title: Protocol la convenția din 1979 privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi pentru a reduce gradul de acidifiere, eutrofizare și nivelul de ozon troposferic

eurovoc_concepts:
accession to an agreement
acidification
air quality
atmospheric pollutant
eutrophication
international convention
ozone
pollution control measures
protocol to an agreement
transfrontier pollution

formats: fmx4 pdf print xhtml

text: 64 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 22003A0717(01) 17. 7. 2003 JURNALUL OFICIAL AL UNIUNII EUROPENE L 179/3 ANEXĂ Protocol la convenția din 1979 privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi pentru a reduce gradul de acidifiere, eutrofizare ș(cid:13)i nivelul de ozon troposferic PĂRȚILE, HOTĂRÂTE să pună în aplicare Convenția privind poluarea transfrontalieră pe distanțe lungi, CONȘ(cid:13) TIENTE de faptul că oxizii de azot, sulful, compuș(cid:13)ii organici volatili ș(cid:13)i compuș(cid:13)i de azot redus au fost asociați cu efecte nocive asupra sănătății ș(cid:13)i mediului, RECUNOSCÂND că nivelurile critice de acidifiere, de azot nutritiv ș(cid:13)i nivelurile critice de ozon pentru sănătate ș(cid:13)i pentru vegetație sunt mereu depăș(cid:13)ite în numeroase părți ale regiunii Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite, RECUNOSCÂND DE ASEMENEA că oxizii de azot, sulful, compuș(cid:13)ii organici volatili emiș(cid:13)i, precum ș(cid:13)i poluanții secundari, ca ozonul ș(cid:13)i produsele de reacție ale amoniacului, sunt transportate în atmosferă pe distanțe lungi ș(cid:13)i pot avea efecte transfrontaliere nocive, CONȘ(cid:13) TIENTE că emisiile provenite din părțile din interiorul regiunii Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite contribuie la poluarea atmosferică la scară emisferică ș(cid:13)i globală, ș(cid:13)i constatând că aceste emisii sunt susceptibile de a fi transportate de pe un continent pe altul ș(cid:13)i că este necesară realizarea unor studii mai aprofundate pe această temă, CONȘ(cid:13) TIENTE DE ASEMENEA de faptul că Statele Unite ale Americii ș(cid:13)i Canada negociază bilateral reducerea emisiilor oxizilor de azot ș(cid:13)i a compuș(cid:13)ilor organici volatili pentru a face față efectelor transfrontaliere ale ozonului, CONȘ(cid:13) TIENTE TOTODATĂ de faptul că statul Canada va realiza reduceri suplimentare ale emisiilor de sulf până în anul 2010 prin aplicarea Strategiei pancanadiene de combatere a ploilor acide începând din anul 2000 ș(cid:13)i că Statele Unite ale Americii s-au angajat să pună în aplicare un program de reducere a emisiilor de oxizi de azot în partea estică a teritoriului lor ș(cid:13)i să treacă la reducerea emisiilor necesare respectării standardelor lor naționale de calitate a aerului ambiant cu privire la particulele în suspensie, HOTĂRÂTE să pună în aplicare o strategie efecte multiple/poluanți multipli pentru prevenirea sau minimalizarea excesului de cantități ș(cid:13)i niveluri critice, LUÂND ÎN CONSIDERARE emisiile rezultate din anumite activități ș(cid:13)i instalații existente care au determinat nivelurile actuale de poluare atmosferică ș(cid:13)i dezvoltarea unor activități ș(cid:13)i instalații viitoare, CONȘ(cid:13) TIENTE de existența unor tehnici ș(cid:13)i metode de gestionare destinate reducerii emisiilor acestor substanțe, HOTĂRÂTE să adopte măsurile necesare pentru a anticipa, preveni sau reduce la minimum emisiile acestor substanțe, având în vedere aplicarea strategiei bazate pe principiul precauției astfel cum a fost definită prin principiul 15 al Declarației de la Rio privind mediul ș(cid:13)i dezvoltarea, REAFIRMÂND că, în conformitate cu Carta Organizației Națiunilor Unite ș(cid:13)i cu principiile de drept internațional, statele au dreptul suveran de a exploata propriile resurse în temeiul propriilor politici de mediu ș(cid:13)i dezvoltare ș(cid:13)i responsabilitatea de a garanta că activitățile desfăș(cid:13)urate în propria jurisdicție sau sub propriul control nu provoacă prejudicii mediului din alte state sau zone aflate în afara limitelor jurisdicției naționale, CONȘ(cid:13) TIENTE de necesitatea adoptării unor abordări regionale eficiente din punct de vedere al costurilor pentru combaterea poluării aerului care să ia în considerare faptul că efectele ș(cid:13)i costurile măsurilor antipoluare variază în diverse țări, 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 65 LUÂND ÎN CONSIDERARE contribuția importantă a sectorului privat ș(cid:13)i a celui neguvernamental la cunoaș(cid:13)terea efectelor asociate acestor substanțe ș(cid:13)i a tehnicilor antipoluare disponibile, precum ș(cid:13)i eforturile acestor sectoare în sprijinirea reducerii emisiilor în atmosferă, AVÂND ÎN VEDERE că măsurile luate pentru reducerea emisiilor de sulf, de oxizi de azot, de amoniac ș(cid:13)i de substanțe organice volatile nu trebuie să constituie o modalitate de exercitare a unor discriminări arbitrare sau nejustificate sau a unor restricții disimulate ale concurenței ș(cid:13)i comerțului internațional, LUÂND ÎN CONSIDERARE cele mai bune informații ș(cid:13)i date ș(cid:13)tiințifice ș(cid:13)i tehnice disponibile cu privire la emisiile, la procesele atmosferice ș(cid:13)i la efectele acestor substanțe asupra sănătății oamenilor ș(cid:13)i asupra mediului, ca ș(cid:13)i cele cu privire la costurile măsurilor antipoluare ș(cid:13)i recunoscând necesitatea îmbunătățirii acestor cunoș(cid:13)tințe ș(cid:13)i a continuării cooperării ș(cid:13)tiințifice ș(cid:13)i tehnice pentru clarificarea acestor probleme, AVÂND ÎN VEDERE că, în conformitate cu Protocolul privind controlul emisiilor oxizilor de azot ș(cid:13)i al fluxurilor transfrontaliere ale acestora, adoptat la Sofia la data de 31 octombrie 1988, ș(cid:13)i cu Protocolul privind controlul emisiilor compuș(cid:13)ilor organici volatili ș(cid:13)i al fluxurilor transfrontaliere ale acestora, adoptat la Geneva la data de 18 noiembrie 1991, există deja dispoziții cadru de control al emisiilor oxizilor de azot ș(cid:13)i ale compuș(cid:13)ilor organici volatili ș(cid:13)i că anexele tehnice ale celor două protocoale menționate conțin indicații tehnice pentru reducerea acestor emisii, AVÂND ÎN VEDERE DE ASEMENEA că, în conformitate cu Protocolul privind reducerea suplimentară a emisiilor de sulf, adoptat la Oslo la 14 iunie 1994, există deja dispoziții privind reducerea emisiilor de sulf pentru a contribui la scăderea depunerilor acide prin diminuarea depăș(cid:13)irilor depunerilor critice de sulf, care au fost calculate pornind de la nivelul critic al acidității conform contribuției compuș(cid:13)ilor de sulf oxidat la depunerile acide totale în 1990, AVÂND ÎN VEDERE, în plus, că acest protocol este primul acord reglementat de convenția care tratează în mod specific compuș(cid:13)ii de azot redus, AVÂND ÎN