title: Komisjoni otsus, 24. november 1999, jäätmesaadetiste järelevalvet ja kontrolli Euroopa Ühenduses, ühendusse sissevedu ning ühendusest väljavedu käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 259/93 II, III, IV ja V lisa kohandamise kohta vastavalt artikli 16 lõikele 1 ja artikli 42 lõikele 3 (avaldatud numbri K(1999) 3880 all)EMPs kohaldatav tekst.

eurovoc_concepts:
administrative check
environmental monitoring
international transport
intra-EU transport
transport of dangerous goods
waste management

formats: html pdf print

text: 338 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd 31999D0816 10. 12. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 316/45 KOMISJONI OTSUS, 24. november 1999, jäätmesaadetiste järelevalvet ja kontrolli Euroopa Ühenduses, ühendusse sissevedu ning ühendusest väljavedu käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 259/93 II, III, IV ja V lisa kohandamise kohta vastavalt artikli 16 lõikele 1 ja artikli 42 lõikele 3 (avaldatud numbri K(1999) 3880 all) (EMPs kohaldatav tekst) (1999/816/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, (3) nende muudatuste kajastamiseks on vaja muuta määruse II, III ja IV lisa; võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 1. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 259/93 jäätmesaadetiste järelevalve ja kontrolli kohta Euroopa Ühenduses, ühendusse sisseveo ning ühendusest väljaveo kor- ral, (1) viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) 2408/98, (2) eriti selle artikli 16 lõiget 1 ja artikli 42 lõiget 3, võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivi 75/442/EMÜ jäätmete kohta, (3) mida on viimati muudetud komisjoni otsusega 96/350/EÜ, (4) eriti selle artiklit 18, (4) V lisa 3. osa sisaldab III ja IV lisas loetletud jäätmeid; (5) vastavalt määruse (EMÜ) nr 259/93, muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 120/97, (6) artikli 16 lõikele 1, tuleb läbi vaadata ja vastavalt muuta V lisa; ning arvestades, et: (6) V lisa 3. osa on vaja samuti muuta, et kajastada OECD järe- levalvemenetluse raames tehtud muudatusi kollasesse ja punasesse jäätmete nimekirja; (1) (2) vastavalt määruse (EMÜ) nr 259/93 artikli 42 lõikele 3 tuleb muuta II, III ja IV lisa, et kajastada üksnes neid muu- datusi, mis on juba kokku lepitud OECD järelevalvemenet- luse raames; OECD nõukogu (5) on otsustanud järelevalvemenetluse raames muuta rohelist, kollast ja punast jäätmete nimekir- ja; (1) EÜT L 30, 6. 2. 1993, lk 1. (2) EÜT L 298, 7. 11. 1998, lk 19. (3) EÜT L 78, 26. 3. 1991, lk 32. (4) EÜT L 135, 6. 6. 1996, lk 32. (5) OECD Nõukogu, 23. detsember 1998, dokumendi viitenumber (7) määruse II, III, IV ja V lisa kohandamisel abistab komisjoni nõukogu 15. juuli 1975 jäätmeid käsitleva direktiivi 75/442/EMÜ, nagu seda on muudetud, artikli 18 alusel moodustatud komitee; (8) käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas ees- pool mainitud komitee arvamusega, C(98)202 (lõplik). (6) EÜT L 22, 24. 1. 1997, lk 14. 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 339 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Määruse (EMÜ) nr 259/93 II, III, IV ja V lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga. Artikkel 1 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Artikkel 2 Brüssel, 24. november 1999 Komisjoni nimel komisjoni liige Margot WALLSTRÖM 340 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd LISA “II LISA ROHELINE NIMEKIRI (1) Olenemata sellest, kas jäätmed on käesolevas nimekirjas nimetatud, ei või neid vedada rohelisse nimekirja kuuluvate jäätmetena, kui need on teiste ainetega saastunud nii, et a) jäätmetega seotud oht on piisavalt suur, et need võiksid sisalduda kollases või punases nimekirjas, või b) jäätmete taaskasutamine keskkonnasõbralikul viisil ei ole võimalik. GA. METALLILISED LAIALIKANDUMATUD METALLIDE JA METALLISULAMITE JÄÄTMED (2) Väärismetallide ja nende sulamite jäätmed ja jäägid: GA 010 GA 020 — kullast — plaatinast (termin “plaatina” hõlmab plaatinat, iriidiumi, osmiumi, pallaadiu- ex 7112 10 ex 7112 20 GA 030 ex 7112 90 — muudest väärismetallidest, nt hõbe mi, roodiumi ja ruteeniumi) NB: V. a saasteainena või amalgaami koostises esinev elavhõbe. Värviliste metallide ja nende sulamite jäätmed ja jäägid: GA 120 GA 130 GA 140 GA 150 GA 160 GA 170 GA 180 GA 190 GA 200 GA 210 GA 220 GA 230 GA 240 GA 250 GA 260 GA 270 GA 280 GA 290 GA 300 GA 310 GA 320 7404 00 7503 00 7602 00 ex 7802 00 7902 00 8002 10 ex 8101 91 ex 8102 91 ex 8103 10 8104 20 ex 8105 10 ex 8106 00 ex 8107 10 ex 8108 10 ex 8109 10 ex 8110 00 ex 8111 00 ex 8112 11 ex 8112 20 ex 8112 30 ex 8112 40 ex 8112 91 Vasejäätmed ja -jäägid Niklijäätmed ja -jäägid Alumiiniumijäätmed ja -murd Pliijäätmed ja -jäägid Tsingijäätmed ja -jäägid Tinajäätmed ja -murd Volframijäätmed ja -jäägid Molübdeenijäätmed ja -jäägid Tantaalijäätmed ja -jäägid Magneesiumijäätmed ja -jäägid (välja arvatud need, mis on loetletud AA 190 all) Koobaltijäätmed ja -jäägid Vismutijäätmed ja -jäägid Kaadmiumijäätmed ja -jäägid Titaanijäätmed ja -jäägid Tsirkooniumijäätmed ja -jäägid Antimonijäätmed ja -jäägid Mangaanijäätmed ja -jäägid Berülliumijäätmed ja -jäägid Kroomijäätmed ja -jäägid Germaaniumijäätmed ja -jäägid Vanaadiumijäätmed ja -jäägid Järgmiste metallide jäätmed ja jäägid: — hafnium — indium — nioobium — reenium — gallium Seleenijäätmed ja -jäägid Telluurijäätmed ja -jäägid Haruldaste muldmetallide jäätmed ja jäägid GA 330 GA 340 GA 350 GA 360 GA 370 GA 400 GA 410 GA 420 ex 2804 90 ex 2804 50 ex 2805 30 (1) Võimaluse korral on kirje juures ära näidatud kood kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis, mis on keh- testatud Tollikoostöö Nõukogu egiidi all 14. juunil 1983. aastal sõlmitud Brüsseli konventsiooniga (harmoneeritud süsteem). See kood võib kehtida nii jäätmete kui ka toodete kohta. Käesolev määrus ei käsitle muud kui jäätmeid. See kood, mida kasutavad tolli- ja muud ametnikud oma protseduuride hõlbustamiseks, on siin esitatud selleks, et aidata loetletud ja käesoleva määruse regu- leerimisalasse kuuluvaid jäätmeid määratleda. Üldiste rubriikidega hõlmatud jäätmete määratlemiseks tuleks tõlgendamisjuhisena siiski kasutada vastavaid Tollikoostöö Nõukogu väljaantud ametlikke selgitavaid märkusi. Märge “ex” viitab konkreetse kaubanimetuse koodile harmoneeritud süsteemis. Esimeses tulbas poolpaksus kirjas esitatud kood on OECD kood: see koosneb kahest tähest (esimene viitab nimekirjale: G roheli- ne, A kollane ja R punane, teine jäätmekategooriale: A, B, C jne), millele järgneb number. (2) “Laialikandumatute” hulka ei arvata pulbri, setete ja tolmu kujul esinevaid jäätmeid ning tahkeid jäätmeid, mis sisaldavad ohtlikke kapseldunud vedelikke. 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 341 GA 430 7204 Raua- või terasejäägid GB. METALLE SISALDAVAD JÄÄTMED, MIS TEKIVAD METALLIDE SULATAMISEL, NENDE VÄLJASULATA- MISEL JA RAFINEERIMISEL GB 010 GB 020 GB 021 GB 022 GB 023 GB 024 GB 025 GB 030 2620 11 Kõva tehniline tsink Tsinki sisaldav dross: — pinnadross galvaanimisplaatidelt (> 90 % Zn) — põhjadross galvaanimisplaatidelt (> 92 % Zn) — tsingi survevaludross (> 85 % Zn) — dross kuumgalvaanimisplaatidelt (ühe tootmistsükli saagis; >92 % Zn) — tsingidrossi riibed Alumiiniumdrossi riibed (v. a põlev ujuräbu või ujuräbu, mis kokkupuutel veega eraldab ohtlikul hulgal põlevgaase) GB 040 ex 2620 90 Väärismetallide ja vase töötlemisel saadud räbu, edasiseks rafineerimiseks GB 050 Tantaali sisaldav tinaräbu, milles on vähem kui 0,5 % tina GC. MUUD METALLE SISALDAVAD JÄÄTMED GC 010 GC 020 GC 030 ex 8908 00 Ainult metallidest või sulamitest koosnevad elektrikoostud Elektroonikajäägid (nt trükkplaadid, elektroonilised komponendid, juhtmed jne) ning väljalammutatud elektroonilised komponendid, millest saab regenereerida põhi- ja väärismetalle Lammutamisele määratud laevad jm ujuvkonstruktsioonid, nõuetekohaselt tüh- jendatud kogu lastist ja muudest laeva töös kasutatud materjalidest, mida võib lii- gitada ohtlikeks aineteks või jäätmeteks GC 040 Mootorsõidukite rusud, vedelikest tühjendatud Ammendunud katalüsaatorid, v. a katalüsaatoritena kasutatavad vedelikud: GC 050 GC 060 GC 070 ex 2619 00 Ammendatud vedelkrakkimise (FCC) katalüsaatorid (nt alumiiniumoksiid, tseo- liidid) Ammendatud katalüsaatorid, milles on: — väärismetallid: kuld, hõbe — plaatinametallid: ruteenium, roodium, pallaadium, osmium, iriidium, plaatina — siirdemetallid: skandium, vanaadium, mangaan, koobalt, vask, ütrium, nioo- bium, hafnium, volfram, titaan, kroom, raud, nikkel, tsink, tsirkoonium, molübdeen, tantaal, reenium — lantanoidid (haruldased muldmetallid): lantaan, praseodüüm, samaarium, gadoliinium, düsproosium, erbium, üterbium, tseerium, neodüüm, euroo- pium, terbium, holmium, tuulium, luteetsium Malmi ja süsinikterase (sh madalsüsinikterase) tootmisel tekkiv räbu, v. a erime- netluse puhul tekkiv räbu, mis vastab nii riiklikele kui ka asjakohastele rahvusva- helistele nõuetele ja standarditele (1) GC 080 Valtsimistagi (raudmetall) Järgmised metallilised laialikanduvad metalli ja metallisulamijäätmed: GC 090 GC 100 GC 110 GC 120 GC 130 GC 140 GC 150 GC 160 molübdeen volfram tantaalkondensaatorid titaan nioobium reenium kuld plaatina (termin “plaatina” hõlmab plaatinat, iriidiumi, osmiumi, pallaadiumi, roodiumi ja ruteeniumi) (1) See kirje kehtib räbu kohta, mida kasutatakse titaandioksiidi ja vanaadiumi allikana. 342 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd GC 170 muud väärismetallid, nt hõbe NB: V. a saasteainena või amalgaami koostises esinev elavhõbe. GD. KAEVANDAMISTÖÖDEL TEKKIVAD LAIALIKANDUMATUD JÄÄTMED GD 010 ex 2504 90 Loodusliku grafiidi jäätmed GD 020 ex 2514 00 Kiltkivijäätmed, jämedalt tahutud, saetud või muul viisil lõigatud või töötlemata GD 030 2525 30 Vilgukivijäätmed GD 040 ex 2529 30 Leutsiidi-, nefeliini- ja nefeliinsüeniidijäätmed GD 050 ex 2529 10 Põldpaojäätmed GD 060 ex 2529 21 Fluoriidijäätmed ex 2529 22 GD 070 ex 2811 22 Tahked ränidioksiidijäätmed, v. a need, mida kasutatakse valutöödel GE. LAIALIKANDUMATUD KLAASIJÄÄTMED GE 010 ex 7001 00 Klaasikillud jm klaasijäätmed ja -jäägid, v. a katoodkiirtetorudest saadud jm akti- veeritud (kattekihtidega) klaas GE 020 Klaaskiujäätmed GF. LAIALIKANDUMATUD KERAAMIKAJÄÄTMED GF 010 Jäätmed, mis pärinevad vormimisjärgselt põletatud (kasutamata ja/või kasutatud) keraamikast, sh keraamilistest anumatest GF 020 ex 8113 00 Metallkeraamika jäätmed ja jäägid (metallkeraamilised komposiidid) GF 030 Keraamilisel alusel valmistatud kiud, mujal nimetamata GG. PEAMISELT ANORGAANILISI KOOSTISOSI SISALDAVAD MUUD JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA METALLE JA ORGAANILISI AINEID GG 010 GG 020 Suitsugaasi väävlitustamisel (FGD) saadud osaliselt rafineeritud kaltsiumsulfaat Ehitiste lammutamisel tekkivad kipsplaadi- või kuivkrohvplaadijäätmed GG 030 ex 2621 Kivisöeküttel töötavate elektrijaamade koldetuhk ja räbu GG 040 ex 2621 Kivisöeküttel töötavate elektrijaamade lendtuhk GG 050 Naftakoksist ja/või bituumenist anoodijäägid GG 060 ex 2803 Joogivee puhastamisest ning toiduaine- ja vitamiinitööstusest pärinev kasutatud aktiivsüsi GG 080 ex 2621 00 Vase tootmisel tekkiv räbu, keemiliselt stabiliseeritud, kõrge rauasisaldusega (üle 20 %), töödeldud vastavalt tehnilistele tingimustele (nt DIN 4301 ja DIN 8201), kasutatav peamiselt ehituses ja abrasiivmaterjalina GG 090 GG 100 Tahke väävel Kaltsiumtsüaanamiidi tootmisel tekkiv lubjakivi (mille pH on alla 9) GG 110 ex 2621 00 Alumiiniumoksiidi tootmisel tekkivad neutraliseeritud punased setted GG 120 GG 130 GG 140 Naatrium-, kaalium-, kaltsiumkloriidid Karborund (ränikarbiid) Lõhutud betoon GG 150 ex 2620 90 Klaasijäätmeid sisaldav liitiumtantaal ja liitiumnioobium GG 160 Bituminoossed materjalid (asfaldijäätmed) tee-ehituselt ja -paranduselt, mis ei sisalda tõrva 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 343 GH. TAHKED PLASTIJÄÄTMED Sealhulgas, kuid mitte ainult: GH 010 3915 Järgmistest polümeeridest plastide jäätmed, lõikmed ja jäägid: GH 011 ex 3915 10 — etüleeni polümeerid GH 012 ex 3915 20 — stüreeni polümeerid GH 013 ex 3915 30 — vinüülkloriidi polümeerid GH 014 ex 3915 90 — polümeerid või kopolümeerid, nt: — polüpropüleen — polüetüleentereftalaat — akrülonitriili kopolümeer — butadieeni kopolümeer — stüreeni kopolümeer — polüamiidid — polübutüleentereftalaadid — polükarbonaadid — polüfenüleensulfiidid — akrüülpolümeerid — parafiinid (C10-C13) (1) — polüuretaan (klorofluorosüsinike sisalduseta) — polüsiloksalaanid (silikoonid) — polümetüülmetakrülaat — polüvinüülalkohol — polüvinüülbutüraal — polüvinüülatsetaat — polümeerid fluoritud etüleenist (Teflon, PTFE) — vaigud või kondensatsiooniproduktid, nt: — karbamiidformaldehüüdvaigud — fenoolformaldehüüdvaigud — melamiinformaldehüüdvaigud — epoksüvaigud — alküüdvaigud — polüamiidid GH 015 ex 3915 90 GI. PABERI, KARTONGI JA PABERITOODETE JÄÄTMED GI 010 GI 011 GI 012 4707 Paberi- või papijäätmed ja jäägid: 4707 10 — pleegitamata jõupaber või -papp, lainepaber või -papp 4707 20 — muu, peamiselt pleegitatud tselluloosist valmistatud paber või papp, massis värvimata GI 013 4707 30 — peamiselt puitmassist valmistatud paber või papp (näiteks ajalehed, ajakirjad jms trükised) GI 014 4707 90 — muud, sealhulgas, kuid mitte ainult: 1. 