kommissionen att det vore 2. l(cid:228)mpligt att g(cid:246)ra en s(cid:229)dan kontroll? 3. Finns det, enligt kommissionen, redan n(cid:229)gon gemenskapslagstiftning om konsumentskydd g(cid:228)llande: 3. 1 flygbolagets ansvar vid bagagetransporter, 3. 2 flygbolagets ansvar d(cid:229) flygningar annulleras av kommersiella sk(cid:228)l, 3. 3 minimiregler f(cid:246)r bekv(cid:228)mlighet och h(cid:228)lsoskydd vid flygtransporter, s(cid:228)rskilt vad g(cid:228)ller passagerarnas utrymme? 4. Om kommissionen menar att s(cid:229)dan lagstiftning redan finns, vilken (cid:228)r den d(cid:229) och i vilken utstr(cid:228)ck- ning till(cid:228)mpas den? Om kommissionen menar att n(cid:229)gon s(cid:229)dan lagstiftning inte finns, anser den d(cid:229) inte att det vore l(cid:228)mpligt att ta vissa lagstiftningsinitiativ p(cid:229) dessa omr(cid:229)den? (1) EGT L 36, 8. 2. 1991, s. 5


title: Règlement (CE) n° 2379/1999 de la Commission, du 9 novembre 1999, concernant la délivrance de certificats d'importation pour les viandes bovines de haute qualité, fraîches, réfrigérées ou congelées

eurovoc_concepts:
beef
fresh meat
frozen product
import licence
product quality
refrigerated product

text: 10. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 287/13 RÈGLEMENT (CE) No 2379/1999 DE LA COMMISSION du 9 novembre 1999 concernant la délivrance de certificats d'importation pour les viandes bovines de haute qualité, fraîches, réfrigérées ou congelées LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 936/97 de la Commission, du 27 mai 1997, portant ouverture et mode de gestion des contingents tarifaires pour les viandes bovines de haute qualité, fraîches, réfrigérées ou congelées et pour la viande de buffle congelée (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 134/1999 (2), (1) (2) considérant que le règlement (CE) no 936/97 prévoit en ses articles 4 et 5 les conditions des demandes et la délivrance des certificats d'importation des viandes visées en son article 2 point f); considérant que le règlement (CE) no 936/97 à son article 2 point f), a fixé à 11 500 t la quantité de viandes bovines de haute qualité, fraîches, réfrigérées ou conge- lées, originaires et en provenance des États-Unis d'Amé- rique et du Canada, pouvant être importées à des condi- tions spéciales pour la période du 1er juillet 1999 au 30 juin 2000; (3) considérant qu'il y a lieu de rappeler que les certificats prévus par le présent règlement ne peuvent être utilisés pendant toute leur durée de validité que sous réserve des régimes existant en matière vétérinaire, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier 1. Chaque demande de certificat d'importation, déposée du 1er au 5 novembre 1999 pour les viandes bovines de haute qualité, fraîches, réfrigérées ou congelées, visées à l'article 2, point f), du règlement (CE) no 936/97 est satisfaite intégrale- ment. 2. Des demandes de certificats peuvent être déposées, conformément à l'article 5 du règlement (CE) no 936/97, au cours des cinq premiers jours du mois de décembre 1999 pour 5 036,050 t. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 11 novembre 1999. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 9 novembre 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 137 du 28. 5. 1997, p. 10. (2) JO L 17 du 22. 1. 1999, p. 22