VEDERE faptul că reducerea emisiilor acestor substanțe poate fi utilă ș(cid:13)i în controlul altor poluanți, inclusiv, în special, aerosolii solizi secundari transfrontalieri care contribuie la efectele nocive asupra sănătății oamenilor prin expunerea la particulele în suspensie din aer, ȚINÂND SEAMA, DE ASEMENEA, de necesitatea evitării, în limitele posibile, a adoptării unor măsuri în vederea realizării obiectivelor prezentului protocol care să agraveze alte probleme de sănătate sau de mediu, LUÂND CUNOȘ(cid:13) TINȚĂ de faptul că măsurile adoptate pentru reducerea emisiilor de oxizi de azot ș(cid:13)i de amoniac ar trebui să ia în considerare întregul ciclu biogeochimic al azotului ș(cid:13)i, pe cât posibil, nu ar trebui să conducă la creș(cid:13)terea emisiilor de azot reactiv, inclusiv de oxizi de azot, care ar putea agrava alte aspecte asociate azotului, CONȘ(cid:13) TIENTE că metanul ș(cid:13)i monoxidul de carbon emise ca urmare a activităților umane contribuie, în prezența oxizilor de azot ș(cid:13)i a compuș(cid:13)ilor organici volatili, la formarea ozonului troposferic ș(cid:13)i CONȘ(cid:13) TIENTE DE ASEMENEA de angajamentele pe care părțile ș(cid:13)i le-au asumat prin Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice, AU CONVENIT CELE CE URMEAZĂ: Articolul 1 Definiții 2. „EMEP” înseamnă Programul comun de monitorizare conti- nuă ș(cid:13)i evaluare a transportului poluanților atmosferici pe dis- tanțe lungi în Europa; 3. „organ executiv” înseamnă organul executiv al convenției, instituit în baza articolului 10 alineatul (1) din convenție; În sensul prezentului protocol: 1. „convenție” înseamnă Convenția privind poluarea atmosfe- rică transfrontalieră pe distanțe lungi, adoptată la Geneva la 13 noiembrie 1979; 4. „comisie” înseamnă Comisia Economică pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite; RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 66 5. 6. „părți” înseamnă, în cazul în care nu se prevede altfel, părțile la prezentul protocol; „zona geografică a activităților EMEP” înseamnă zona definită la articolul 1 alineatul (4) din Protocolul la Convenția din 1979 privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe dis- tanțe lungi cu privire la finanțarea pe termen lung a Progra- mului comun de monitorizare continuă ș(cid:13)i evaluare a trans- portului poluanților atmosferici pe distanțe lungi în Europa (EMEP), adoptat la Geneva la 28 septembrie 1984; 7. „emisie” înseamnă eliberarea de substanțe în atmosferă dintr-o sursă punctuală sau dintr-o sursă difuză; 8. „oxizi de azot” înseamnă oxid de azot ș(cid:13)i dioxid de azot, expri- mate ca dioxid de azot (NO2); 9. „compuș(cid:13)ii de azot redus” înseamnă amoniacul ș(cid:13)i produsele sale de reacție; 10. „sulf” înseamnă toți compuș(cid:13)ii de sulf, exprimați ca dioxid de sulf (SO2); 11. „compuș(cid:13)i organici volatili” sau „COV” înseamnă, în cazul în care nu se specifică altfel, toți compuș(cid:13)ii organici de natură antropică, alții decât metanul, ș(cid:13)i care pot produce oxidanți fotochimici prin reacție cu oxizii de azot în prezența luminii solare; 12. „sarcină critică” înseamnă o estimare cantitativă a expunerii specifice a unuia sau mai multor poluanți în atmosferă, în limita căreia, conform cunoș(cid:13)tințelor actuale, nu se produc efecte nocive importante asupra elementelor sensibile din mediul înconjurător; 13. „niveluri critice” înseamnă concentrațiile de poluanți din atmosferă dincolo de care, conform cunoș(cid:13)tințelor actuale, se pot produce efecte nocive directe asupra receptorilor, cum ar fi: ființele umane, vegetația, ecosistemele sau materialele; 14. „zona de gestionare a emisiilor de poluanți” sau „ZGEP” înseamnă una dintre zonele desemnate în anexa III în condițiile stabilite la articolul 3 alineatul (9); 16. „sursă fixă nouă” înseamnă orice sursă fixă a cărei construc- ție sau modificare substanțială a început după expirarea unui an de la data intrării în vigoare a prezentului protocol. Auto- ritățile naționale competente decid dacă o modificare este sau nu substanțială, ținând cont de factori precum beneficiile pe care această modificare le aduce mediului. Articolul 2 Obiectiv Obiectivul prezentului protocol este de a combate ș(cid:13)i de a reduce emisiile de sulf, oxizi de azot, amoniac ș(cid:13)i compuș(cid:13)i organici volatili, care sunt produse de activitățile antropice ș(cid:13)i care deter- mină, cel mai probabil, efecte adverse asupra sănătății, asupra ecosistemelor naturale, asupra materialelor ș(cid:13)i culturilor agricole, ca urmare a acidifierii, eutrofizării sau formării ozonului troposferic, datorită transportului atmosferic transfrontalier pe distanțe lungi, ș(cid:13)i de a asigura, pe cât posibil, ca pe termen lung ș(cid:13)i prin abordări treptate, avându-se în vedere progresele realizate în cunoaș(cid:13)terea ș(cid:13)tiințifică, depunerile ș(cid:13)i concentrațiile din atmosferă să nu depăș(cid:13)ească: (a) pentru părțile situate în zona geografică a activităților EMEP ș(cid:13)i pentru Canada, sarcina critică a acidității stabilită în anexa I; (b) pentru părțile situate în zona geografică a activităților EMEP, sarcina critică a azotului nutritiv stabilită în anexa I; (c) pentru ozon: (i) pentru părțile situate în zona geografică a activităților EMEP, nivelurile critice ale ozonului stabilite în anexa I; (ii) pentru Canada, standardul pancanadian pentru ozon; (iii) pentru Statele Unite ale Americii, standardul național de calitate a aerului ambiant pentru ozon. Articolul 3 Obligații de bază 15. „sursă fixă” înseamnă orice construcție, structură, dispozitiv, instalație sau echipament fix, care emite sau poate să emită sulf, oxizi de azot, compuș(cid:13)i organici volatili sau amoniac, direct sau indirect, în atmosferă; (1) Fiecare parte care are un plafon de emisie specificat în oricare dintre tabelele anexei II reduce ș(cid:13)i menține reducerea emisiilor sale anuale în conformitate cu acel plafon ș(cid:13)i cu termenele specificate în anexa menționată. Ca o cerință minimă, fiecare parte contro- lează emisiile sale anuale de compuș(cid:13)i poluanți în conformitate cu obligațiile prevăzute în anexa II. 