2. lamineeritud papp sorteerimata jäätmed ja jäägid GJ. TEKSTIILIJÄÄTMED GJ 010 5003 Siidijäägid (sh lahtihaspeldamiseks sobimatud kookonid, lõngajäätmed ja kohes- tatud jäätmed) GJ 011 GJ 012 GJ 020 GJ 021 GJ 022 GJ 023 5003 10 — kraasimata ja kammimata 5003 90 — muu 5103 Lambavilla või muude loomade villa ning loomakarvade jäätmed (sh lõngajäät- med), v. a kohestatud jäätmed 5103 10 — lambavilla ja muude loomade villa kraasmed 5103 20 — lambavilla ja muude loomade villa muud jäätmed 5103 30 — loomakarvade jäätmed (1) Need ei polümeriseeru ja neid kasutatakse plastifikaatoritena. 344 ET GJ 030 GJ 031 GJ 032 GJ 033 GJ 040 5202 5202 10 5202 91 5202 99 5301 30 Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd Puuvillajäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) — lõngajäätmed (k. a niidijäätmed) — kohestatud jäätmed — muu Linatakud ja -jäätmed GJ 050 ex 5302 90 Hariliku kanepi (Cannabis sativa L. ) takud ja jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohes- tatud jäätmed) GJ 060 ex 5303 90 Džuudi jm niinekiu (v. a lina, hariliku kanepi ja ramjee) takud ja jäätmed (sh lõn- gajäätmed ja kohestatud jäätmed) GJ 070 ex 5304 90 Sisali jm agaavi perekonna taimedest saadud tekstiilkiu takud ja jäätmed (sh lõn- gajäätmed ja kohestatud jäätmed) GJ 080 ex 5305 19 Kookoskiu takud, kraasmed ja jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) GJ 090 ex 5305 29 Abaka (manillakanepi ehk Musa textilis Nee) takud, kraasmed ja jäätmed (sh lõn- gajäätmed ja kohestatud jäätmed) GJ 100 ex 5305 99 Ramjee ja muude mujal nimetamata taimsete tekstiilkiudude takud, kraasmed ja jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) GJ 110 5505 Järgmiste tehiskiudude jäätmed (sh kraasmed, lõngajäätmed ja kohestatud jäät- med) GJ 111 GJ 112 GJ 120 5505 10 5505 20 6309 00 GJ 130 ex 6310 — sünteeskiud — tehiskiud Kantud rõivad jm kulunud tekstiilesemed Kasutatud kaltsud, nöörid, köied ja trossid ning kulunud esemed, mis on valmis- tatud nöörist või köiest GJ 131 ex 6310 10 — sorteeritud GJ 132 ex 6310 90 — muu GJ 140 ex 6310 Tekstiilpõrandakatete, vaipade jäätmed GK. KUMMIJÄÄTMED GK 010 4004 00 Kummijäätmed, -lõikmed ja -puru (v. a kõvakummist), neist valmistatud graanu- lid GK 020 4012 20 Kasutatud õhkrehvid GK 030 ex 4017 00 Kõvakummijäätmed ja -jäägid (nt eboniit) GL. TÖÖTLEMATA KORGI JA PUIDU JÄÄTMED GL 010 ex 4401 30 Puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglo- meerimata GL 020 4501 90 Korgijäätmed; purustatud, granuleeritud või jahvatatud GM. PÕLLUMAJANDUSLIKU TOIDUTÖÖSTUSE JÄÄTMED GM 070 ex 2307 Veinisete GM 080 ex 2308 Kuivatatud ja steriliseeritud taimsed jäätmed, jäägid ja kõrvalsaadused, granulee- ritud või granuleerimata, kasutatavad loomasöödaks, mujal nimetamata GM 090 1522 Degraa; rasvainete või loomsete või taimsete vahade töötlemisel tekkivad jäägid GM 100 0506 90 Kondi- ja sarvejäätmed, toormena, rasvatustatud, lihtviisil ette valmistatud (kuid mõõtu lõikamata), töödeldud happega või želatiinitustatud GM 110 ex 0511 91 Kalajäätmed GM 120 1802 00 Kakaoubade kestad, kelmed jm jäägid GM 130 Toiduaine- ja loomasöödatööstuse jäätmed, v. a kõrvalsaadused inimeste ja loo- made tarbeks, mis vastavad riiklikele ja rahvusvahelistele nõuetele ja standardi- tele GM 140 ex 1500 Loomse või taimse päritoluga toiduõlide ja -rasvade jäätmed (nt praadimisõli) 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 345 GN. JÄÄTMED, MIS TEKIVAD NAHA PARKIMISEL, TÖÖTLEMISEL JA KASUTAMISEL GN 010 ex 0502 00 Sea- ja metsseaharjaste, mägrakarvade ning harjamaterjalina kasutatavate muude karvade jäätmed GN 020 ex 0503 00 Hobusejõhvijäätmed, tugimaterjalil või ilma tugimaterjalita, kihti laotatud või lao- tamata GN 030 ex 0505 90 Sulgede- või udusulgedega kaetud linnunahkade jm -kehaosade, (kärbitud või kär- pimata servadega) sulgede ja suleosade ning udusulgede jäätmed, puhastatud, desinfitseeritud või säilitamise eesmärgil töödeldud, muul viisil töötlemata GN 040 ex 4110 00 Naha- või plastnahalõikmed jm -jäätmed, sobimatud nahkesemete valmistami- seks, v. a nahasetted GO. PEAMISELT ORGAANILISI KOOSTISOSI SISALDAVAD JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA METALLE JA ANORGAANILISI AINEID GO 010 ex 0501 00 Juukselõikmed GO 020 GO 030 GO 040 GO 050 Õlejäätmed Inaktiveeritud seenemütseel, mida saadakse penitsilliini tootmisel, kasutatav loo- masöödaks Fotofilmi- ja paberi jäätmed (kaasa arvatud põhimik ja fototundlik katteaine), hõbedat sisaldav või mitte, mis ei sisalda hõbedat vabade ioonide kujul Ühekordselt kasutatavad patareidega fotoaparaadid 346 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd III LISA KOLLANE NIMEKIRI (1) Olenemata sellest, kas jäätmed on käesolevas nimekirjas nimetatud, ei või neid vedada kollasesse nimekirja kuuluvate jäätmetena, kui need on teiste ainetega saastunud nii, et a) jäätmetega seotud oht on piisavalt suur, et need võiksid sisalduda punases nimekirjas, või b) jäätmete taaskasutamine keskkonnasõbralikul viisil ei ole võimalik. AA. METALLE SISALDAVAD JÄÄTMED ex 2619 00 ex 2620 19 2620 20 ex 2620 30 ex 2620 40 ex 2620 50 2620 90 ex 8112 91 ex 2804 80 ex 2805 40 AA 010 AA 020 AA 030 AA 040 AA 050 AA 060 AA 070 AA 080 AA 090 AA 100 AA 110 AA 120 AA 130 AA 140 AA 150 AA 160 AA 161 AA 162 AA 170 AA 180 AA 190 8104 20 Dross, tagid jm raua või terase tootmisjäägid (2) Tsingituhk ja -jäägid (2) Pliituhk ja -jäägid (2) Vasetuhk ja -jäägid (2) Alumiiniumituhk ja -jäägid (2) Vanaadiumituhk ja -jäägid (2) Tuhk ja jäägid, (2) mis sisaldavad mujal nimetamata metalle või metalliühendeid Talliumi jäätmed, jäägid, käitlemisjäägid Arseenijäätmed ja -jäägid (2) Elavhõbedajäätmed ja -jäägid (2) Alumiiniumoksiidi tootmisel tekkinud mujal nimetamata jäägid Galvaanikasetted Metallisöövitamise vedeljäägid Tsingi töötlemisel tekkivad leostusjäägid, tolm ja setted, näiteks jarosiit, hematiit, götiit jne Väärismetalle sisaldavad tahked jäägid, milles on anorgaaniliste tsüaniidide jälgi Väärismetallide tuhk, setted, tolm ja muud jäägid, nt: — trükkplaatide põletamisel tekkinud tuhk — fotofilmi tuhk Terved või purustatud pliiakud Terved või purustatud ammendunud patareid või akud, v. a pliiakud, ning pata- reide ja akude tootmisel tekkivad mujal nimetamata jäätmed ja jäägid Tuleohtlikud, pürofoorsed või veega kokkupuutel tuleohtlikke gaase ohtlikus koguses eritavad magneesiumijäätmed ja -murd. AB. PEAMISELT ANORGAANILISI KOOSTISOSI SISALDAVAD JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA METALLE JA ORGAANILISI AINEID AB 010 AB 020 AB 030 AB 040 AB 050 AB 060 AB 070 AB 080 AB 090 AB 100 AB 110 AB 120 2621 00 Mujal nimetamata räbu, tuhk ja jäägid (2) Olme-/majapidamisjäätmete põletamisjäägid ex 7001 00 ex 2529 21 Metallide pinnatöötlusel tekkinud tsüaniidivabade protsesside jäätmed Elektronkiiretoruklaasi ja muu aktiveeritud klaasi jäätmed Kaltsiumfluoriidi sete Anorgaanilised fluoriühendid vedelikena või setetena Valutöödel kasutatud liivad Rohelises nimekirjas hõlmamata ammendunud katalüsaatorid Alumiiniumhüdraatide jäätmed Alumiiniumoksiidijäätmed Aluselised lahused Mujal nimetamata anorgaanilised halogeniidiühendid (1) Võimaluse korral on kirje juures ära näidatud kood kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis, mis on keh- testatud Tollikoostöö Nõukogu egiidi all 14. juunil 1983. aastal sõlmitud Brüsseli konventsiooniga (harmoneeritud süsteem). See kood võib kehtida nii jäätmete kui ka toodete kohta. Käesolev määrus ei käsitle muud kui jäätmeid. See kood, mida kasutavad tolli- ja muud ametnikud oma protseduuride hõlbustamiseks, on siin esitatud selleks, et aidata loetletud ja käesoleva määruse regu- leerimisalasse kuuluvaid jäätmeid määratleda. Üldiste rubriikidega hõlmatud jäätmete määratlemiseks tuleks tõlgendamisjuhisena siiski kasutada vastavaid Tollikoostöö Nõukogu väljaantud ametlikke selgitavaid märkusi. Märge “ex” viitab konkreetse kaubanimetuse koodile harmoneeritud süsteemis. Esimeses tulbas poolpaksus kirjas esitatud kood on OECD kood: see koosneb kahest tähest (esimene viitab nimekirjale: G roheli- ne, A kollane ja R punane, teine jäätmekategooriale: A, B, C jne), millele järgneb number. (2) Käesolevasse loetellu kuuluvad tuhk, jäägid, räbu, dross, riibed, tagi, tolm, pulber, setted ja koogid, kui neid ei ole mujal nimeta- tud. 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 347 AB 130 AB 140 AB 150 Liivapritsipuru Keemiatööstuses tekkivad kipsijäätmed Suitsugaaside väävlitustamisel tekkinud rafineerimata kaltsiumsulfit ja kaltsium- sulfaat AC. PEAMISELT ORGAANILISI KOOSTISOSI SISALDAVAD JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA METALLE JA ANORGAANILISI AINEID AC 010 ex 2713 90 Naftakoksi ja bituumeni tootmise ja töötlemise jäätmed, v. a anoodijäägid AC 020 AC 030 AC 040 AC 050 AC 060 AC 070 AC 080 AC 090 Mujal nimetamata bituminoossed materjalid (asfaldijäätmed) Algotstarbeks kõlbmatu vanaõli Pliibensiini jäägid Soojusülekandevedelikud Hüdraulikavedelikud Pidurivedelikud Antifriisid Vaikude, lateksite, plastifikaatorite, liimi/adhesiivainete tootmisel, kokkusegami- sel ja kasutamisel tekkivad jäätmed AC 100 ex 3915 90 Nitrotselluloos AC 110 AC 120 AC 130 AC 140 AC 150 AC 160 AC 170 Fenoolid ja fenooliühendid, sh klorofenool, vedelikena või setetena Polüklooritud naftaleenid Eetrid Trietüülamiinkatalüsaatorid vormisegude kõvastamiseks Klorofluorosüsivesinikud Haloonid Töödeldud korgi- ja puidujäätmed AC 180 ex 4110 00 Nahatolm, -tuhk, -setted ja -puru AC 190 AC 200 AC 210 AC 220 AC 230 AC 240 AC 250 AC 260 AC 270 Autode purustamisel tekkiv kergfraktsioon Orgaanilised fosforiühendid Halogeenimata lahustid Halogeenitud lahustid Orgaaniliste lahustite taaskasutustoimingutel tekkivad halogeenitud või halogee- nimata mittevesidestilleerimisjäägid Alifaatsete halogeenitud süsivesinike (nt klorometaanide, dikloroetaani, vinüül- kloriidi, vinülideenkloriidi, allüülkloriidi ja epikloorhüdriini) tootmisel tekkivad jäätmed Pindaktiivsed ained (tensiit) Seavirts; sõnnik Reoveesetted AD. JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA KAS ANORGAANILISI VÕI ORGAANILISI KOOSTISOSI AD 010 AD 020 AD 030 Farmaatsiatoodete tootmisel ja valmistamisel tekkivad jäätmed Biotsiidide ja fütofarmatseutiliste toodete tootmisel, kokkusegamisel ja kasutami- sel tekkivad jäätmed Puidukaitsekemikaalide tootmisel, kokkusegamisel ja kasutamisel tekkivad jäät- med Jäätmed, mis sisaldavad mõnda järgmist ainet, koosnevad nendest või on nen- dega saastunud: 348 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd AD 040 AD 050 AD 060 AD 070 AD 080 AD 090 AD 100 AD 110 AD 120 AD 130 AD 140 AD 150 AD 160 — anorgaanilised tsüaniidid, v. a väärismetalle sisaldavad tahked jäägid, milles on anorgaaniliste tsüaniidide jälgi — orgaanilised tsüaniidid Vanaõlide ja vee, süsivesinike ja vee segud, emulsioonid Trükivärvide, värvainete, pigmentide, värvide, lakkide, värnitsa tootmisel, kokku- segamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed Plahvatusohtlikud jäätmed, muu eriõigusaktiga reguleerimata Repro- ja fotokemikaalide tootmisel, kokkusegamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed, mujal nimetamata Plastide pinnatöötlusel tekkinud tsüaniidivabade protsesside jäätmed Happelahused Ioonivahetusvaigud Ühekordselt kasutatavad patareidega fotoaparaadid Tööstuslike heitgaaside puhastusseadmetes tekkivad jäätmed, mujal nimetamata Filtreeriva materjalina (nt biofiltrina) kasutatud looduslikud orgaanilised ained Olme-/majapidamisjäätmed AD 170 ex 2803 Kasutatud aktiivsüsi, millel on ohtlikud omadused ja mis tekib selle kasutamisest anorgaanilise keemia, orgaanilise keemia ning farmaatsiatööstuses, reoveepuhas- tuses, heitgaaside/õhu puhastamisel või muudes samalaadsetes rakendustes. 