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 67 (2) Fiecare parte trebuie să aplice valorile limită specificate în anexele IV, V ș(cid:13)i VI fiecărei surse fixe noi care face parte din categoria surselor fixe menționate în aceste anexe, nu mai târziu de termenele specificate în anexa VII. Ca o alternativă, o parte poate pune în aplicare strategii diferite pentru reducerea emisiilor care să realizeze niveluri de emisii globale echivalente pentru ansamblul categoriilor de surse. (3) Fiecare parte, în măsura în care este tehnic ș(cid:13)i economic fezabil, luând în considerare costurile ș(cid:13)i avantajele, aplică valorile limită specificate în anexele IV, V ș(cid:13)i VI fiecărei surse fixe existente într-o categorie a surselor fixe identificate în anexele respective, nu mai târziu de termenele specificate în anexa VII. Ca o alternativă, o parte poate să pună în aplicare strategii diferite pentru reducerea emisiilor prin care să realizeze niveluri globale echivalente pentru ansamblul categoriilor de surse sau pentru părțile situate în afara zonei geografice a EMEP, strategii diferite care sunt necesare pen- tru realizarea obiectivelor naționale sau regionale privind reducerea acidifierii ș(cid:13)i pentru îndeplinirea standardelor naționale de calitate a aerului. (4) Valorile limită pentru cazanele cu aburi ș(cid:13)i dispozitivele noi de încălzire industrială sau deja existente, cu o putere termică nomi- nală mai mare de 50 MWth ș(cid:13)i pentru vehiculele utilitare noi de mare tonaj sunt evaluate de către părți la o sesiune a organului executiv în vederea modificării anexelor IV, V ș(cid:13)i VIII în termen de doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului protocol. (5) Fiecare parte pune în aplicare valorile limită pentru carburanții ș(cid:13)i sursele mobile noi identificate în anexa VIII nu mai târziu de ter- menele prevăzute în anexa VII. (6) Fiecare parte trebuie să pună în aplicare cele mai bune tehnici disponibile surselor mobile ș(cid:13)i fiecăreia dintre sursele fixe noi sau existente, luând în considerare documentele-ghid I-V adoptate de organul executiv la cea de a ș(cid:13)aptesprezecea sesiune a sa (Decizia 1999/1) cu toate modificările ulterioare. (7) Fiecare parte ia măsurile corespunzătoare bazate, între altele, pe criterii ș(cid:13)tiințifice ș(cid:13)i economice de reducere a emisiilor de com- puș(cid:13)i organici volatili asociați cu folosirea unor produse care nu au fost incluse în anexa VI sau VIII. Părțile stabilesc valorile limită pentru compuș(cid:13)ii organici volatili conținuți în produsele care nu au fost incluse în anexele VI sau VIII, ca ș(cid:13)i termenele pentru aplicarea acestor valori limită cel mai târziu până la a doua sesi- une a organului executiv de după intrarea în vigoare a prezentu- în vederea adoptării unei anexe referitoare la lui protocol, produsele menționate, inclusiv criteriile de selectare a acestora. (8) Sub rezerva dispozițiilor alineatului (10), fiecare parte: (a) pune în aplicare, ca o condiție minimă, măsurile de control referitoare la amoniac prevăzute în anexa IX; (b) pune în aplicare, acolo unde consideră necesar, cele mai bune tehnici disponibile pentru prevenirea ș(cid:13)i reducerea emisiilor de amoniac, enumerate în documentul-ghid V adoptat de către organului executiv la cea de a ș(cid:13)aptesprezecea sa sesiune (Decizia 1999/1) cu toate modificările ulterioare. (9) Alineatul (10) se aplică oricărei părți: (a) a cărei suprafață totală este mai mare de 2 milioane km2; (b) ale cărei emisii anuale de sulf, de oxizi de azot, de amoniac ș(cid:13)i/sau compuș(cid:13)i organici volatili care contribuie la acidifierea, eutrofizarea ș(cid:13)i formarea ozonului în zonele supuse jurisdicției uneia sau a mai multor părți provin, în principal, dintr-o zonă aflată în jurisdicția desemnată ca ZGEP în anexa III ș(cid:13)i care a prezentat documentația în conformitate cu litera (c) în acest scop; (c) care a prezentat la momentul semnării, ratificării, acceptării sau aprobării prezentului protocol sau la momentul aderării la acesta, o descriere a zonei geografice a uneia sau mai mul- tor ZGEP pentru unul sau mai mulți poluanți, împreună cu documentația aferentă, în vederea includerii în anexa III; (d) care, la momentul semnării, ratificării, acceptării, aprobării prezentului protocol sau al aderării la acesta, ș(cid:13)i-a precizat intenția de a se prevala de prezentul alineat. (10) Părții căreia i se aplică prezentul alineat: (a) în cazul în care este situată în interiorul zonei geografice a EMEP, i se solicită să se conformeze dispozițiilor prezentului articol ș(cid:13)i ale anexei II numai în interiorul ZGEP corespunză- toare, pentru fiecare poluant pentru care o ZGEP aflată sub jurisdicția sa este înscrisă în anexa III sau (b) în cazul în care nu este situată în interiorul zonei geografice a EMEP, i se solicită să se conformeze dispozițiilor alineate- lor (1), (2), (3), (5), (6) ș(cid:13)i (7) ș(cid:13)i anexei II numai în interiorul ZGEP corespunzătoare, pentru fiecare poluant (oxizi de azot, sulf ș(cid:13)i/sau compuș(cid:13)i organici volatili) pentru care o ZGEP aflată sub jurisdicția sa este inclusă în anexa III ș(cid:13)i nu i se solicită să se conformeze alineatului (8) în orice loc aflat sub jurisdicția sa. 68 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 (11) În momentul ratificării, acceptării, aprobării sau aderării la prezentul protocol, Canada ș(cid:13)i Statele Unite ale Americii prezintă organului executiv angajamentele lor privind reducerea emisiilor de sulf, oxizi de azot ș(cid:13)i compuș(cid:13)i organici volatili în vederea inclu- derii automate în anexa II. (a) emisiile naționale anuale de sulf, oxizi de azot, amoniac ș(cid:13)i compuș(cid:13)i organici volatili, precum ș(cid:13)i progresele realizate în vederea respectării plafoanelor naționale de emisie sau în legă- tură cu îndeplinirea altor obligații prevăzute la articolul 3; (12) Părțile, sub rezerva concluziilor primei revizuiri prevăzute la articolul 10 alineatul (2) ș(cid:13)i cel mai târziu la un an după termina- rea acestei revizuiri, încep negocierile cu privire la noile obligații de reducere a emisiilor. Articolul 4 Schimbul de informații ș(cid:13)i tehnologii (1) Fiecare parte, în conformitate cu actele cu putere de lege, actele administrative ș(cid:13)i practicile naționale, dar ș(cid:13)i cu obligațiile sale care decurg din prezentul protocol, creează condiții favora- bile pentru facilitarea schimbului de informații, tehnologii ș(cid:13)i teh- nici, în scopul reducerii emisiilor de sulf, oxizi de azot, amoniac ș(cid:13)i compuș(cid:13)i organici volatili, angajându-se să promoveze, în special: 1. constituirea ș(cid:13)i actualizarea bazelor de date privind cele mai bune tehnici disponibile, inclusiv a celor care permit creș(cid:13)terea eficienței energetice, arzătoarelor puțin poluante ș(cid:13)i dezvoltarea practicilor agricole nepoluante; 2. schimbul de informații ș(cid:13)i experiență privind dezvoltarea siste- melor de transport mai puțin poluante; 3. contacte directe ș(cid:13)i cooperare în sectorul industrial, inclusiv prin întreprinderi mixte; 4. furnizarea de asistență tehnică. (2) În vederea promovării activităților prevăzute la alineatul (1), fiecare parte creează condiții favorabile pentru facilitarea contactelor ș(cid:13)i a cooperării între organizațiile ș(cid:13)i persoanele com- petente care, atât în sectorul privat, cât ș(cid:13)i în sectorul public, pot să furnizeze tehnologii, servicii de proiectare ș(cid:13)i inginerie, mijloace materiale sau financiare. Articolul 5 Sensibilizarea publicului (b) depunerile ș(cid:13)i concentrațiile poluanților respectivi ș(cid:13)i, după caz, depunerile ș(cid:13)i concentrațiile acestora în raport cu sarcinile ș(cid:13)i nivelurile critice prevăzute la articolul 2; (c) concentrațiile ozonului troposferic; (d) strategiile ș(cid:13)i măsurile aplicate sau care urmează să fie aplicate în vederea atenuării problemelor de poluare atmosferică tra- tate în prezentul protocol ș(cid:13)i prevăzute la articolul 6. (2) De asemenea, în vederea reducerii la minimum a emisiilor, fiecare parte poate acționa astfel încât publicul să aibă acces larg la informațiile privind: (a) combustibilii ș(cid:13)i carburanții mai puțin poluanți, sursele de energie regenerabile ș(cid:13)i eficiența energetică, inclusiv utilizarea lor în sectorul transporturilor; (b) compuș(cid:13)ii organici volatili conținuți etichetarea acestora; în produse, inclusiv (c) opțiunile existente de gestionare a deș(cid:13)eurilor ce conțin com- puș(cid:13)i organici volatili care sunt produse de către consumatori; (d) practicile agricole nepoluante în vederea reducerii emisiilor de amoniac; (e) efectele asupra sănătății ș(cid:13)i mediului asociate cu poluanții vizați de prezentul protocol; (f) măsurile pe care le pot lua persoanele fizice ș(cid:13)i întreprinderile pentru a sprijini reducerea emisiilor poluanților reglementați de prezentul protocol. Articolul 6 Strategii, politici, programe, măsuri ș(cid:13)i informații (1) Fiecare parte, în măsura necesităților ș(cid:13)i pe baza unor criterii ș(cid:13)tiințifice ș(cid:13)i economice solide, în vederea facilitării îndeplinirii obligațiilor asumate în temeiul articolului 3: (1) Fiecare parte, în conformitate cu actele cu putere de lege, actele administrative ș(cid:13)i practicile naționale, sprijină difuzarea de informații către publicul larg, inclusiv informații cu privire la: (a) adoptă strategii, politici ș(cid:13)i programe de sprijin, fără o întârzi- ere excesivă, după intrarea în vigoare a prezentului protocol în privința sa; 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 69 (b) aplică măsuri de control ș(cid:13)i de reducere a emisiilor sale de sulf, oxizi de azot, amoniac ș(cid:13)i compuș(cid:13)i organici volatili; (b) efectele concentrațiilor din mediu ș(cid:13)i ale depunerilor de sulf, compuș(cid:13)ilor de azot, compuș(cid:13)ilor organici volatili ș(cid:13)i ozonului asupra sănătății, ecosistemelor terestre ș(cid:13)i acvatice ș(cid:13)i materia- lelor. (c) aplică măsuri pentru încurajarea creș(cid:13)terii eficienței energetice ș(cid:13)i pentru utilizarea surselor de energie regenerabile; (d) aplică măsuri de reducere a utilizării combustibililor ș(cid:13)i carburanților poluanți; (e) dezvoltă ș(cid:13)i introduce sisteme de transport mai puțin poluante ș(cid:13)i se angajează să promoveze sisteme de gestionare a traficu- lui în vederea reducerii emisiilor globale datorate traficului rutier; (f) aplică măsuri de încurajare a dezvoltării ș(cid:13)i introducerii proce- selor ș(cid:13)i produselor mai puțin poluante, ținând cont de documentele-ghid I-V adoptate de organul executiv la cea de aș (cid:13)aptesprezecea sa sesiune (Decizia 1999/1) cu toate modificările ulterioare; (g) încurajează punerea în aplicare a programelor de gestionare a inclusiv a programelor voluntare, ș(cid:13)i reducerii emisiilor, ținând cont de folosirea documentul-ghid VI adoptat de către organul executiv la cea de aș(cid:13)aptesprezecea sesiune a sa (Decizia 1999/1) cu toate modificările aduse; instrumentelor economice, (h) aplică ș(cid:13)i elaborează în continuare, conform situației sale națio- nale, politici ș(cid:13)i măsuri precum reducerea sau eliminarea pro- gresivă a imperfecțiunilor pieței, a stimulentelor fiscale, a exonerărilor de impozite ș(cid:13)i drepturi ș(cid:13)i a subvențiilor în toate sectoarele din care provin emisii de sulf, oxizi de azot, amoniac ș(cid:13)i compuș(cid:13)i organici volatili care acționează împo- triva obiectivelor protocolului, ș(cid:13)i aplică instrumente de piață; (i) aplică măsuri, dacă acestea sunt eficiente din punct de vedere al costului, pentru reducerea emisiilor provenite de la produsele reziduale care conțin compuș(cid:13)i organici volatili. (3) Orice parte poate adopta măsuri mai stricte decât cele prevă- zute de prezentul protocol. Articolul 7 Raportări (1) Respectând actele cu putere de lege ș(cid:13)i actele administrative ș(cid:13)i în conformitate cu obligațiile ce decurg din prezentul protocol: (a) fiecare parte raportează organului executiv, prin intermediul Secretarului Executiv al comisiei, la intervale regulate fixate de către părți la o sesiune a organului executiv, informații asupra măsurilor pe care le-a luat în vederea aplicării prezentului protocol. Totodată: (i) (ii) în cazul în care o parte aplică strategii diferite pentru reducerea emisiilor conform articolului 3 alineatele (2) ș(cid:13)i (3), atunci aceasta trebuie să depună documentație în sprijinul strategiilor puse în aplicare ș(cid:13)i pentru dovedirea respectării dispozițiilor enunțate la alineatele respective; în cazul în care o parte estimează că anumite valori limită, precum cele specificate în conformitate cu articolul 3 ali- neatul (3), nu sunt aplicabile din punct de vedere tehnic ș(cid:13)i economic din punct de vedere al costurilor ș(cid:13)i beneficiilor, atunci aceasta raportează ș(cid:13)i justifică acest fapt; (b) fiecare parte situată în zona geografică de activitate a EMEP raportează EMEP, prin intermediul Secretarului Executiv al comisiei, la intervale regulate, fixate de organul director al EMEP ș(cid:13)i aprobate de părți la o sesiune a organului executiv, informațiile următoare: (2) Fiecare parte culege ș(cid:13)i menține la zi informațiile privind: (a) nivelurile efective ale emisiilor de sulf, compuș(cid:13)ilor de azot ș(cid:13)i compuș(cid:13)ilor organici volatili, concentrațiilor din aer ș(cid:13)i depunerilor acestor compuș(cid:13)i, precum ș(cid:13)i ale ozonului, ținând cont, pentru acele părțile situate în zona geografică a EMEP, de planul de lucru al EMEP; (i) nivelurile emisiilor de sulf, amoniac, oxizi de azot ș(cid:13)i com- puș(cid:13)i organici volatili folosind, ca măsură minimă, metodologiile ș(cid:13)i rezoluția spațială ș(cid:13)i temporală specificate de organul director al EMEP; (ii) nivelurile emisiilor fiecărei substanțe pentru anul de refe- rință (1990), folosind aceleaș(cid:13)i metodologii ș(cid:13)i aceeaș(cid:13)i rezoluție spațială ș(cid:13)i temporală; 70 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 (iii) date asupra emisiilor anticipate ș(cid:13)i a planurilor actuale de reducere; (iv) dacă partea consideră necesar, orice circumstanță excepțională