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 349 IV LISA PUNANE NIMEKIRI Käesolevas nimekirjas kasutatud väljendid “sisalduma” või “saastunud olema” tähendavad, et viidatud ainet on määral, mis a) võimaldab ainet nimetada ohtlikuks või b) ei võimalda jäätmega teha taaskasutustoiminguid. RA. PEAMISELT ORGAANILISI KOOSTISOSI SISALDAVAD JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA METALLE JA ANORGAANILISI AINEID RA 010 Jäätmed, ained ja esemed, mis sisaldavad polüklooritud bifenüüle (PCB), polüklooritud terfenüüle (PCT) ja/või polübroomitud bifenüüle (PBB) või nende ühendite polübroomitud analooge kontsentratsioo- niastmel 50 mg/kg või rohkem, koosnevad nimetatud ainetest või on nendega saastunud RA 020 Rafineerimisel, destilleerimisel või ükskõik millisel pürolüütilisel töötlemisel tekkivad tõrvajäägid (v. a AC020 all loetletud) RB. PEAMISELT ANORGAANILISI KOOSTISOSI SISALDAVAD JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA METALLE JA ORGAANILISI AINEID RB 010 Asbest (tolm ja kiud) RB 020 Keraamilisel alusel valmistatud kiud, millel on asbestiga analoogsed füüsikalis-keemilised omadused RC. JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA KAS ANORGAANILISI VÕI ORGAANILISI KOOSTISOSI Jäätmed, mis sisaldavad mõnda järgmist ainet, koosnevad nendest või on nendega saastunud: RC 010 — kõik polüklooritud dibensofuraanid RC 020 — kõik polüklooritud dibensodioksiinid RC 030 Antidetonaatorite pliiühendite setted RC 040 Peroksiidid, v. a vesinikperoksiid 350 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd V LISA SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED 1. V lisa kohaldamine ei piira direktiivi 75/442/EMÜ (mida on muudetud direktiividega 91/156/EMÜ ja 91/689/EMÜ) kohaldamist. 2. Käesolev lisa koosneb kolmest osast ning 2. ja 3. osa kohaldatakse ainult siis, kui 1. osa ei saa kohaldada. Seetõttu on mingi konkreetse jäätme nõukogu määruse (EMÜ) nr 259/93 V lisa reguleerimisalasse kuulumise kindlaksmääramiseks kõigepealt vaja kontrollida, kas kõnealune jääde esineb V lisa 1. osas, ja kui ei esine, siis kontrollida, kas see esineb 2. osas, ning kui ei esine, siis kontrollida, kas see esineb 3. osas. 1. osa on jagatud kaheks alajaoks: A-nimekirjas on loetletud jäätmed, mis on liigitatud ohtlikeks jäätmeteks Baseli konventsiooni alusel ja mille eksportimine on keelatud, ning B-nimekirjas on loetletud jäätmed, mille suhtes ekspordikeeldu ei kohaldata. Kui jääde on esitatud 1. osas, on vaja kontrollida, kas see on loetletud A- või B-nimekirjas. Ainult sel juhul, kui jäädet ei ole nimetatud ei 1. osa A- ega B-nimekirjas, tuleb kontrollida, kas seda on nimetatud 2. või 3. osas, ning sel juhul keelustatakse kõnealuse jäätme eksport. 3. Liikmesriigid võivad erandjuhtudel näha ette sätted, et määrata jäätmevaldaja asjakohasel viisil esitatud dokumentaalsete tõendite alusel kindlaks, et käesolevas lisas esitatud konkreetse jäätme suhtes ei kohaldata nõukogu määruse (EMÜ) nr 259/93, nagu seda on muudetud, artikli 16 lõikes 1 nimetatud ekspordikeeldu, kui sellel puuduvad direktiivi 91/689/EMÜ III lisas loetletud omadused, võttes kõnealuse lisa punktide H3–H8 puhul arvesse nõukogu otsusega 94/904/EÜ, (1) nagu seda on muudetud, sätestatud piirnorme. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik kavandatud impordiriiki enne otsuse tegemist. Liikmesriigid teatavad sellistest juhtudest komisjonile enne iga kalendriaasta lõppu. Komisjon edastab teabe kõikidele liikmesriikidele ja Baseli konventsiooni sekretariaadile. Komisjon esitab olemasoleva teabe põhjal oma arvamuse ja vajaduse korral ettepanekud direktiivi 75/442/EMÜ artikli 18 kohaselt moodustatud komiteele, et kohandada nõukogu määruse (EMÜ) nr 259/93 V lisa. 4. Asjaolu, et jäädet ei käsitleta käesolevas lisas või et see on loetletud 1. osa B-nimekirjas, ei välista, et erandjuhtudel iseloomustatakse seda ohtlikuna ja selle suhtes kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 259/93, nagu seda on muudetud, artikli 16 lõikes 1 nimetatud ekspordikeeldu, kui sellel ilmnevad direktiivi 91/689/EMÜ III lisas loetletud omadused, võttes kõnealuse lisa punktide H3–H8 puhul arvesse otsusega 94/904/EÜ kehtestatud piirnorme, mis on ette nähtud direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 teise taandega ja määruse (EMÜ) nr 259/93 II lisa sissejuhatusega. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik kavandatud impordiriiki enne otsuse tegemist. Liikmesriigid teatavad sellistest juhtudest komisjonile enne iga kalendriaasta lõppu. Komisjon edastab teabe kõikidele liikmesriikidele ja Baseli konventsiooni sekretariaadile. Komisjon esitab olemasoleva teabe põhjal oma arvamuse ja vajaduse korral ettepanekud direktiivi 75/442/EMÜ artikli 18 kohaselt loodud komiteele, et kohandada nõukogu määruse (EMÜ) nr 259/93 V lisa. 1. OSA A1010 A-nimekiri (Baseli konventsiooni VIII lisa) A1. Metallijäätmed ja metalle sisaldavad jäätmed Metallijäätmed ja jäätmed, mis koosnevad järgmiste metallide sulamitest: — antimon — arseen — berüllium — kaadmium — plii — elavhõbe — seleen — telluur — tallium, v. a B-nimekirjas loetletud jäätmed 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 351 A1020 A1030 A1040 Jäätmed, mis sisaldavad koostisosadena või saasteainetena mõnda järgmistest metallidest, v. a tükkjäät- med: — antimon; antimoniühendid — berüllium; berülliumiühendid — kaadmium; kaadmiumiühendid — plii; pliiühendid — seleen; seleeniühendid — telluur; telluuriühendid Jäätmed, mis sisaldavad koostisosadena või saasteainetena mõnda järgmistest metallidest: — arseen; arseeniühendid — elavhõbe; elavhõbedaühendid — tallium; talliumiühendid Jäätmed, mille koostisosadeks on: — metallkarbonüülid — kuuevalentse kroomi ühendid A1050 Galvaanikasetted A1060 Metallisöövitamise vedeljäägid A1070 Tsingi töötlemisel tekkivad leostusjäägid, tolm ja setted, näiteks jarosiit, hematiit jne A1080 Tsingijäägid, mida pole loetletud B-nimekirjas ning mis sisaldavad pliid ja kaadmiumi kontsentratsioo- nis, millest piisab III lisas nimetatud omaduste ilmnemiseks A1090 Isoleeritud vasktraadi põletamise tuhk A1100 Vasesulatusahjugaasi puhastussüsteemide tolm ja jäägid A1110 Vase elektrorafineerimis- ja ekstraheerimisoperatsioonide ammendunud elektrolüütilised lahused A1120 Vase elektrorafineerimis- ja ekstraheerimisoperatsioonide elektrolüüdi puhastussüsteemide jääksetted, v. a anoodjäägid A1130 Lahustunud vaske sisaldavad ammendunud söövituslahused A1140 Vask(II)kloriid- ja vasktsüaniidkatalüsaatorite jäätmed A1150 Trükkplaatide põletamisel tekkiv väärismetallide tuhk, mida pole nimetatud B-nimekirjas (1) A1160 Tervete või purustatud pliiakude jäätmed A1170 A1180 Sorteerimata patareide jäätmed, v. a ainult B-nimekirjas loetletud patareide segajäätmed. B-nimekirjas loetlemata patareide jäätmed, mis sisaldavad I lisas loetletud koostisosi määral, mis lubab neid pidada ohtlikeks jäätmeteks Elektri- ja elektroonikaseadiste jäätmed või murd, (2) mille koostisosadeks on näiteks A-nimekirjas loet- letud akud ja muud patareid, elavhõbelülitid, elektronkiiretoruklaas ja muu aktiveeritud klaas ning PCB- kondensaatorid, või mis on saastunud I lisas loetletud koostisosadega (nt kaadmiumi, elavhõbeda, plii, polükloorbifenüüliga) sel määral, et ilmneb mõni III lisas nimetatud ohtlik omadus (vt B-nimekirja kir- jet B1110) (3) A2. Peamiselt anorgaanilisi koostisosi sisaldavad jäätmed, milles võib olla metalle ja orgaanilisi aineid A2010 Elektronkiiretoruklaasi ja muu aktiveeritud klaasi jäätmed A2020 Anorgaaniliste fluoriidiühendite jäätmed vedelike või setetena, v. a B-nimekirjas loetletud jäätmed A2030 Katalüsaatorite jäätmed, v. a B-nimekirjas loetletud jäätmed A2040 Keemiatööstuses tekkivad kipsijäätmed, mis sisaldavad I lisas loetletud koostisosi määral, millest piisab III lisas nimetatud ohtlike omaduste ilmnemiseks (vt B-nimekirja kirjet B2080) A2050 Asbestijäätmed (tolm ja kiud) A2060 Kivisöeküttel töötavate elektrijaamade lendtuhk, mis sisaldab I lisas loetletud aineid kontsentratsioo- nis, millest piisab III lisas nimetatud omaduste ilmnemiseks (vt B-nimekirja kirjet B2050) (1) B-nimekirja kirjes B1160 ei ole esitatud erandeid. (2) Käesolev kirje ei hõlma elektrienergia tootmise seadiste jäätmeid. (3) PCB-de kontsentratsioonitase on vähemalt 50 mg/kg. 352 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd A3. Peamiselt orgaanilisi koostisosi sisaldavad jäätmed, milles võib olla metalle ja anorgaanilisi aineid A3010 Naftakoksi ja bituumeni tootmise ja töötlemise jäätmed A3020 Mineraalõlijäätmed, algotstarbeks kõlbmatud A3030 Jäätmed, mis sisaldavad antidetonaatorite pliiühendite setteid, koosnevad neist või on nendega saastu- nud A3040 Soojusülekandevedelike jäätmed A3050 Jäätmed, mis tekivad vaikude, lateksite, plastifikaatorite, liimi/adhesiivainete tootmisel, kokkusegami- sel ja kasutamisel, v. a B-nimekirjas loetletud jäätmed (vt B-nimekirja kirjet B4020) A3060 Nitrotselluloosijäätmed A3070 Fenoolide ja fenooliühendite, sh klorofenooli jäätmed vedelikena või setetena A3080 Eetrijäätmed, v. a B-nimekirjas loetletud jäätmed A3090 A3100 A3110 Nahatolm, -tuhk, -setted ja -puru, mis sisaldavad kuuevalentse kroomi ühendeid või biotsiide (vt B-nimekirja kirjet B3100) Nahalaastude ja muud naha või komposiitnaha jäätmed, nahkesemete tootmiseks kõlbmatud, mis sisal- davad kuuevalentse kroomi ühendeid või biotsiide (vt B-nimekirja kirjet 3090) Nahatöötlusjäätmed, mis sisaldavad kuuevalentse kroomi ühendeid, biotsiide või nakkusttekitavaid aineid (vt B-nimekirja kirjet 3110) A3120 Esemete purustamisel tekkiv kergfraktsioon A3130 Orgaaniliste fosforiühendite jäätmed A3140 Halogeenimata orgaaniliste lahustite jäätmed, v. a B-nimekirjas loetletud jäätmed A3150 Halogeenitud orgaaniliste lahustite jäätmed A3160 A3170 A3180 Orgaaniliste lahustite taaskasutustoimingutel tekkivad halogeenitud või halogeenimata mittevesides- tilleerimisjäägid Alifaatsete halogeenitud süsivesinike (nt klorometaanide, dikloroetaani, vinüülkloriidi, vinülideenklo- riidi, allüülkloriidi ja epikloorhüdriini) tootmisel tekkivad jäätmed Jäätmed, ained ja esemed, mis sisaldavad polüklooritud bifenüüle (PCB), polüklooritud terfenüüle (PC- T), polüklooritud naftaleeni (PCN) või polübroomitud bifenüüle (PBB) või nende ühendite polübroo- mitud analooge kontsentratsiooniastmel 50 mg/kg või rohkem, koosnevad nimetatud ainetest või on nendega saastunud (1) A3190 Rafineerimisel, destilleerimisel või ükskõik millisel pürolüütilisel töötlemisel tekkivad tõrvajäägid (välja arvatud asfalttsement) A4. Jäätmed, milles võib olla kas anorgaanilisi või orgaanilisi koostisosi A4010 A4020 Farmaatsiatoodete tootmisel, valmistamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed, v. a B-nimekirjas loetletud jäätmed Tervishoiujäätmed jm analoogsed jäätmed, st jäätmed, mis tekivad arstipraksise, õendusabi, hambara- vi, veterinaariaalase vms tegevuse käigus, ja jäätmed, mis tekivad haiglates või teistes asutustes patsien- tide uurimise, ravimise või uurimistöö käigus A4030 Biotsiidide ja fütofarmatseutiliste ainete tootmisel, kokkusegamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed, k. a praak-, aegunud (2) või algotstarbeks kõlbmatute pestitsiidide ja herbitsiidide jäätmed A4040 Puidukaitsekemikaalide tootmisel, kokkusegamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed (3) A4050 Jäätmed, mis sisaldavad mõnda järgmist ainet, koosnevad nendest või on nendega saastunud: — anorgaanilised tsüaniidid, v. a väärismetalle sisaldavad tahked jäägid, milles on anorgaaniliste tsüa- niidide jälgi — orgaanilised tsüaniidid (1) Kontsentratsioonitaset 50 mg/kg loetakse rahvusvaheliselt kasutuskõlblikuks kõikide jäätmete puhul. Paljud riigid on kehtestanud teatavate jäätmete kohta siiski ametlikult madalama piirnormi (nt 20 mg/kg). (2) Termin “aegunud” tähendab seda, et ainet ei ole kasutatud tootja poolt soovitatud ajavahemiku jooksul. (3) Käesolev kirje ei hõlma puidukaitsekemikaalidega töödeldud puitu. 