care justifică emisii temporar superioare pla- foanelor care i-au fost stabilite pentru unul sau mai mulți poluanți; diferenței dintre depunerile actuale ale compuș(cid:13)i azotați ș(cid:13)i sulfuroș(cid:13)i, ș(cid:13)i valorile sarcinilor critice, precum ș(cid:13)i a diferenței dintre concentrațiile efective ale ozonului ș(cid:13)i nivelurile critice ale ozonului specificate în anexa I sau alte metode alternative de eva- luare aprobate de părți la o sesiune a organului executiv. (c) părțile situate în afara zonei geografice de activitate a EMEP pun la dispoziție informații similare celor menționate la litera (b), în condițiile în care acestea sunt solicitate de către organul executiv. Articolul 8 Cercetare, dezvoltare ș(cid:13)i monitorizare (2) Informațiile care trebuie comunicate în conformitate cu ali- neatul (1) litera (a) sunt conforme cu decizia privind formatul ș(cid:13)i conținutul raportărilor, care urmează să fie adoptată de către părți la o sesiune a organului executiv. Termenii acestei decizii trebuie revizuiți, după caz, pentru a identifica orice element suplimentar privind formatul sau conținutul informațiilor ce vor fi incluse în aceste raportări. Părțile încurajează cercetarea, dezvoltarea, monitorizarea ș(cid:13)i cooperarea referitoare la: (a) armonizarea internațională a metodelor de calcul ș(cid:13)i de eva- luare a efectelor nocive asociate substanțelor vizate de prezentul protocol în scopul stabilirii sarcinilor ș(cid:13)i nivelurilor critice ș(cid:13)i, după caz, elaborarea procedurilor pentru realizarea unei astfel de armonizări; (3) În timp util, înaintea fiecărei sesiuni anuale a organului exe- cutiv, EMEP furnizează informații privind: (b) îmbunătățirea bazelor de date de emisii, în special cele care privesc amoniacul ș(cid:13)i compuș(cid:13)ii organici volatili; (a) concentrațiile din mediu ș(cid:13)i depunerile de compuș(cid:13)i azotați ș(cid:13)i sulfuroș(cid:13)i, precum ș(cid:13)i concentrațiile din mediu ale compuș(cid:13)ilor organici volatili ș(cid:13)i ale ozonului, dacă se cunosc; (b) calculele privind bilanțul de sulf ș(cid:13)i azot oxidat ș(cid:13)i redus ș(cid:13)i informații relevante referitoare la transportul pe distanțe lungi al ozonului ș(cid:13)i al precursorilor săi. Părțile situate în afara zonei geografice de activitate a EMEP pun la dispoziție informații similare, în condițiile în care acestea sunt solicitate de către organul executiv. (c) îmbunătățirea tehnicilor ș(cid:13)i a sistemelor de monitorizare ș(cid:13)i a modelării transportului, concentrațiilor ș(cid:13)i depunerilor de sulf, compuș(cid:13)ilor de azot ș(cid:13)i compuș(cid:13)ilor organici volatili, precum ș(cid:13)i a formării ozonului ș(cid:13)i a microparticulelor secundare în sus- pensie; (d) îmbunătățirea cunoș(cid:13)tințelor ș(cid:13)tiințifice despre evoluția pe termen lung a emisiilor ș(cid:13)i despre impactul acestora asupra concentrațiilor de fond la scară emisferică ale sulfului, azotului, compuș(cid:13)ilor organici volatili, ale ozonului ș(cid:13)i microparticulelor în suspensie, acordând atenție, îndeosebi, chimiei circulației troposferei intercontinentale a poluanților; ș(cid:13)i potențialului libere (4) Organul executiv, în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) litera (b) din convenție, ia măsurile necesare pentru pregătirea informațiilor privind efectele depunerilor de compuș(cid:13)i azotați ș(cid:13)i sulfuroș(cid:13)iș(cid:13)i a concentrațiilor de ozon. (e) elaborarea, în continuare, a unei strategii globale pentru reducerea efectelor nocive ale acidifierii, eutrofizării ș(cid:13)i poluă- rii fotochimice, inclusiv sinergiile ș(cid:13)i efectele combinate; (5) La sesiunile organului executiv, părțile iau măsurile necesare pentru pregătirea, la intervale regulate, a informațiilor revizuite privind repartizarea reducerilor emisiilor calculate ș(cid:13)i optimizate la nivel internațional pentru toate statele situate în zona geografică de activitate a EMEP, prin aplicarea modelelor integrate de eva- luare, inclusiv modelele de transport atmosferic în vederea redu- cerii suplimentare, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1), a (f) elaborarea strategiilor care urmăresc reducerea suplimentară a emisiilor de sulf, oxizi de azot, amoniac ș(cid:13)i compuș(cid:13)i organici volatili bazate pe sarcinile ș(cid:13)i nivelurile critice, precum ș(cid:13)i pe progresele tehnice, ș(cid:13)i îmbunătățirea modelelor integrate de evaluare pentru calcularea repartiției optimizate la nivel internațional a reducerii emisiilor, avându-se în vedere nece- sitatea evitării costurilor excesive pentru oricare dintre părți. O importanță deosebită ar trebui acordată emisiilor provenite din agricultură ș(cid:13)i transporturi; 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 71 (g) determinarea evoluției în timp ș(cid:13)i aprofundarea ș(cid:13)tiințifică a efectelor mai ample ale sulfului, compuș(cid:13)ilor de azot, compuș(cid:13)ilor organici volatili ș(cid:13)i a poluării fotochimice asupra sănătății, inclusiv contribuția acestora asupra concentrațiilor de microparticule în suspensie, asupra mediului, în special asupra acidifierii ș(cid:13)i eutrofizării, ș(cid:13)i asupra materialelor, în spe- cial asupra celor ale monumentelor istorice ș(cid:13)i culturale, luând în considerare relațiile dintre oxizii de sulf, oxizii de azot, amoniac, compuș(cid:13)ii organici volatili ș(cid:13)i ozonul troposferic; (h) tehnologii pentru reducerea emisiilor, tehnici ș(cid:13)i tehnologii adecvate îmbunătățirii eficienței energetice, conservării ener- giei ș(cid:13)i utilizării surselor de energie regenerabilă; (i) eficacitatea tehnicilor de control al amoniacului utilizate în impactul acestor tehnici asupra exploatările agricole ș(cid:13)i depunerilor la nivel local sau regional; ale organului executiv, informațiile furnizate de către părți, EMEP ș(cid:13)i organele auxiliare efectelor concentrațiilor ș(cid:13)i depunerilor compuș(cid:13)ilor azotați ș(cid:13)i sulfuroș(cid:13)iș(cid:13)i a poluării fotochimice, precum ș(cid:13)i rapoartele comitetului de aplicare prevăzut la articolul 9. executiv, datele asupra (2) (a) În cadrul sesiunilor organului executiv, părțile continuă să revizuiască obligațiile care decurg din prezentul protocol, inclusiv: (i) obligațiile părților referitoare la repartizarea reduceri- lor la nivel internațional, prevăzute la articolul 7 alineatul (5) de mai sus; ș(cid:13)i optimizate emisiilor calculate (j) gestionarea solicitărilor de transport, dezvoltarea ș(cid:13)i promova- rea modurilor de transport mai puțin poluante; (ii) adecvarea obligațiilor ș(cid:13)i progresele înregistrate în vederea realizării obiectivelor prezentului protocol. (k) cuantificarea ș(cid:13)i, pe cât posibil, evaluarea economică a beneficiilor pentru mediu ș(cid:13)i sănătatea oamenilor, care rezultă din reducerea emisiilor de sulf, a oxizilor de azot, amoniacului ș(cid:13)i compuș(cid:13)ilor organici volatili; (l) dezvoltarea unor instrumente care să permită o aplicabilitate largă ș(cid:13)i o difuzare extinsă a metodelor ș(cid:13)i rezultatelor acestor lucrări. Articolul 9 Respectarea obligațiilor Respectarea de către fiecare parte a obligațiilor asumate în teme- iul prezentului protocol este revizuită periodic. Comitetul de aplicare, instituit prin Decizia 1997/2, adoptată de organul exe- cutiv la cea de a cincisprezecea sa sesiune, efectuează aceste revizuiri ș(cid:13)i raportează părților la o sesiune a organului executiv în conformitate cu dispozițiile cuprinse în anexa la decizia mențio- nată, inclusiv cu modificările ulterioare. Articolul 10 Examinările de către părți în cadrul sesiunilor organului executiv (1) În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) litera (a) din în cadrul sesiunilor organului convenție, părțile examinează, privind efectele (b) Examinările iau în considerare cele mai bune informații acidifierii, disponibile ș(cid:13)tiințifice eutrofizării ș(cid:13)i poluării fotochimice, inclusiv evaluarea tuturor efectelor relevante asupra sănătății oamenilor, nivelurile ș(cid:13)i sarcinile critice, dezvoltarea ș(cid:13)i perfecționarea modelelor integrate de evaluare, progresele tehnologice, evoluția condițiilor economice, progresul înregistrat la dezvoltarea bazelor de date privind emisiile ș(cid:13)i tehnicile de reducere a emisiilor, privind în special amoniacul ș(cid:13)i compuș(cid:13)ii organici volatili ș(cid:13)i îndeplinirea obligațiilor pri- vind nivelurile de emisie. (c) Procedurile, metodele ș(cid:13)i termenele acestor examinări sunt precizate de către părți în cadrul unei sesiuni a organului executiv. Prima examinare de acest gen începe nu mai târziu de un an de la intrarea în vigoare a prezentului protocol. Articolul 11 Soluționarea diferendelor (1) În situația în care între două sau mai multe părți apare un diferend cu privire la interpretarea sau aplicarea prezentului protocol, părțile implicate se străduiesc să ajungă la o soluție prin negocieri sau prin orice altă modalitate paș(cid:13)nică, aleasă de ele. Păr- țile la diferend informează organul executiv asupra diferendului dintre ele. 72 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 (2) În momentul ratificării, acceptării, aprobării prezentului protocol sau a aderării la prezentul protocol sau în orice moment ulterior, o parte care nu este o organizație de integrare economică regională poate declara, printr-un instrument scris înaintat depo- zitarului, că, pentru orice diferend legat de interpretarea sau aplicarea protocolului, recunoaș(cid:13)te ca obligatorie ipso factoș(cid:13)i fără un acord special, una sau ambele dintre următoarele modalități de soluționare a diferendelor față de orice altă parte care acceptă aceeaș(cid:13)i obligație: (a) supunerea diferendului Curții Internaționale de Justiție; (b) arbitrajul, în conformitate cu procedurile pe care părțile le adoptă cât mai curând posibil la o sesiune a organului execu- tiv, într-o anexă consacrată arbitrajului. O parte care este o organizație de integrare economică regională poate face o declarație în acelaș(cid:13)i sens în ceea ce priveș(cid:13)te arbitrajul, în conformitate cu procedurile prevăzute la litera (b). (3) Declarația făcută în conformitate cu alineatul (2) rămâne în vigoare până când aceasta expiră conform termenelor sale proprii sau până la expirarea unui termen de 3 luni începând de la data la care o notificare scrisă a revocării acestei declarații a fost depusă la depozitar. (4) Depunerea unei noi declarații, notificarea revocării unei decla- rații sau expirarea unei declarații nu afectează în nici un fel pro- cedura angajată în fața Curții Internaționale de Justiție sau a tribunalului de arbitraj, în afara cazului în care părțile la diferend convin altfel. (5) În afara cazului în care părțile la diferend au acceptat acelaș(cid:13)i mod de soluționare prevăzut la alineatul (2), dacă, la expirarea ter- menului de 12 luni de la data la care o parte a notificat unei alte părți existența unui diferend între ele, părțile implicate nu au reuș(cid:13)it să soluționeze litigiul dintre ele prin mijloacele prevăzute la ali- neatul (1), diferendul este supus concilierii la cererea oricăreia dintre părțile la diferend. Articolul 12 Anexe Anexele la prezentul protocol fac parte integrantă din protocol. Articolul 13 Modificări ș(cid:13)i adaptări (1) Orice parte poate propune modificări ale prezentului protocol. Orice parte la convenție poate propune adaptări ale ane- xei II la prezentul protocol, în scopul de a-ș(cid:13)i înscrie numele împre- ună cu nivelurile de emisie, plafoanele de emisie ș(cid:13)i procentajul de reducere al emisiilor. (2) Modificările ș(cid:13)i adaptările propuse sunt înaintate în scris Secre- tarului Executiv al comisiei, care le comunică tuturor părților la protocol. Părțile discută modificările ș(cid:13)i adaptările propuse în cadrul următoarei sesiuni a organului executiv, cu condiția ca aceste propuneri să fi fost transmise părților de către Secretarul Executiv cu cel puțin 90 de zile înainte. cele inclusiv protocol, prezentului (3) Modificările ale anexelor II-IX, se adoptă prin consens de către părțile prezente la o sesiune a organului executiv ș(cid:13)i intră în vigoare pentru părțile care le-au acceptat în a nouăzecea zi de la data la care două treimi din acele părți au depus la depozitar instrumentul lor de acceptare a acestor modificări. Modificările intră în vigoare pentru orice altă parte în a nouăzecea zi de la data la care respectiva parte a depus instrumentul de acceptare a modificărilor. (6) În sensul alineatului (5), se creează o comisie de conciliere. Comisia este compusă din membri desemnați în număr egal de către fiecare parte implicată sau, dacă părțile în conciliere fac cauză comună, de către grupul împărtăș(cid:13)ind acelaș(cid:13)i interes, ș(cid:13)i un preș(cid:13)edinte ales de comun acord de către membrii astfel desem- nați. Comisia emite o recomandare pe care părțile la diferend o iau în considerare cu bună-credință. (4) Modificările anexelor la prezentul protocol, cu excepția ane- xelor menționate la alineatul (3), se adoptă prin consens de către părțile prezente în cadrul unei sesiuni a organului executiv. La expirarea unui termen de 90 de zile de la data comunicării către toate părțile de către Secretarul Executiv al comisiei, o modificare a oricăreia dintre aceste anexe intră în vigoare pentru acele părți care nu au înaintat o notificare depozitarului în conformitate cu dispozițiile alineatului (5), cu condiția ca cel puțin 16 părți să nu fi înaintat o astfel de notificare. 