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 353 A4060 Vanaõlide ja vee, süsivesinike ja vee segud, emulsioonid A4070 Trükivärvide, värvainete, pigmentide, värvide, lakkide, värnitsa tootmisel, kokkusegamisel ja kasuta- misel tekkivad jäätmed, v. a B-nimekirjas loetletud jäätmed (vt B-nimekirja kirjet B4010) A4080 Plahvatusohtlikud jäätmed (v. a B-nimekirjas loetletud jäätmed) A4090 Happeliste ja aluseliste lahuste jäätmed, mida pole loetletud B-nimekirjas (vt B-nimekirja kirjet B2120) A4100 Tööstuslike heitgaaside puhastusseadmetes tekkivad jäätmed, v. a B-nimekirjas loetletud jäätmed A4110 Jäätmed, mis sisaldavad mõnda järgmist ainet, koosnevad nendest või on nendega saastunud: — kõik polüklooritud dibensofuraanid — kõik polüklooritud dibensodioksiinid A4120 Jäätmed, mis sisaldavad peroksiide, koosnevad nendest või on nendega saastunud A4130 A4140 A4150 Pakendite ja mahutite jäätmed, mis sisaldavad I lisas loetletud aineid kontsentratsioonis, millest piisab III lisas nimetatud ohtlike omaduste ilmnemiseks Jäätmed, mis koosnevad praak- või aegunud (1) kemikaalidest või sisaldavad neid ning mis vastavad I lisas loetletud kategooriatele ja millel on III lisas nimetatud ohtlikud omadused Uurimis- ja arendustöös või õppetegevuses tekkivad keemilised ained, mida pole identifitseeritud ja/või mis on uued ained, mille mõju inimese tervisele ja/või keskkonnale on tundmatu A4160 Kasutatud aktiivsüsi, mida pole loetletud B-nimekirjas (vt B-nimekirja kirjet B2060) B1010 B nimekiri (Baseli konventsiooni IX lisa) B1. Metallijäätmed ja metalle sisaldavad jäätmed Metallilised laialikandumatud metallide ja metallisulamite jäätmed: — väärismetallid (kuld, hõbe, plaatinagrupi metallid, v. a elavhõbe) — raua- ja terasemurd — vasemurd — niklimurd — alumiiniumimurd — tsingimurd — tinamurd — volframimurd — molübdeenimurd — tantaalimurd — magneesiumimurd — koobaltimurd — vismutimurd — titaanimurd — tsirkoonimurd — mangaanimurd — germaaniumimurd — vanaadiumimurd — hafniumi-, indiumi-, nioobiumi-, reeniumi- ja galliumimurd — tooriumimurd — haruldaste muldmetallide murd B1020 Puhas, saastumata metallimurd, sh sulamid tükkidena, viimistletud kujul (plekina, plaadina, kangide- na, varrastena jne): — antimonimurd — berülliumimurd — kaadmiumimurd — pliimurd (v. a pliiakud) — seleenimurd — telluurimurd (1) Termin “aegunud” tähendab seda, et ainet ei ole kasutatud tootja poolt soovitatud ajavahemiku jooksul. 354 ET B1030 B1040 B1050 B1060 B1070 B1080 B1090 B1100 B1110 B1120 B1130 B1140 B1150 B1160 B1170 B1180 Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd Jääke sisaldavad rasksulavad metallid Elektrienergia tootmise seadiste jäätmed, mis pole saastunud määrdeõlide, PCB-de ega PCT-dega sel määral, mis muudaks need ohtlikuks Mitmesuguste mitteraudmetallide segu, raskfraktsiooni murd, mis ei sisalda I lisas loetletud aineid kont- sentratsioonis, millest piisab III lisas nimetatud omaduste ilmnemiseks (1) Seleeni- ja telluurijäätmed metallilisel kujul, k. a pulbrina Vase ja vasesulamite jäätmed laialikanduval kujul, kui need ei sisalda I lisas loetletud koostisosi sel mää- ral, millest piisab III lisas nimetatud omaduste ilmnemiseks Tsingituhk ja -jäägid, k. a tsingisulamite jäägid laialikandumatul kujul, kui need ei sisalda I lisas loetle- tud koostisosi kontsentratsioonis, millest piisab III lisas nimetatud ohtlike omaduste ilmnemiseks või punktis H 4. 3 märgitud ohtlikuks omaduseks (2) Spetsifikaadile vastavad akujäätmed, v. a need, mille valmistamisel on kasutatud pliid, kaadmiumi või elavhõbedat Metalle sisaldavad jäätmed, mis tekivad metallide sulatamisel, nende väljasulatamisel ja rafineerimisel: — kõva tehniline tsink — tsinki sisaldav dross: — pinnadross galvaanimisplaatidelt (> 90 % Zn) — põhjadross galvaanimisplaatidelt (> 92 % Zn) — tsingi survevaludross (> 85 % Zn) — dross kuumgalvaanimisplaatidelt (ühe tootmistsükli saagis; 92 % Zn) — tsingidrossi riibed — alumiiniumiriibed, v. a -soolaräbu — vase töötlemisel tekkiv räbu edasiseks töötlemiseks või rafineerimiseks, kusjuures arseeni, plii või kaadmiumi kontsentratsioon ei ulatu määrani, et ilmneksid III lisas nimetatud ohtlikud omadused — vase sulatamisel tekkivate tulekindlate vooderdiste, sh tiiglite jäätmed — väärismetallide töötlemisel tekkiv räbu edasiseks rafineerimiseks — tantaali sisaldav tinaräbu, milles on vähem kui 0,5 % tina Elektri- ja elektronseadised: — ainult metallidest või sulamitest koosnevad elektronseadised — elektri- ja elektronseadiste jäätmed või murd (3) (k. a trükkplaadid), mis ei sisalda komponentidena A-nimekirjas nimetatud akusid või muid patareisid, elavhõbelüliteid, elektronkiiretoruklaasi ja muud aktiveeritud klaasi ning PCB-kondensaatoreid ega ole saastunud I lisas loetletud koostisosa- dega (nt kaadmiumi, elavhõbeda, plii, polükloor-bifenüüliga) või millest on nimetatud ained eral- datud sel määral, et neil ei ole ühtegi III lisas nimetatud ohtlikku omadust (vt A-nimekirja kirjet A1180) — elektri- ja elektronseadised (k. a trükkplaadid, elektroonilised komponendid), mis on määratud otse- seks korduskasutamiseks, (4) mitte ringlussevõtuks ega lõppladustamiseks (5) Ammendunud katalüsaatorid, v. a katalüsaatoritena kasutatavad vedelikud, mis sisaldavad mõnda järg- mistest ainetest: — siirdemetallid, v. a A-nimekirjas loetletud katalüsaatorite jäätmed (ammendunud katalüsaatorid, kasutatud vedelad katalüsaatorid või muud katalüsaatorid): skandium, vanaadium, mangaan, koo- balt, vask, ütrium, nioobium, hafnium, volfram, titaan, kroom, raud, nikkel, tsink, tsirkoonium, molübdeen, tantaal, reenium — lantanoidid (haruldased muldmetallid): lantaan, praseodüüm, samaarium, gadoliinium, düsproo- sium, erbium, üterbium, tseerium, neodüüm, euroopium, terbium, holmium, tuulium, luteetsium Väärismetalle sisaldavad puhastatud ammendunud katalüsaatorid Väärismetalle sisaldavad tahked jäägid, milles on anorgaaniliste tsüaniidide jälgi Väärismetallide ja nende sulamite jäätmed (kuld, hõbe, plaatinagrupi metallid, v. a elavhõbe) laialikan- dumatul tahkel kujul, nõuetekohaselt pakendatud ja märgistatud Trükkplaatide põletamisel tekkiv väärismetalle sisaldav tuhk (vt A-nimekirja kirjet A1150) Fotofilmi põletamisel tekkiv väärismetalle sisaldav tuhk Hõbehalogeniide ja metallilist hõbedat sisaldavad fotofilmijäätmed (1) On oluline silmas pidada, et isegi sel juhul, kui I lisas nimetatud materjalidega saastatuse tase on algselt madal, võivad edasiste protsesside, sh ringlusse võtmise tagajärjel tekkida fraktsioonid, milles on kõnealuses I lisas nimetatud materjalide kontsentrat- sioon märgatavalt suurem. (2) Praegu vaadatakse läbi tsingituhaga seonduv ning ÜRO kaubandus- ja arengukonverents on soovitanud mitte käsitleda tsinki oht- liku ainena. (3) Käesolev kirje ei hõlma elektrienergia tootmise seadiste jäätmeid. (4) Korduskasutamine hõlmab remonti, taasvarustamist ja ajakohastamist, kuid mitte olulist ümberkomplekteerimist. (5) Mõnedes riikides ei loeta selliseid otse korduskasutamiseks mõeldud materjale jäätmeteks. 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 355 B1190 Hõbehalogeniide ja metallilist hõbedat sisaldavad fotopaberijäätmed B1200 Raua ja terase tootmisel tekkiv teraräbu B1210 Raua ja terase tootmisel tekkiv teraräbu, k. a räbu, millest saadakse TiO2 ja vanaadiumi B1220 Tsingi tootmisel tekkiv keemiliselt stabiliseeritud räbu, mis on kõrge rauasisaldusega (üle 20 %) ja mida on töödeldud enamasti ehituses kasutatavate tööstuslike spetsifikaatide kohaselt (nt DIN 4301) B1230 Raua ja terase tootmisel tekkiv valtsimistagi B1240 Vaskosiidi valtsimistagi B2. Peamiselt anorgaanilisi koostisosi sisaldavad jäätmed, milles võib olla metalle ja orgaanilisi aineid B2010 Kaevandamistöödel tekkivad laialikandumatud jäätmed: — loodusliku grafiidi jäätmed — kiltkivijäätmed, jämedalt tahutud, saetud või muul viisil lõigatud või töötlemata — vilgukivijäätmed — leutsiidi-, nefeliini- ja nefeliinsüeniidijäätmed — põldpaojäätmed — sulapaojäätmed — tahked ränidioksiidijäätmed, v. a need, mida kasutatakse valutöödel B2020 Laialikandumatud klaasijäätmed: — klaasikillud jm klaasijäätmed ja -jäägid, v. a katoodkiirtetorudest saadud jm aktiveeritud klaas B2030 B2040 Laialikandumatud keraamikajäätmed: — metallkeraamika jäätmed ja murd (metallkeraamilised komposiidid) — keraamilisel alusel valmistatud kiud, mujal nimetamata Muud, peamiselt anorgaanilistest koostisosadest jäätmed: — suitsugaasi väävlitustamisel (FGD) saadud osaliselt rafineeritud kaltsiumsulfaat — ehitiste lammutamisel tekkivad kipsplaadi- või kuivkrohvplaadijäätmed — vase tootmisel tekkiv räbu, keemiliselt stabiliseeritud, kõrge rauasisaldusega (üle 20 %), töödeldud vastavalt tehnilistele tingimustele (nt DIN 4301 ja DIN 8201), kasutatav peamiselt ehituses või abrasiivmaterjalina — tahke väävel — kaltsiumtsüaanamiidi tootmisel tekkiv lubjakivi (mille pH on alla 9) — naatrium-, kaalium-, kaltsiumkloriidid — karborund (ränikarbiid) — lõhutud betoon — klaasijäätmeid sisaldav liitiumtantaal ja liitiumnioobium B2050 Kivisöeküttel töötavate elektrijaamade lendtuhk, mida ei ole loetletud A-nimekirjas (vt A-nimekirja kir- jet A2060) B2060 Kasutatud aktiivsüsi, mis tekib joogivee töötlemisel, toiduainetööstuses ja vitamiinide valmistamisel (vt A-nimekirja kirjet A4160) B2070 Kaltsiumfluoriidi sete B2080 Keemiatööstuses tekkivad kipsijäätmed, mida ei ole loetletud A-nimekirjas (vt A-nimekirja kirjet A2040) B2090 Terase või alumiiniumi tootmisel tekkivad anoodiotsad, mis on valmistatud naftakoksist või bituume- nist ja puhastatud tööstuslike spetsifikaatide kohaselt (v. a arvatud kloorleeliselektrolüüsil ja metallur- giatööstuses tekkivad anoodiotsad) 356 ET B2100 Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd Alumiiniumhüdraatide ja alumiiniumoksiidi jäätmed ning alumiiniumoksiidi tootmise jäägid, v. a gaa- sipuhastusel, flokuleerimisel või filtreerimisel kasutatavad ained B2110 Boksiidijääk (“punane muda”) (keskmine pH on alla 11,5) B2120 Happeliste või aluseliste lahuste jäätmed, mille pH on üle 2 ja alla 11,5 ning mis ei ole korrosiivsed ega muul viisil ohtlikud (vt A-nimekirja kirjet A4090) B3. Peamiselt orgaanilisi koostisosi sisaldavad jäätmed, milles võib olla metalle ja anorgaanilisi aineid B3010 Tahked plastijäätmed: Järgmised plastid või plastisegud tingimusel, et neid pole segatud teiste jäätmetega ja need on ette val- mistatud täpseks määratlemiseks: — plastipuru halogeenimata polümeeridest ja kopolümeeridest, mis sisaldab järgmisi aineid, kuid ei piirdu nendega: (1) — etüleen — stüreen — polüpropüleen — polüetüleentereftalaat — akrüülnitriil — butadieen — polüatsetaalid — polüamiidid — polübutüleentereftalaat — polükarbonaadid — polüeetrid — polüfenüleensulfiidid — akrüülpolümeerid — alkaanid C10–C13 (plastifikaatorid) — polüuretaan (ei sisalda CFC-sid) — polüsiloksaanid — polümetüülmetakrülaat — polüvinüülalkohol — polüvinüülbutüraal — polüvinüülatsetaat — kõvastatud vaigujäätmed või kondensatsioonisaadused, mis sisaldavad järgmisi aineid: — karbamiidformaldehüüdvaigud — fenoolformaldehüüdvaigud — melamiinformaldehüüdvaigud — epoksüvaigud — alküüdvaigud — polüamiidid — järgmised fluoritud polümeerijäätmed: (2) — perfluoroetüleen/propüleen (FEP) — perfluoroalkoksüalkaan (PFA) — perfluoroalkoksüalkaan (MFA) — polüvinüülfluoriid (PVF) — polüvinüülideenfluoriid (PVDF) B3020 Paberi, kartongi ja paberitoodete jäätmed Järgmised materjalid tingimusel, et neid pole segatud ohtlike jäätmetega: paberi- või kartongijäätmed ja -murd: — pleegitamata paberist või kartongist või lainepaberist või -papist — muust paberist või kartongist, valmistatud peamiselt pleegitatud värvimata tselluloosist — peamiselt puitmassist valmistatud paberist või kartongist (nt ajalehed, ajakirjad jm trükitooted) — muust, sealhulgas, kuid mitte ainult: 1. lamineeritud papp; 2. sorteerimata murd (1) Selline puru peab olema täielikult polümeerunud. (2) — Käesolev kirje ei hõlma lõpptarbija tekitatud jäätmeid. — Jäätmed ei tohi olla segatud. — Tuleb silmas pidada lahtise põletamisega kaasnevaid probleeme. 