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 73 (5) Orice parte care nu poate aproba o modificare a unei anexe, alta decât cele menționate la alineatul (3), notifică în scris acest fapt depozitarului, într-un termen de 90 de zile de la data comunicării adoptării acesteia. Depozitarul informează fără întâr- ziere toate părțile asupra primirii unei astfel de notificări. O parte poate substitui, în orice moment, acceptarea cu notificarea ante- rioară ș(cid:13)i, după depunerea la depozitar a unui instrument de accep- tare, modificarea acestei anexe intră în vigoare pentru partea res- pectivă. (6) Adaptările anexei II se adoptă prin consens de către părțile prezente în cadrul unei sesiuni a organului executiv ș(cid:13)i intră în vigoare pentru toate părțile la prezentul protocol în nouăzecea zi de la data la care Secretarul Executiv al comisiei notifică în scris părților adoptarea adaptării. Articolul 14 Semnarea (1) Prezentul protocol este deschis pentru semnare la Göteborg (Suedia) în zilele de 30 noiembrie ș(cid:13)i 1 decembrie 1999, apoi la Sediul Organizației Națiunilor Unite din New York până la 30 mai 2000, tuturor statelor membre ale comisiei, precum ș(cid:13)i statelor care au statut consultativ pe lângă comisie, în temeiul alineatu- lui (8) din Rezoluția 36 (IV) adoptată de către Consiliul Economic ș(cid:13)i Social din 28 martie 1947 ș(cid:13)i organizațiilor de integrare economică regională constituite de către state suverane membre ale comisiei ș(cid:13)i care au competențe pentru negocierea, încheierea ș(cid:13)i aplicarea acordurilor internaționale pe problemele vizate de prezentul protocol, sub rezerva ca statele ș(cid:13)i organizațiile impli- cate să fie părți la convenție ș(cid:13)i să figureze pe lista din anexa II. (2) Pentru chestiunile care țin de domeniul lor de competență, aceste organizații de integrare economică regională îș(cid:13)i exercită în nume propriu drepturile ș(cid:13)i se achită în nume propriu de respon- sabilitățile pe care prezentul protocol le atribuie statelor lor membre. În asemenea cazuri, statele membre ale acestor organizații nu sunt abilitate să îș(cid:13)i exercite aceste drepturi în mod individual. Articolul 15 Ratificarea, acceptarea, aprobarea ș(cid:13)i aderarea (1) Prezentul protocol este supus ratificării, acceptării sau apro- bării de către semnatari. (2) Prezentul protocol este deschis, începând de la 31 mai 2000, aderării tuturor statelor ș(cid:13)i organizațiilor care îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 14 alineatul (1). Articolul 16 Depozitarul Depozitarul este secretarul general al Organizației Națiunilor Unite. Articolul 17 Intrarea în vigoare (1) Prezentul protocol intră în vigoare în a nouăzecea zi de la data depunerii celui de-al ș(cid:13)aisprezecelea instrument de ratificare, accep- tare, aprobare sau aderare la depozitar. (2) Pentru fiecare stat ș(cid:13)i organizație care îndeplineș(cid:13)te cerințele articolului 14 alineatul (1), care ratifică, acceptă sau aprobă prezentul protocol sau aderă la acesta după depunerea celui de-al ș(cid:13)aisprezecelea instrument de ratificare, acceptare, aprobare sau aderare, protocolul intră în vigoare în a nouăzecea zi de la data depunerii de către această parte a instrumentului său de ratificare, acceptare, aprobare sau aderare. Articolul 18 Denunțarea În orice moment după expirarea unui termen de 5 ani de la data la care prezentul protocol a intrat în vigoare pentru o parte, această parte poate denunța protocolul printr-o notificare scrisă adresată depozitarului. Denunțarea intră în vigoare în nouăzecea zi de la data primirii notificării de către depozitar sau la orice altă dată ulterioară specificată în notificarea de denunțare. Articolul 19 Texte autentice Originalul prezentului protocol, ale cărui texte în limbile engleză, franceză ș(cid:13)i rusă sunt deopotrivă autentice, se depune la Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite. DREPT CARE subsemnații, pe deplin autorizați, au semnat prezentul protocol. (3) Instrumentele de ratificare, acceptare, aprobare sau aderare sunt depuse la depozitar. Adoptat la Göteborg (Suedia), în a treizecea zi a lunii noiembrie a anului una mie nouă sute nouăzeci ș(cid:13)i nouă. 74 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 ANEXA I SARCINI Ș(cid:13) I NIVELURI CRITICE I. SARCINI CRITICE ALE ACIDITĂȚII 1. 2. A. Pentru părțile situate în zona geografică a activităților EMEP Sarcinile critice (conform definiției din articolul 1) ale acidității pentru ecosisteme sunt determinate în conformitate cu „Manualul privind metodologiile ș(cid:13)i criteriile pentru delimitarea nivelurilor/sarcinilor critice ș(cid:13)i a zonelor geografice unde acestea sunt depăș(cid:13)ite” elaborat în temeiul convenției. Acestea reprezintă concentrația maximă a depunerilor acide pe care le poate suporta un ecosistem pe termen lung fără a suferi deteriorări. Sarcinile critice ale acidității determinate în funcție de azot iau în considerare mecanismele de eliminare a azotului în interiorul ecosistemului (de exemplu, absorbția de către plante). Acest lucru nu se întâmplă la determinarea sarcinilor critice ale acidității în funcție de sulf. O sarcină critică a acidității determinată combinat în funcție de sulf ș(cid:13)i azot ia în considerare azotul doar atunci când depunerile de azot sunt mai mari decât cantitățile de azot eliminate prin mecanismele ecosistemului. Toate datele privind sarcinile critice, raportate de către părți, sunt rezumate, în vederea utilizării lor în modelele integrate de evaluare folosite în scop de orientare la stabilirea plafoanelor de emisie indicate în anexa II. B. Pentru părțile situate în America de Nord În partea estică a Canadei, sarcinile critice combinate de sulf ș(cid:13)i azot pentru ecosistemele forestiere au fost determinate conform metodologiei ș(cid:13)tiințifice ș(cid:13)i a criteriilor (Evaluarea ploilor acide din Canada, 1997) similare celor din „Manualul privind metodologiile ș(cid:13)i criteriile pentru delimitarea nivelurilor/sarcinilor critice ș(cid:13)i a zonelor geografice unde acestea sunt depăș(cid:13)ite”, elaborat în temeiul convenției. Valorile sarcinilor critice ale acidității pentru partea estică a Canadei se referă la concentrația de sulfați din precipitații, exprimată în kg/ha/an. Alberta, din partea vestică a Canadei, unde nivelurile depunerilor sunt în prezent sub limitele ecologice, adoptă, pentru aciditatea potențială, sistemele generice de clasificare a concentrației critice utilizate pentru soluri în Europa. Aciditatea potențială a fost obținută prin scăderea totalului depunerilor (umede ș(cid:13)i uscate) de cationi bazici din totalul corespunzător de sulf ș(cid:13)i azot. În plus, la sarcina critică a acidității potențiale, Alberta a stabilit sarcini-țintă ș(cid:13)i de monitorizare pentru gestionarea emisiilor acidifiante. 