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 357 B3030 Tekstiilijäätmed Järgmised materjalid tingimusel, et neid pole segatud teiste jäätmetega ja neid on võimalik täpselt mää- ratleda: — siidijäägid (k. a lahtihaspeldamiseks sobimatud kookonid, lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed): — kraasimata ja kammimata — muu — lambavilla või muude loomade villa ning loomakarvade jäätmed (sh lõngajäätmed), v. a kohestatud jäätmed — lamba- vm loomade villa kraasmed — muud lamba- vm loomade villa jäätmed — loomakarvade jäätmed — puuvillajäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed): — lõngajäätmed (sh niidijäätmed) — kohestatud jäätmed — muu — linatakud ja -jäätmed — hariliku kanepi (Cannabis sativa L. ) takud ja jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) — džuudi jm niinekiu (v. a lina, hariliku kanepi ja ramjee) takud ja jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohes- tatud jäätmed) — sisali jm agaavi perekonna taimedest saadud tekstiilkiu takud ja jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohes- tatud jäätmed) — kookoskiu takud, kraasmed ja jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) — abaka (manillakanepi ehk Musa textilis Nee) takud, kraasmed ja jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohes- tatud jäätmed) — ramjee ja muude mujal nimetamata taimsete tekstiilkiudude takud, kraasmed ja jäätmed (sh lõn- gajäätmed ja kohestatud jäätmed) — järgmiste tehiskiudude jäätmed (sh kraasmed, lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) — sünteeskiud — tehiskiud — kantud rõivad jm kulunud tekstiilesemed — kasutatud kaltsud, nööri- ja köiejäätmed ning kasutatud nöörist või köiest valmistatud tekstiiltoo- ted: — sorteeritud — muu B3040 Kummijäätmed Järgmised materjalid tingimusel, et neid pole segatud teiste jäätmetega: — kõvakummijäätmed ja -puru (nt eboniit) — muud kummijäätmed (v. a mujal nimetatud jäätmed) B3050 Töötlemata korgi ja puidu jäätmed: — puidujäätmed ja -jäägid, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeeri- mata — korgijäätmed: purustatud, granuleeritud või jahvatatud B3060 Põllumajandusliku toidutööstuse jäätmed tingimusel, et need pole nakkusohtlikud: — veinisete — kuivatatud ja steriliseeritud taimsed jäätmed, jäägid ja kõrvalsaadused, granuleeritud või granulee- rimata, kasutatavad loomasöödaks, mujal nimetamata — degraa: rasvainete või loomsete või taimsete vahade töötlemisel tekkivad jäägid — loomakondid ja sarvesäsi, töötlemata, rasvatustatud, eeltöödeldud (kuid vormimata), happega töö- deldud või želatiinitustatud — kalajäätmed — kakaoubade kestad, kelmed jms kakaojäägid — muud põllumajandusliku toidutööstuse jäätmed, v. a inimeste ja loomade tarbeks mõeldud kõrval- saadused, mis vastavad riiklikele ja rahvusvahelistele nõuetele ja standarditele 358 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd B3070 B3080 B3090 B3100 B3110 B3120 B3130 Järgmised jäätmed: — juukselõikmed — õlejäätmed — inaktiveeritud seenemütseel, mida saadakse penitsilliini tootmisel, kasutatav loomasöödaks Kummijäätmed, -lõikmed ja -puru Nahalaastud ja muud naha- või plastnahajäätmed, nahkesemete tootmiseks kõlbmatud (v. a naha- setted), mis ei sisalda kuuevalentse kroomi ühendeid ega biotsiide (vt A-nimekirja kirjet A3100) Nahatolm, -tuhk, -setted või -puru, mis ei sisalda kuuevalentse kroomi ühendeid ega biotsiide (vt A-nimekirja kirjet A3090) Nahatöötlusjäätmed, mis ei sisalda kuuevalentse kroomi ühendeid, biotsiide ega nakkusttekitavaid aineid (vt A-nimekirja kirjet A3110) Jäätmed, mis koosnevad toiduvärvidest Polümeersete eetrite jäätmed ja ohutute monomeersete eetrite jäätmed, mis ei ole võimelised moo- dustama peroksiide B3140 Õhkrehvijäätmed, v. a need, mis on määratud IV lisa A osas loetletud toiminguteks B4. Jäätmed, milles võib olla kas anorgaanilisi või orgaanilisi koostisosi B4010 B4020 Jäätmed, mis sisaldavad peamiselt vesiemulsioon/lateksvärve, trükivärve ja tahkestunud värnitsat, kuid ei sisalda orgaanilisi lahusteid, raskmetalle või biotsiide määral, mis lubaks pidada neid oht- likeks jäätmeteks (vt A-nimekirja kirjet A4070) Vaikude, lateksite, plastifikaatorite, liimi/adhesiivainete tootmisel, kokkusegamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed, mida ei ole loetletud A-nimekirjas ja mis ei sisalda lahusteid ega teisi saasteaineid niisugusel määral, et neil ilmneksid III lisas nimetatud omadused, nt kui need on vesialusel, või lii- mid, mis põhinevad kaseiinil, tärklisel, dekstriinil, tsellulooseetritel, polüvinüülalkoholidel (vt A-nimekirja kirjet A3050) B4030 Kasutatud ühekordselt kasutatavad fotoaparaadid koos patareidega, mis ei kuulu A-nimekirja 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 359 2. OSA Jäätmed, mis on loetletud otsuses 94/904/EÜ ohtlike jäätmete nimekirja kehtestamise kohta vastavalt jäätmeid käsitleva direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõikele 4 02 00 00 PÕLLUMAJANDUSES, AIANDUSES, JAHINDUSES, KALAPÜÜGIL JA VESIVILJELUSES NING TOIDU- AINETE VALMISTAMISEL JA TÖÖTLEMISEL TEKKINUD JÄÄTMED 02 01 00 Esmatootmisel tekkinud jäätmed 02 01 05 Põllumajanduskemikaalijäätmed 03 00 00 PUIDU TÖÖTLEMISEL NING PABERI, KARTONGI, TSELLULOOSI, PLAATIDE JA MÖÖBLI TOOT- MISEL TEKKINUD JÄÄTMED 03 02 00 Puidukaitseainejäätmed 03 02 01 Halogeene mittesisaldavad orgaanilised puidukaitseained 03 02 02 Kloororgaanilised puidukaitseained 03 02 03 Metallorgaanilised puidukaitseained 03 02 04 Anorgaanilised puidukaitseained 04 00 00 NAHA- JA TEKSTIILITÖÖSTUSJÄÄTMED 04 01 00 Nahatööstusjäätmed 04 01 03 Lahusteid sisaldavad rasvaärastusjäätmed (vedela faasita) 04 02 00 Tekstiilitööstusjäätmed 04 02 11 Halogeenitud apreteerimis- ja viimistlusjäätmed 05 00 00 NAFTA JA ÕLI RAFINEERIMISEL NING FRAKTSIONEERIMISEL, MAAGAASI PUHASTAMISEL JA KIVISÖE UTMISEL TEKKINUD JÄÄTMED 05 01 00 Õlised setted ja tahked jäätmed 05 01 03 Mahutite põhjasetted 05 01 04 Alküülhappesetted 05 01 05 Lekkinud õli 05 01 07 Happetõrvad (gudroonid) 05 01 08 Muud tõrvad 05 04 00 Kasutatud filtrisavi 05 04 01 Kasutatud filtrisavi 05 06 00 Kivisöe utmisjäätmed 05 06 01 Happetõrvad (gudroonid) 05 06 03 Muud tõrvad 05 07 00 Maagaasi puhastusjäätmed 05 07 01 Elavhõbedat sisaldavad setted 05 08 00 Õli regenereerimisjäätmed 05 08 01 Kasutatud filtrisavi 05 08 02 Happetõrvad (gudroonid) 05 08 03 Muud tõrvad 05 08 04 Õli regenereerimisel tekkinud vettsisaldavad vedeljäätmed 06 00 00 ANORGAANILISTES KEEMIAPROTSESSIDES TEKKINUD JÄÄTMED 06 01 00 Happelised jääklahused 06 01 01 Väävelhape ja väävlishape 06 01 02 Vesinikkloriidhape (soolhape) 06 01 03 Vesinikfluoriidhape 06 01 04 Fosforhape ja fosforishape 360 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd 06 01 05 Lämmastikhape ja lämmastikushape 06 01 99 Mujal nimetamata jäätmed 06 02 00 Aluselised jääklahused 06 02 01 Kaltsiumhüdroksiid 06 02 02 Sooda (naatriumkarbonaat) 06 02 03 Ammoniaak 06 02 99 Mujal nimetamata jäätmed 06 03 00 Soolade ja soolalahuste jäätmed 06 03 11 Tsüaniide sisaldavad soolad ja lahused 06 04 00 Metalle sisaldavad jäätmed 06 04 02 Metallide soolad (v. a 06 03 00) 06 04 03 Arseeni sisaldavad jäätmed 06 04 04 Elavhõbedat sisaldavad jäätmed 06 04 05 Muid raskmetalle sisaldavad jäätmed 06 07 00 Halogeenide keemilisel töötlemisel tekkinud jäätmed 06 07 01 Elektrolüüsiprotsessides tekkivad asbesti sisaldavad jäätmed 06 07 02 Kloori tootmisel kasutatud aktiivsüsi 06 13 00 Muudes anorgaanilistes keemiaprotsessides tekkinud jäätmed 06 13 01 Anorgaanilised taimekaitsevahendid ja puidukaitsevahendid ning muud biotsiidid 06 13 02 Kasutatud aktiivsüsi (v. a 06 07 02) 07 00 00 ORGAANILISTES KEEMIAPROTSESSIDES TEKKINUD JÄÄTMED 07 01 00 Orgaaniliste põhikemikaalide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekki- nud jäätmed 07 01 01 Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused 07 01 03 Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused 07 01 04 Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused 07 01 07 Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid 07 01 08 Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid 07 01 09 Halogeene sisaldavad filtrikoogid, kasutatud absorbendid 07 01 10 Muud filtrikoogid, kasutatud absorbendid 07 02 00 Plasti, sünteetilise kummi ja tehiskiu valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed 07 02 01 Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused 07 02 03 Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused 07 02 04 Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused 07 02 07 Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid 07 02 08 Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid 07 02 09 Halogeene sisaldavad filtrikoogid, kasutatud absorbendid 07 02 10 Muud filtrikoogid, kasutatud absorbendid 07 03 00 Orgaaniliste värvainete ja pigmentide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutami- sel tekkinud jäätmed (v. a 06 11 00) 07 03 01 Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused 07 03 03 Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused 07 03 04 Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused 07 03 07 Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid 07 03 08 Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 361 07 03 09 Halogeene sisaldavad filtrikoogid, kasutatud absorbendid 07 03 10 Muud filtrikoogid, kasutatud absorbendid 07 04 00 Orgaaniliste taimekaitsevahendite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tek- kinud jäätmed (v. a 02 01 05) 07 04 01 Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused 07 04 03 Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused 07 04 04 Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused 07 04 07 Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid 07 04 08 Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid 07 04 09 Halogeene sisaldavad filtrikoogid, kasutatud absorbendid 07 04 10 Muud filtrikoogid, kasutatud absorbendid 07 05 00 Ravimite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed 07 05 01 Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused 07 05 03 Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused 07 05 04 Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused 07 05 07 Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid 07 05 08 Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid 07 05 09 Halogeene sisaldavad filtrikoogid, kasutatud absorbendid 07 05 10 Muud filtrikoogid, kasutatud absorbendid 07 06 00 Rasvade, määrete, seepide, puhastus-, desinfitseerimis- ja kosmeetikavahendite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed 07 06 01 Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused 07 06 03 Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused 07 06 04 Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused 07 06 07 Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid 07 06 08 Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid 07 06 09 Halogeene sisaldavad filtrikoogid, kasutatud absorbendid 07 06 10 Muud filtrikoogid, kasutatud absorbendid 07 07 00 Peenkemikaalide ja nimekirjas mujal nimetamata keemiatoodete valmistamisel, kokkusegami- sel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed 07 07 01 Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused 07 07 03 Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused 07 07 04 Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused 07 07 07 Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid 07 07 08 Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid 07 07 09 Halogeene sisaldavad filtrikoogid, kasutatud absorbendid 07 07 10 Muud filtrikoogid, kasutatud absorbendid 08 00 00 PINNAKATETE (VÄRVIDE, LAKKIDE JA KLAASJATE EMAILIDE), LIIMIDE, HERMEETIKUTE JA TRÜ- KIVÄRVIDE VALMISTAMISEL, KOKKUSEGAMISEL, JAOTAMISEL JA KASUTAMISEL TEKKINUD JÄÄTMED 08 01 00 Värvide ja lakkide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel, kasutamisel tekkinud jäätmed 08 01 01 Halogeenitud lahusteid sisaldavad värvi- ja lakijäätmed 08 01 02 Halogeenitud lahusteist vabad värvi- ja lakijäätmed 08 01 06 Halogeenitud lahusteid sisaldavad värvi- või lakiärastisetted 08 01 07 Halogeenitud lahusteist vabad värvi- või lakiärastisetted 08 03 00 Trükivärvide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed 362 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd 08 03 01 Halogeenitud lahusteid sisaldavad trükivärvijäätmed 08 03 02 Halogeenitud lahusteist vabad trükivärvijäätmed 08 03 05 Halogeenitud lahusteid sisaldavad trükivärvisetted 08 03 06 Halogeenitud lahusteist vabad trükivärvisetted 08 04 00 Liimide ja hermeetikute (sh veekindlust tõstvate ainete) valmistamisel, kokkusegamisel, jaota- misel ja kasutamisel tekkinud jäätmed 08 04 01 Halogeenitud lahusteid sisaldavad liimi- ja hermeetikujäätmed 08 04 02 Halogeenitud lahusteist vabad liimi- ja hermeetikujäätmed 08 04 05 Halogeenitud lahusteid sisaldavad liimi- ja hermeetikusetted 08 04 06 Halogeenitud lahusteist vabad liimi- ja hermeetikusetted 09 00 00 FOTOGRAAFIAJÄÄTMED 09 01 00 Fotograafiajäätmed 09 01 01 Vesialusilmuti- ja aktivaatorilahused 09 01 02 Ofsetplaatide vesialusilmutilahused 09 01 03 Lahustitel põhinevate ilmutite lahused 09 01 04 Kinnistilahused 09 01 05 Pleegituslahused ja pleegituskinnistilahused 09 01 06 Fotograafiajäätmete kohttöötlemisel tekkinud, hõbedat sisaldavad jäätmed 10 00 00 TERMILISTES PROTSESSIDES TEKKINUD JÄÄTMED 10 01 00 Jõujaamades ja muudes põletusseadmetes tekkinud jäätmed (v. a 19 00 00) 10 01 04 Õlilendtuhk 10 01 09 Väävelhape 10 03 00 Alumiiniumi termometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed 10 03 01 Tõrvad ja muud anoodide valmistamisel tekkinud süsinikku sisaldavad jäätmed 10 03 03 Riibed 10 03 04 Primaarsulatusräbu/valge tagi 10 03 07 Läbikulunud reaktorivooderdis 10 03 08 Soolaräbu sekundaarsulatusest 10 03 09 Mustdross sekundaarsulatusest 10 03 10 Soolaräbu- ja mustdrossi käitlusjäätmed 10 04 00 Plii termometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed 10 04 01 Primaar- ja sekundaarsulatusräbu 10 04 02 Primaar- ja sekundaarsulatustagi ja -ujuräbu 10 04 03 Kaltsiumarsenaat 10 04 04 Heitgaasitolm 10 04 05 Muud kübemed ja tolm 10 04 06 Tahked gaasipuhastusjäätmed 10 04 07 Gaasipuhastussetted 10 05 00 Tsingi termometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed 10 05 01 Primaar- ja sekundaarsulatusräbu 10 05 02 Primaar- ja sekundaarsulatustagi ja -ujuräbu 10 05 03 Heitgaasitolm 10 05 05 Tahked gaasipuhastusjäätmed 10 05 06 Gaasipuhastussetted 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 363 10 06 00 Vase termometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed 10 06 03 Heitgaasitolm 10 06 05 Elektrolüütilisel rafineerimisel tekkinud jäätmed 10 06 06 Tahked gaasipuhastusjäätmed 10 06 07 Gaasipuhastussetted 11 00 00 METALLIDE TÖÖTLEMISEL JA PINDAMISEL TEKKINUD METALLE SISALDAVAD ANORGAANILI- SED JÄÄTMED; VÄRVILISTE METALLIDE HÜDROMETALLURGIAPROTSESSIDES TEKKINUD JÄÄT- MED 11 01 00 Metallide pinnatöötlusel ja pindamisel (nt galvaanimisel, tsinkimisel, peitsimisel, söövitamisel, fosfaatimisel, leeliselisel rasvaärastusel) tekkinud vedelad jäätmed ja setted 11 01 01 Peale kroomi muid raskmetalle ja tsüaniide sisaldavad leeliselised jäätmed 11 01 02 Raskmetalle mittesisaldavad, tsüaniide sisaldavad leeliselised jäätmed 11 01 03 Kroomi sisaldavad tsüaniidivabad jäätmed 11 01 05 Peitsimishapped 11 01 06 Mujal nimetamata happed 11 01 07 Mujal nimetamata alused 11 01 08 Fosfaatimissetted 11 02 00 Värviliste metallide hüdrometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed 11 02 02 Tsingi hüdrometallurgiaprotsessides tekkinud setted (sh jarosiit ja götiit) 11 03 00 Karastamisel tekkinud setted ja tahked jäätmed 11 03 01 Tsüaniide sisaldavad jäätmed 11 03 02 Muud jäätmed 12 00 00 12 01 00 METALLIDE JA PLASTIDE MEHAANILISEL VORMIMISEL NING FÜÜSIKALISEL JA MEHAANILISEL PINNATÖÖTLEMISEL TEKKINUD JÄÄTMED Mehaanilisel vormimisel (sh sepistamine, keevitamine, pressimine, noolutamine, treimine, free- simine ja viilimine) tekkinud jäätmed 12 01 06 Halogeene sisaldavad mineraalõlipõhised metallitöötlusõli jäätmed (v. a emulsioonid) 12 01 07 Halogeenivabad mineraalõlipõhised metallitöötlusõli jäätmed (v. a emulsioonid) 12 01 08 Halogeene sisaldavad metallitöötlusemulsioonijäätmed 12 01 09 Halogeenivabade metallitöötlusemulsioonide jäätmed 12 01 10 Sünteetilised metallitöötlusõlid 12 01 11 Metallitöötlussetted 12 01 12 Heitvaha ja -rasv 12 03 00 Rasva vesi- ja aurärastamisel tekkinud jäätmed (v. a 11 00 00) 12 03 01 Vesipõhised pesuvedelikud 12 03 02 Rasva aurärastusjäätmed 13 00 00 ÕLIJÄÄTMED (v. a toiduõlid ning 05 00 00 ja 12 00 00) 13 01 00 Hüdraulikaõlide ja pidurivedelike jäätmed 13 01 01 PCBsid või PCTsid sisaldavad hüdraulikaõlid 13 01 02 Muud klooritud hüdraulikaõlid (v. a emulsioonid) 13 01 03 Kloorimata hüdraulikaõlid (v. a emulsioonid) 13 01 04 Klooritud emulsioonid 13 01 05 Kloorimata emulsioonid 13 01 06 Vaid mineraalõlipõhised hüdraulikaõlid 13 01 07 Muud hüdraulikaõlid 13 01 08 Pidurivedelikud 364 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd 13 02 00 Mootori-, käigukasti- ja määrdeõli jäätmed 13 02 01 Klooritud mootori-, käigukasti- ja määrdeõlid 13 02 02 Kloorimata mootori-, käigukasti- ja määrdeõlid 13 02 03 Muud mootori-, käigukasti- ja määrdeõlid 13 03 00 Isolatsiooni- ja soojusvahetusvanaõlide ning muude vedelike jäätmed 13 03 01 PCBsid või PCTsid sisaldavad isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid ning muud vedelikud 13 03 02 Muud klooritud isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid ning muud vedelikud 13 03 03 Koorimata isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid ning muud vedelikud 13 03 04 Sünteetilised isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid ning muud vedelikud 13 03 05 Mineraalsed isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid 13 04 00 Pilsivesi 13 04 01 Siseveesõidukite pilsivesi 13 04 02 Sadamas laevadelt vastu võetud pilsivesi 13 04 03 Muude veesõidukite pilsivesi 13 05 00 Õlipüünisejäätmed 13 05 01 Tahked õlipüünisejäätmed 13 05 02 Õlipüünisesetted 13 05 03 Õlikogurisetted 13 05 04 Soolaärastamissetted või -emulsioonid 13 05 05 Muud emulsioonid 13 06 00 Mujal nimetamata jäätmed 13 06 01 Mujal nimetamata õlijäätmed 14 00 00 ORGAANILISTE LAHUSTITE JÄÄTMED (v. a 07 00 00 ja 08 00 00) 14 01 00 Metallide rasvaärastus- ja masinahooldusjäätmed 14 01 01 Klorofluorosüsivesinikud 14 01 02 Muud halogeenitud lahustid ja lahustisegud 14 01 03 Muud lahustid ja lahustisegud 14 01 04 Halogeene sisaldavad vee- ja lahustisegud 14 01 05 Halogeenivabad vee- ja lahustisegud 14 01 06 Halogeenitud lahusteid sisaldavad setted või tahked jäätmed 14 01 07 Halogeenitud lahusteist vabad setted või tahked jäätmed 14 02 00 Tekstiili puhastamisel ja loodussaaduste rasvaärastamisel tekkinud jäätmed 14 02 01 Halogeenitud lahustid ja lahustisegud 14 02 02 Halogeenitud lahusteist vabad lahustisegud või orgaanilised vedelikud 14 02 03 Halogeenitud lahusteid sisaldavad setted või tahked jäätmed 14 02 04 Muid lahusteid sisaldavad setted või tahked jäätmed 14 03 00 Elektroonikatööstusjäätmed 14 03 01 Klorofluorosüsivesinikud 14 03 02 Muud halogeenitud lahustid 14 03 03 Halogeenitud lahusteist vabad lahustid ja lahustite segud 14 03 04 Halogeenitud lahusteid sisaldavad setted või tahked jäätmed 14 03 05 Muid lahusteid sisaldavad setted või tahked jäätmed 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 365 14 04 00 Jahutusvedelike ja vahu/aerosoolikandegaasi jäätmed 14 04 01 Klorofluorosüsivesinikud 14 04 02 Muud halogeenitud lahustid ja lahustisegud 14 04 03 Muud lahustid ja lahustisegud 14 04 04 Halogeenitud lahusteid sisaldavad setted või tahked jäätmed 14 04 05 Muid lahusteid sisaldavad setted või tahked jäätmed 14 05 00 Lahustite ja jahutusvedelike regenereerimisel tekkinud jäätmed (põhjasetted) 14 05 01 Klorofluorosüsivesinikud 14 05 02 Halogeenitud lahustid ja lahustisegud 14 05 03 Muud lahustid ja lahustisegud 14 05 04 Halogeenitud lahusteid sisaldavad setted 14 05 05 Muid lahusteid sisaldavad setted 16 00 00 NIMEKIRJAS MUJAL NIMETAMATA JÄÄTMED 16 02 00 Kasutuselt kõrvaldatud seadmed ja purustamisjäägid 16 02 01 PCBsid või PCTsid sisaldavad trafod ja kondensaatorid 16 04 00 Lõhkeainejäägid 16 04 01 Laskemoonajäägid 16 04 02 Pürotehnikamaterjalijäägid 16 04 03 Muud lõhkeainejäägid 16 06 00 Patareid ja akud 16 06 01 Pliiakud 16 06 02 Ni-Cd-akud 16 06 03 Elavhõbe-kuivelemendid 16 06 06 Patareide ja akude lahus kogutud elektrolüüt 16 07 00 Veo- ja hoiumahutite ning vaatide puhastusjäätmed (v. a 05 00 00 ja 12 00 00) 16 07 01 Meretranspordimahutite kemikaale sisaldavad puhastusjäätmed 16 07 02 Meretranspordimahutite õli sisaldavad puhastusjäätmed 16 07 03 Raudtee- ja maanteetranspordimahutite õli sisaldavad puhastusjäätmed 16 07 04 Raudtee- ja maanteetranspordimahutite kemikaale sisaldavad puhastusjäätmed 16 07 05 Säilitusmahutite puhastamisel tekkinud kemikaale sisaldavad jäätmed 16 07 06 Säilitusmahutite puhastamisel tekkinud õli sisaldavad jäätmed 17 00 00 EHITUS- JA LAMMUTUSPRAHT (sh TEEDEEHITUSEL TEKKINUD JÄÄTMED) 17 06 00 Isolatsioonimaterjalid 17 06 01 Asbesti sisaldavad isolatsioonimaterjalid 18 00 00 INIMESTE JA LOOMADE TERVISHOIUL JA/VÕI SELLEGA SEONDUVATEL UURINGUTEL TEKKI- NUD JÄÄTMED (v. a köögi- ja sööklajäätmed, mis ei ole tervishoiuga otseselt seotud) 18 01 00 Inimese sünnitushooldel ning haiguste diagnoosimisel, ravimisel või ärahoidmisel tekkinud jäätmed 18 01 03 Muud jäätmed, mida peab nakkuse vältimiseks koguma ja kõrvaldama erinõuete kohaselt 18 02 00 Loomahaiguste uurimisel, diagnoosimisel, ravimisel või ärahoidmisel tekkinud jäätmed 18 02 02 Muud jäätmed, mida peab nakkuse vältimiseks koguma ja kõrvaldama erinõuete kohaselt 18 02 04 Kasutuselt kõrvaldatud kemikaalid 366 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd 19 00 00 19 01 00 JÄÄTMEKÄITLUSETTEVÕTETES, ETTEVÕTTEVÄLISTES REOVEEPUHASTITES NING JOOGI- JA TÖÖSTUSVEE KÄITLEMISEL TEKKINUD JÄÄTMED Olmejäätmete ja samalaadsete kaubandus-, tööstus- ja kontorijäätmete põletamisel ja pürolüü- sil tekkinud jäätmed 19 01 03 Lendtuhk 19 01 04 Katlatolm 19 01 05 Gaasikäitlusel tekkinud filtrikook 19 01 06 Gaasikäitlusel tekkinud vesipõhised vedeljäätmed ja muud vesipõhised vedeljäätmed 19 01 07 Tahked gaasipuhastusjäätmed 19 01 10 Kasutatud aktiivsüsi suitsugaasipuhastusest 19 02 00 Jäätmete füüsikalis-keemilisel töötlemisel (nt kroomi- ja tsüaniidiärastusel, neutraliseerimisel) tekkinud jäätmed 19 02 01 Metallihüdroksiidide setted ja muud setted metallisadestusprotsessidest 19 04 00 Klaasistatud jäätmed ja klaasistamisjäätmed 19 04 02 Lendtuhk ja muud suitsugaasipuhastusjäätmed 19 04 03 Klaasistumata tahke faas 19 08 00 Mujal nimetamata reoveepuhastusjäätmed 19 08 03 Õli/reovee lahutamisel tekkinud rasva ja õli segu 19 08 06 Küllastunud või kasutatud ioonvahetusvaigud 19 08 07 Ioonvahetite regenereerimisel tekkinud lahused ja setted 20 00 00 OLMEJÄÄTMED JA SAMALAADSED KAUBANDUS-, TÖÖSTUS- JA KONTORIJÄÄTMED, SH LIIGITI KOGUTUD JÄÄTMED 20 01 00 Liigiti kogutud jäätmed 20 01 12 Värvid, trükivärvid, liimid ja vaigud 20 01 13 Lahustid 20 01 17 Fotokemikaalid 20 01 19 Pestitsiidid 20 01 21 Luminestsentslambid ja muud elavhõbedat sisaldavad jäätmed 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 367 3. OSA Määruse (EMÜ) nr 259/93 III ja IV lisas loetletud jäätmed. Nimekirjast on välja jäetud punktide AB 130, AC 020, AC 250, AC 260, AC 270 ja AD 160 all loetletud jäätmed, sest direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 18 sätestatud korra kohaselt loetakse need ohutuks ning nende suhtes ei kohaldata ekspordikeeldu KOLLANE NIMEKIRI (*) AA 010 ex 2619 00 Dross, tagid jm raua või terase tootmisjäägid (**) AA. METALLE SISALDAVAD JÄÄTMED AA 020 ex 2620 19 Tsingituhk ja -jäägid (**) AA 030 2620 20 Pliituhk ja -jäägid (**) AA 040 ex 2620 30 Vasetuhk ja -jäägid (**) AA 050 ex 2620 40 Alumiiniumituhk ja -jäägid (**) AA 060 ex 2620 50 Vanaadiumituhk ja -jäägid (**) AA 070 2620 90 Tuhk ja jäägid, (**) mis sisaldavad mujal nimetamata metalle või metalliühendeid AA 080 ex 8112 91 Talliumi jäätmed, jäägid, käitlemisjäägid AA 090 ex 2804 80 Arseenijäätmed ja -jäägid (**) AA 100 ex 2805 40 Elavhõbedajäätmed ja -jäägid (**) AA 110 AA 120 AA 130 AA 140 AA 150 AA 160 AA 161 AA 162 AA 170 AA 180 Alumiiniumoksiidi tootmisel tekkinud mujal nimetamata jäägid Galvaanikasetted Metallisöövitamise vedeljäägid Tsingi töötlemisel tekkivad leostusjäägid, tolm ja setted, näiteks jarosiit, hematiit, götiit jne Väärismetalle sisaldavad tahked jäägid, milles on anorgaaniliste tsüaniidide jälgi Väärismetallide tuhk, setted, tolm ja muud jäägid, nt: — trükkplaatide põletamisel tekkinud tuhk — fotofilmi tuhk Terved või purustatud pliiakud Terved või purustatud ammendunud patareid või akud, v. a pliiakud, ning patareide ja akude tootmisel tekkivad mujal nimetamata jäätmed ja jäägid AA 190 8104 20 Tuleohtlikud, pürofoorsed või veega kokkupuutel tuleohtlikke gaase ohtlikus koguses eri- tavad magneesiumijäätmed ja -murd AB. PEAMISELT ANORGAANILISI KOOSTISOSI SISALDAVAD JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA METALLE JA ORGAANILISI AINEID AB 010 ex 2621 00 Mujal nimetamata räbu, tuhk ja jäägid (**) AB 020 AB 030 Olme/majapidamisjäätmete põletamisjäägid Metallide pinnatöötlusel tekkinud tsüaniidivabade protsesside jäätmed AB 040 ex 7001 00 Elektronkiiretoruklaasi ja muu aktiveeritud klaasi jäätmed AB 050 ex 2529 21 Kaltsiumfluoriidi sete AB 060 AB 070 AB 080 AB 090 AB 100 Anorgaanilised fluoriühendid vedelikena või setetena Valutöödel kasutatud liivad Rohelises nimekirjas hõlmamata ammendunud katalüsaatorid Alumiiniumhüdraatide jäätmed Alumiiniumoksiidijäätmed (*) Võimaluse korral on kirje juures ära näidatud kood kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis, mis on keh- testatud Tollikoostöö Nõukogu egiidi all 14. juunil 1983. aastal sõlmitud Brüsseli konventsiooniga (harmoneeritud süsteem). See kood võib kehtida nii jäätmete kui ka toodete kohta. Käesolev määrus ei käsitle muud kui jäätmeid. See kood, mida kasutavad tolli- ja muud ametnikud oma protseduuride hõlbustamiseks, on siin esitatud selleks, et aidata loetletud ja käesoleva määruse regulee- rimisalasse kuuluvaid jäätmeid määratleda. Üldiste rubriikidega hõlmatud jäätmete määratlemiseks tuleks tõlgendamisjuhisena siiski kasutada vastavaid Tollikoostöö Nõukogu väljaantud ametlikke selgitavaid märkusi. Märge “ex” viitab konkreetse kaubanimetuse koodile harmoneeritud süsteemis. Esimeses tulbas poolpaksus kirjas esitatud kood on OECD kood: see koosneb kahest tähest (esimene viitab nimekirjale: G roheline, A kollane ja R punane, teine jäätmekategooriale: A, B, C jne), millele järgneb number. (**) Käesolevasse loetellu kuuluvad tuhk, jäägid, räbu, dross, riibed, tagi, tolm, pulber, setted ja koogid, kui neid ei ole mujal nimeta- tud. 368 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd AB 110 AB 120 AB 140 AB 150 Aluselised lahused Mujal nimetamata anorgaanilised halogeniidiühendid Keemiatööstuses tekkivad kipsijäätmed Suitsugaaside väävlitustamisel tekkinud rafineerimata kaltsiumsulfit ja kaltsiumsulfaat AC. PEAMISELT ORGAANILISI KOOSTISOSI SISALDAVAD JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA METALLE JA ANOR- GAANILISI AINEID AC 010 ex 2713 90 Naftakoksi ja bituumeni tootmise ja töötlemise jäätmed, v. a anoodijäägid AC 030 AC 040 AC 050 AC 060 AC 070 AC 080 AC 090 Algotstarbeks kõlbmatu vanaõli Pliibensiini jäägid Soojusülekandevedelikud Hüdraulikavedelikud Pidurivedelikud Antifriisid Vaikude, kasutamisel tekkivad jäätmed lateksite, plastifikaatorite, liimi/adhesiivainete tootmisel, kokkusegamisel ja AC 100 ex 3915 90 Nitrotselluloos AC 110 AC 120 AC 130 AC 140 AC 150 AC 160 AC 170 Fenoolid ja fenooliühendid, sh klorofenool, vedelikena või setetena Polüklooritud naftaleenid Eetrid Trietüülamiinkatalüsaatorid vormisegude kõvastamiseks Klorofluorosüsivesinikud Haloonid Töödeldud korgi- ja puidujäätmed AC 180 ex 4110 00 Nahatolm, -tuhk, -setted ja -puru AC 190 AC 200 AC 210 AC 220 AC 230 AC 240 AD 010 AD 020 Autode purustamisel tekkiv kergfraktsioon Orgaanilised fosforiühendid Halogeenimata lahustid Halogeenitud lahustid Orgaaniliste lahustite taaskasutustoimingutel tekkivad halogeenitud või halogeenimata mittevesidestilleerimisjäägid Alifaatsete halogeenitud süsivesinike (nt klorometaanide, dikloroetaani, vinüülkloriidi, vinülideenkloriidi, allüülkloriidi ja epikloorhüdriini) tootmisel tekkivad jäätmed AD. JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA KAS ANORGAANILISI VÕI ORGAANILISI KOOSTISOSI Farmaatsiatoodete tootmisel ja valmistamisel tekkivad jäätmed Biotsiidide ja fütofarmatseutiliste toodete tootmisel, kokkusegamisel ja kasutamisel tek- kivad jäätmed AD 030 Puidukaitsekemikaalide tootmisel, kokkusegamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed Jäätmed, mis sisaldavad mõnda järgmist ainet, koosnevad nendest või on nendega saastunud: AD 040 — anorgaanilised tsüaniidid, v. a väärismetalle sisaldavad tahked jäägid, milles on anor- gaaniliste tsüaniidide jälgi 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 369 AD 050 AD 060 AD 070 AD 080 AD 090 AD 100 AD 110 AD 120 AD 130 AD 140 AD 150 — orgaanilised tsüaniidid Vanaõlide ja vee, süsivesinike ja vee segud, emulsioonid Trükivärvide, värvainete, pigmentide, värvide, lakkide, värnitsa tootmisel, kokkusegami- sel ja kasutamisel tekkivad jäätmed Plahvatusohtlikud jäätmed, muu eriõigusaktiga reguleerimata Repro- ja fotokemikaalide tootmisel, kokkusegamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed, mujal nimetamata Plastide pinnatöötlusel tekkinud tsüaniidivabade protsesside jäätmed Happelahused Ioonivahetusvaigud Ühekordselt kasutatavad patareidega fotoaparaadid Tööstuslike heitgaaside puhastusseadmetes tekkivad jäätmed, mujal nimetamata Filtreeriva materjalina (nt biofiltrina) kasutatud looduslikud orgaanilised ained AD 170 ex 2803 Kasutatud aktiivsüsi, millel on ohtlikud omadused ja mis tekib selle kasutamisest anor- gaanilise keemia, orgaanilise keemia ning farmaatsiatööstuses, reoveepuhastuses, heitgaaside/õhu puhastamisel või muudes samalaadsetes rakendustes PUNANE NIMEKIRI RA. PEAMISELT ORGAANILISI KOOSTISOSI SISALDAVAD JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA METALLE JA ANOR- GAANILISI AINEID RA 010 Jäätmed, ained ja esemed, mis sisaldavad polüklooritud bifenüüle (PCB), polüklooritud terfenüüle (PCT) ja/või polübroomitud bifenüüle (PBB) või nende ühendite polübroomitud analooge kontsentratsioo- niastmel 50 mg/kg või rohkem, koosnevad nimetatud ainetest või on nendega saastunud RA 020 Rafineerimisel, destilleerimisel või ükskõik millisel pürolüütilisel töötlemisel tekkivad tõrvajäägid (välja arvatud asfalttsement) RB. PEAMISELT ANORGAANILISI KOOSTISOSI SISALDAVAD JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA METALLE JA ORGAANILISI AINEID RB 010 Asbest (tolm ja kiud) RB 020 Keraamilisel alusel valmistatud kiud, millel on asbestiga analoogsed füüsikalis-keemilised omadused RC. JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA KAS ANORGAANILISI VÕI ORGAANILISI KOOSTISOSI Jäätmed, mis sisaldavad mõnda järgmist ainet, koosnevad nendest või on nendega saastunud: RC 010 — kõik polüklooritud dibensofuraanid RC 020 — kõik polüklooritud dibensodioksiinid RC 030 Antidetonaatorite pliiühendite setteid RC 040 Peroksiidid, v. a vesinikperoksiid (1) EÜT L 356, 31. 12. 1994, lk 14. ”


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2124/99 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön direktiivi, jossa säädetään moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja sen täytäntöönpano Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

eurovoc_concepts:
United Kingdom
approximation of laws
consumer protection
directive (EU)
indemnification
motor vehicle insurance
national implementing measure
national law
third-party insurance
transport accident

text: C 225 E/54 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 Komissio taisi sitoutua rakennerahastojen puites(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)(cid:228) hyv(cid:228)ksytt(cid:228)ess(cid:228) huomioimaan yksitt(cid:228)isten j(cid:228)sen- valtioiden erityispiirteet tukialueista p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)ess(cid:228). 1. Mitk(cid:228) syyt johtivat t(cid:228)m(cid:228)n ankaran p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekemiseen, sill(cid:228) selitys ei ainakaan l(cid:246)ydy puites(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)s- t(cid:246)st(cid:228)? 2. Onko komissio ottanut mielest(cid:228)(cid:228)n tarpeeksi hyvin huomioon mahdollisuuden kumota p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Italian maantieteellisten erityispiirteiden vuoksi? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 2000) 1. Italian viranomaisten 1. lokakuuta 1999 komissiolle toimittamaa ehdotusta luettelosta tavoitteeseen 2 kelpaavista alueista ei voitu hyv(cid:228)ksy(cid:228), koska se ei noudata rakennerahastoja koskevista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)k- sist(cid:228) 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1) 4 artiklan 4 kohdan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). N(cid:228)iss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 50 prosenttia tavoitteen 2 kohdev(cid:228)est(cid:246)st(cid:228) on kussakin j(cid:228)senvaltiossa oltava alueilla, jotka t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t mainitun 4 artiklan 5 ja 6 kohdassa tarkoitetut yhteis(cid:246)n perusteet. Italian viranomaisten esitt(cid:228)mien ja n(cid:228)m(cid:228) perusteet t(cid:228)ytt(cid:228)vien alueiden asukasluku on kuitenkin ainoastaan 2,2 miljoonaa, joka on 29,6 % tukikelpoisesta kokonaisasukasluvusta. Komissio katsoo, ett(cid:228) mainittu asetus, 2. j(cid:228)senvaltiot ovat hyv(cid:228)ksyneet yksimielisesti jonka kaikki parlamentin annettua asiasta my(cid:246)nteisen lausunnon, tarjoaa useita mahdollisuuksia huomioida Italian alueen erityispiirteet ilman, ett(cid:228) on tarpeen tehd(cid:228) poikkeuksia, joista ei ole s(cid:228)(cid:228)detty lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)llisess(cid:228) kehyksess(cid:228). N(cid:228)in ollen Italian viranomaisten ei ole pakko esitt(cid:228)(cid:228) kaikkia yhteis(cid:246)n perusteita t(cid:228)ytt(cid:228)vi(cid:228) maakuntia, joiden asukasluku on yhteens(cid:228) 5 021 900 asukasta. N(cid:228)iden perusteiden mukaisesti riitt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) ne tekev(cid:228)t ehdotuksen alueista, joiden asukasluku on yhteens(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 3 701 000. Toisaalta ne voivat esitt(cid:228)(cid:228) 50 prosenttia tukikelpoisesta v(cid:228)est(cid:246)st(cid:228) mainitun asetuksen 4 artiklan 7(cid:129)9 kohdassa esitettyjen kansallisten perusteiden perusteella. (1) EYVL L 161, 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/054) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2124/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Yhteis(cid:246)n direktiivi, jossa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n moottoriajoneuvojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n liittyv(cid:228)n vastuun varalta otetta- vasta vakuutuksesta ja sen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa T(cid:228)t(cid:228) nyky(cid:228) Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n 5(cid:129)10 vuotta vankeutta (Road Traffic Act, 1991) varomattomasta ja/tai huolimattomasta liikennek(cid:228)ytt(cid:228)ytymisest(cid:228), joka johtaa jonkun kuolemaan, kun taas korvaus omaisensa menett(cid:228)neille on naurettavan pieni ja loukkaa perheen tunteita rinnastamalla ihmis- hengen menetyksen pienen auton hintaan. t(cid:228)st(cid:228) asiasta s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksi(cid:228), Euroopan unioni on jo antanut jotta j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) saataisiin l(cid:228)hennetty(cid:228) (direktiivi 72/166/ETY (1), 24. 4. 1972, direktiivi 84/5/ETY (2)). Erityisesti neuvoston direktiiviss(cid:228) 90/232/ETY (3), annettu 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1990, s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) (cid:148)moottoriajoneuvojen aiheuttamista liikennevahingoista vahinkoa k(cid:228)rsineille olisi taattava yht(cid:228)l(cid:228)inen kohtelu riippumatta siit(cid:228), miss(cid:228) yhteis(cid:246)n alueella vahingot tapahtuvat(cid:148). Edell(cid:228) mainitun direktiivin noudattamisen edellytt(cid:228)m(cid:228)t toimenpiteet oli toteutettava viimeist(cid:228)(cid:228)n 31. joulukuuta 1992 ja erityisi(cid:228) siirtym(cid:228)j(cid:228)rjestelyj(cid:228) voitiin my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) vain j(cid:228)senval- tioille, joiden kansantalous on eri kehitystasolla. T(cid:228)m(cid:228) ei siis koskenut Yhdistynytt(cid:228) kuningaskuntaa. 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/55 tiedet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228) on suuria eroja siin(cid:228), mink(cid:228)laisia korvauksia maksetaan Lis(cid:228)ksi henkil(cid:246)vahingoista. 1. Voisiko komissio tarkastaa onko kyseinen direktiivi otettu osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) ja onko sit(cid:228) sovellettu oikein, vai onko t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa mahdollisesti rikottu direktiivi(cid:228)? 2. (1) (2) (3) Eik(cid:246) komission mielest(cid:228) olisi suotavaa hyv(cid:228)ksy(cid:228) lakialoite, jolla harmonisoitaisiin tietty korvaustaso, jota sovellettaisiin liikenneonnettomuuksissa sattuneisiin henkil(cid:246)vahinkoihin? EYVL L 103, 2. 5. 1972, s. 1. EYVL L 8, 11. 1. 1984, s. 17. EYVL L 129, 19. 5. 1990, s. 33. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1999) Komissio on tietoinen eroavaisuuksista liikenneonnettomuuksien aiheuttamien henkil(cid:246)vahinkojen korvaa- misessa yhteis(cid:246)ss(cid:228). Eroavaisuuksia ei ole ainoastaan j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228), vaan my(cid:246)s niiden sis(cid:228)ll(cid:228), sen mukaan, mik(cid:228) tuomioistuin on toimivaltainen p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kustakin yksitt(cid:228)isest(cid:228) tapauksesta. T(cid:228)m(cid:228) tilanne ei johdu puutteista asianomaisten yhteis(cid:246)n vakuutusdirektiivien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa tai soveltamisessa, vaan jota ei ole eroista yhteis(cid:246)ss(cid:228) voimassa olevassa siviilioikeudellista vastuuta koskevassa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228), yhdenmukaistettu. Lis(cid:228)ksi useiden j(cid:228)senvaltioiden kansallisessa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228), jossa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n pakollisten liikennevakuutusten v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)rist(cid:228), ei eritell(cid:228) erityyppisten henkil(cid:246)vahinkojen ja aineettomien vahin- kojen korvauksia. Tuomioistuimet p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t n(cid:228)ist(cid:228) korvauksista kussakin yksitt(cid:228)istapauksessa. Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemat ensimm(cid:228)inen, toinen ja kolmas liikennevakuutusdirektiivi (moottoriajoneuvojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n liittyv(cid:228)n vastuun varalta otettavaa vakuutusta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamista koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1972 annettu neuvoston direktiivi 72/166/ETY, moottoriajoneuvojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n liittyv(cid:228)n vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1983 annettu toinen neuvoston direktiivi 84/5/ETY sek(cid:228) moottoriajoneuvojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n liittyv(cid:228)n vastuun varalta otetta- vaa vakuutusta koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1990 annettu kolmas neuvoston direktiivi 90/232/ETY) on siirretty kansalliseen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n kaikissa j(cid:228)senval- tioissa. N(cid:228)m(cid:228) direktiivit eiv(cid:228)t koske ainoastaan pakollisten vakuutusten v(cid:228)himm(cid:228)iskorvausm(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) vaan my(cid:246)s muita kuluttajille t(cid:228)rkeit(cid:228) tekij(cid:246)it(cid:228), kuten kaikki automatkustajat kattavaa korvausta, vakuutus- sopimuksen poikkeuslausekkeiden rajoittamista sek(cid:228) korvauksia k(cid:228)sittelev(cid:228)n elimen tai vakuusrahaston perustamista vakuuttamattomien tai tunnistamattomien ajoneuvojen aiheuttamien vahinkojen kattamiseksi. N(cid:228)iden direktiivien soveltaminen vaikuttaa yleisesti tyydytt(cid:228)v(cid:228)lt(cid:228). Niiss(cid:228) tapauksissa, joissa t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- nossa tai soveltamisessa on todettu puutteita, komissio on viipym(cid:228)tt(cid:228) ottanut yhteytt(cid:228) kyseiseen j(cid:228)senval- tioon tai tarvittaessa aloittanut rikkomista koskevan menettelyn. Komissio muistuttaa arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228), ett(cid:228) se on ehdottanut nelj(cid:228)tt(cid:228) liikennevakuutusdirektiivi(cid:228) (neuvoston 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1999 Euroopan yhteis(cid:246)jen perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettely(cid:228) noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 24/1999 (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi moottoriajoneuvojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n liittyv(cid:228)n vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) ja direktiivien 73/239/ETY ja 88/357/ ETY muuttamisesta). Direktiivin on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) auttaa sellaisia liikenneonnettomuuden uhreja saamaan vahin- gonkorvaus, jotka ovat joutuneet onnettomuuteen muussa j(cid:228)senvaltiossa kuin asuinmaassaan. Direktiivieh- dotus on parhaillaan parlamentin toisessa k(cid:228)sittelyss(cid:228). Lis(cid:228)ksi komissio j(cid:228)rjesti vuonna 1999 liikennevakuu- tusdirektiivien uudistamisesta kyselyn, johon osallistuivat kaikki asianomaiset osapuolet, ja on perustamassa asiaa k(cid:228)sittelev(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)ryhm(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden viranomaisten kanssa. (1) EYVL C 232, 13. 8. 1999


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2148/99 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen. Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler.

eurovoc_concepts:
ethics
human nutrition
operation of the Institutions
rules of procedure
scientific committee (EU)
scientific profession

text: 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/147 (2000/C 170 E/178) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2137/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (24. november 1999) Om: Forbud mod BADGE og BFDGE som bel(cid:230)gning i konservesd(cid:229)ser For kort tid siden har Belgien taget sardin- og tunkonserves fra markedet p(cid:229) grund af den eventuelle skadelighed af konservesd(cid:229)sernes kemiske lakering. Af analyser fra forbrugerorganisationen Test-Aankoop fremg(cid:229)r, at 50-65 % af indholdet i de undersłgte konservesd(cid:229)ser var forurenet med de kemiske stoffer BADGE (Bisfenol-A-Dyglycidylether) og BFDGE (Bisfenol-F-Dysglycidylether). BADGE anvendes som inderste bel(cid:230)gning i konservesd(cid:229)ser. BFDGE er besl(cid:230)gtet med BADGE, men m(cid:229) ikke bruges i materiale, som kommer i kontakt med fłdevarer. Dog fandt Test-Aankoop i 65 % af de undersłgte d(cid:229)ser spor af BFDGE. Da indfłrelsen af sardin- og tunkonserves ikke begr(cid:230)nser sig til Belgien, łnsker jeg at stille Kommissionen fłlgende spłrgsm(cid:229)l: 1. Har Kommissionen kendskab til lignende a) BADGE- og b) BFDGE-problemer i Unionens łvrige medlemsstater? I bekr(cid:230)ftende fald, hvilke foranstaltninger er der iv(cid:230)rksat for at fjerne forurenede fłdevarer fra markedet? I ben(cid:230)gtende fald, vil Kommissionen anmode medlemsstaterne om at gennemfłre en nłje kontrol med hensyn til forekomsten af BADGE og/eller BFDGE i konservesd(cid:229)ser)? 2. Er Kommissionen ved at udarbejde et direktiv med henblik p(cid:229) at forbyde BADGE og BFDGE som inderste bel(cid:230)gning i konservesd(cid:229)ser? I bekr(cid:230)ftende fald, hvilke er dette direktivs vigtigste punkter? I ben(cid:230)gtende fald, er Kommissionen rede til at udstede forbud mod anvendelsen af BADGE og BFDGE som bel(cid:230)gning i konservesd(cid:229)ser med fłdevarer i betragtning af de to stoffers sygdomsfremkaldende art? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (2. december 1999) Kommissionen er i łjeblikket ved at foretage en grundig undersłgelse af det af det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet. (2000/C 170 E/179) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2148/99 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (24. november 1999) Om: Den Videnskabelige KomitØ for Levnedsmidler Hvad er processen for indkaldelse, indsendelse og offentliggłrelse af de (cid:229)rlige erkl(cid:230)ringer om łkonomiske interesser fra tidligere og nuv(cid:230)rende medlemmer af Den Videnskabelige KomitØ for Levnedsmidler? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (16. december 1999) At hvert enkelt medlem af en videnskabelig komitØ skal v(cid:230)re uafh(cid:230)ngig, er et af tre grundl(cid:230)ggende principper for de nye videnskabelige komitØers arbejde, som er videnskabelig kvalitet, medlemmernes uafh(cid:230)ngighed og transparens i det udfłrte arbejde. C 170 E/148 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 6. 2000 I artikel 6, stk. 1, i Kommissionens afgłrelse 97/0579/EF af 23. juli 1997 om oprettelse af videnskabelige komitØer inden for forbrugersundhed og levnedsmiddelsikkerhed (1) fasts(cid:230)ttes det, at »medlemmerne af hver enkelt videnskabelig komitØ skal handle uafh(cid:230)ngigt af enhver udefra kommende p(cid:229)virkning«. For at sikre en s(cid:229)dan uafh(cid:230)ngighed skal medlemmerne afgive tre separate erkl(cid:230)ringer om alle deres interesser, som kunne t(cid:230)nkes at v(cid:230)re til hinder for deres uafh(cid:230)ngighed: en erkl(cid:230)ring om interesser som del af den oprindelige ansłgning om at blive medlem af en videnskabelig komitØ, en (cid:229)rlig erkl(cid:230)ring om eventuelle interessekonflikter og en erkl(cid:230)ring om s(cid:230)rlige interesser, der kunne v(cid:230)re til hinder for deres uafh(cid:230)ngighed i forbindelse med et emne p(cid:229) dagsordenen for et młde i den p(cid:229)g(cid:230)ldendes komitØ. Det (cid:230)rede medlems spłrgsm(cid:229)l drejer sig om de (cid:229)rlige interesseerkl(cid:230)ringer for tidligere og nuv(cid:230)rende medlemmer af Den Videnskabelige KomitØ for Levnedsmidler. I artikel 6, stk. 2, i den n(cid:230)vnte afgłrelse fasts(cid:230)ttes det, at hvert enkelt medlem af en videnskabelig komitØ »hvert (cid:229)r underretter Kommissionen om eventuelle interessekonflikter, som kunne opfattes som v(cid:230)rende til hinder for deres uafh(cid:230)ngighed«. Denne generelle regel g(cid:230)lder for alle ni videnskabelige komitØer. Ikke desto mindre har hver enkelt komitØ vedtaget sin egen forretningsorden. I henhold til reglerne for Den Videnskabelige KomitØ for Levnedsmidler, som blev vedtaget den 17. september 1998, skal medlemmerne »hvert (cid:229)r skriftligt oplyse Kommissionen om eventuelle interessekonflikter, som kunne opfattes som v(cid:230)rende til hinder for deres uafh(cid:230)ngighed. Interesser kan v(cid:230)re af direkte eller indirekte finansiel karakter eller i visse tilf(cid:230)lde vedrłre etiske spłrgsm(cid:229)l«. Det skal understreges, at de videnskabelige komitØer vedtager deres forretningsorden i fuld uafh(cid:230)ngighed. Medlemmerne af Den Videnskabelig KomitØ for Levnedsmidler indsendte deres erkl(cid:230)ringer for fłrste gang efter forretningsordenens vedtagelse og for anden gang i april 1999. De (cid:229)rlige erkl(cid:230)ringer er ikke automatisk tilg(cid:230)ngelige for offentligheden. Da de indeholder personlige oplysninger, kan de kun udleveres til tredjemand, hvis medlemmet har givet sin udtrykkelige tilladelse hertil. Forretningsordenen indeholder som bilag en formular med titlen »¯rlig erkl(cid:230)ring om medlemmer- nes interesser«. Formularen giver mulighed for, at medlemmet tillader, at erkl(cid:230)ringen głre offentligt I forbindelse med den sidste (cid:229)rlige erkl(cid:230)ring gik de fleste medlemmer ind p(cid:229), at deres tilg(cid:230)ngeligt. erkl(cid:230)ringer kan głres tilg(cid:230)ngelige for offentligheden. I disse tilf(cid:230)lde kan Kommissionen give oplysninger om erkl(cid:230)ringens indhold. Der g(cid:230)lder i denne sammenh(cid:230)ng ingen s(cid:230)rlige krav vedrłrende tidligere medlemmer. (1) EFT L 237 af 28. 8. 1997. (2000/C 170 E/180) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2155/99 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (24. november 1999) Om: Ekstil for kongehuset Savoyen Savoyen-kongehuset, som indtil 1946 havde magten i Italien, har siden dette tidspunkt levet i eksil uden for landets gr(cid:230)nser. Dette eksil forekommer fuldst(cid:230)ndig absurd og uberettiget og det er frem for alt i modstrid med de internationale menneskerettighedskonventioner. Kan Kommissionen med henblik p(cid:229) et samlet, demokratisk Europa, der bygger p(cid:229) solidaritet og p(cid:229) borgernes rettigheder, oplyse fłlgende: 1. findes der europ(cid:230)iske direktiver, som fastl(cid:230)gger bev(cid:230)gelsesfrihed inden for EU for europ(cid:230)iske borgere, der ikke har beg(cid:229)et lovovertr(cid:230)delser? 2. mener den ikke, at sagen kan indbringes for De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Domstol? 3. hvordan bedłmmer den sagen generelt?