3. În Statele Unite ale Americii, efectele acidifierii sunt evaluate prin studiul sensibilității ecosistemelor, al sarcinii totale a ecosistemelor de compuș(cid:13)i acidifianți ș(cid:13)i al incertitudinii asociate cu mecanismele de eliminare a azotului în interiorul ecosistemelor. 4. Aceste sarcini ș(cid:13)i efecte sunt utilizate în modele integrate de evaluare ș(cid:13)i ajută în mod orientativ la fixarea plafoanelor ș(cid:13)i/sau la reducerea emisiilor pentru Canada ș(cid:13)i Statele Unite ale Americii prevăzute în anexa II. II. CANTITATEA CRITICĂ A AZOTULUI NUTRITIV Pentru părțile situate în zona geografică a activităților EMEP 5. în conformitate cu „Manualul privind metodologiile Sarcinile critice (astfel cum sunt definite în articolul 1) ale azotului nutritiv (eutrofizare) pentru ecosisteme sunt determinate criteriile pentru delimitarea nivelurilor/sarcinilor critice ș(cid:13)i a zonelor geografice unde acestea sunt depăș(cid:13)ite”, elaborat în temeiul convenției. Acestea reprezintă cantitatea maximă a depunerilor de azot eutrofizant pe care un ecosistem o poate tolera pe termen lung fără a suferi deteriorări. Toate sarcinile critice, raportate de părți, sunt rezumate în vederea utilizării lor în modele integrate de evaluare folosite în scop de orientare la stabilirea plafoanelor de emisie prevăzute în anexa II. ș(cid:13)i 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 75 III. NIVELURILE CRITICE ALE OZONULUI A. Pentru părțile situate în zona geografică a activităților EMEP 6. Nivelurile critice (astfel cum sunt definite în articolul 1) ale ozonului sunt determinate, în scopul protejării plantelor, în conformitate cu „Manualul privind metodologiile ș(cid:13)i criteriile pentru delimitarea nivelurilor/sarcinilor critice ș(cid:13)i a zonelor geografice unde acestea sunt depăș(cid:13)ite”, elaborat în temeiul convenției. Acestea sunt exprimate printr-un indice al expunerii cumulate pornind de la o valoare prag de 40 ppb (părți pe miliard, în volum). Acest indice de expunere este denumit AOT40 (expunere cumulată peste valoarea prag de 40 ppb). Valoarea sa se calculează făcând suma diferențelor între concentrațiile orare (în ppb) ș(cid:13)i 40 ppb pentru fiecare oră în timpul căreia concentrația depăș(cid:13)eș(cid:13)te 40 ppb. 7. Nivelul critic pe termen lung al ozonului pentru culturi, care este un AOT40 de 3 000 ppb/oră în lunile mai-iulie (considerată perioada tipică de creș(cid:13)tere a culturilor) ș(cid:13)i pentru orele cu lumină solară, a fost folosit pentru definirea zonelor de risc unde este depăș(cid:13)it nivelul critic. În stabilirea modelelor integrate de evaluare care au servit în mod orientativ prezentului protocol în vederea fixării plafoanelor de emisie din anexa II a fost prevăzută o reducere determinată a depăș(cid:13)irilor. Nivelul critic pe termen lung al ozonului pentru culturi este determinat astfel încât să permită ș(cid:13)i protejarea altor plante, cum ar fi arborii ș(cid:13)i vegetația naturală. Sunt în curs cercetări ș(cid:13)tiințifice suplimentare în vederea stabilirii unei interpretări mai diferențiate a depăș(cid:13)irilor nivelurilor critice ale ozonului pentru vegetație. 8. Nivelul critic al ozonului pentru sănătatea oamenilor este reprezentat de o valoare medie de 120 µg/m3 într-o medie de 8 ore stabilită de Ghidul Organizației Mondiale a Sănătății privind calitatea aerului. În colaborare cu Biroul Regional pentru Europa al Organizației Mondiale a Sănătății (EURO/OMS), a fost adoptat un nivel critic exprimat prin indicele AOT60 (expunerea cumulată peste valoarea prag de 60 ppb), care reprezintă 120 µg/m3, calculat pe perioada unui an, ca înlocuitor pentru cel indicat în Ghidul Organizației Mondiale a Sănătății privind calitatea aerului în scopul utilizării lui în modelele integrate de evaluare. Acest indice a fost utilizat pentru definirea zonelor de risc în care nivelul critic a fost depăș(cid:13)it. În stabilirea modelelor integrate de evaluare care au servit în mod orientativ prezentului protocol în vederea fixării plafoanelor de emisie din anexa II a fost prevăzută o reducere determinată a depăș(cid:13)irilor. B. Pentru părțile situate în America de Nord 9. În cazul Canadei, s-au stabilit nivelurile critice ale ozonului în scopul protejării sănătății umane ș(cid:13)i a mediului care s-au folosit pentru elaborarea standardului pancanadian pentru ozon. Plafoanele de emisie din anexa II sunt definite în funcție de obiectivul necesar pentru atingerea standardului pancanadian pentru ozon. 10. În cazul Statelor Unite ale Americii, nivelurile critice ale ozonului sunt determinate în vederea protejării sănătății publice cu o limită suficientă de siguranță, în vederea protejării bunăstării publice împotriva oricăror efecte nocive cunoscute sau anticipate ș(cid:13)i au servit la stabilirea unui standard național al calității aerului. Modelele integrate de evaluare ș(cid:13)i standardul de calitate a aerului sunt folosite în scop de orientare la stabilirea plafoanelor ș(cid:13)i/sau la reducerea emisiilor pentru Statele Unite ale Americii, prevăzute în anexa II. 76 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 ANEXA II PLAFOANE DE EMISIE Plafoanele de emisie enumerate în tabelele următoare corespund dispozițiilor articolului 3 alineatele (1) ș(cid:13)i (10) din prezentul protocol. Nivelurile de emisie din 1980 ș(cid:13)i 1990 ș(cid:13)i procentul de reducere sunt furnizate numai informativ. Tabelul 1. Plafoanele de emisie pentru sulf (mii tone de SO2 pe an) Parte Armenia Austria Belarus Belgia Bulgaria Niveluri de emisie 1980 1990 141 400 73 91 740 637 828 372 2 050 2 008 Canada nivel național (a) 4 643 3 236 ZGEP (ZGOS) 3 135 1 873 Croația 150 180 Republica Cehă 2 257 1 876 Danemarca 450 182 Finlanda Franța Germania Grecia Ungaria Irlanda Italia Letonia 584 260 3 208 1 269 7 514 5 313 400 509 1 633 1 010 222 178 3 757 1 651 - 119 Plafoane de emisie 2010 Procentul reducerii emisiilor pentru anul 2010 (anul de bază 1990) 73 39 480 106 856 70 283 55 116 400 550 546 550 42 500 107 0 % -57 % -25 % -72 % -57 % -61 % -85 % -70 % -55 % -68 % -90 % 7 % -46 % -76 % -70 % -10 % (a) În momentul ratificării, acceptării sau aprobării prezentului protocol sau al aderării la acesta, Canada prezintă un plafon de emisie pentru sulf aplicabil fie la nivel național, fie într-o ZGEP, ș(cid:13)i face eforturi în vederea furnizării unui plafon de emisie pentru anul 2010. ZGEP pentru sulf corespunde zonei de gestionare a oxizilor de sulf (ZGOS), desemnată prin ZGOS a părții de sud-est a Canadei, conform anexei III la Protocolul la Convenția din 1979 privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi privind reducerea suplimentară a emisiilor de sulf, adoptat la Oslo la 14 iunie 1994. Această zonă acoperă o suprafață de un milion de km2 cuprinzând întreg teritoriul provinciilor Insulei Prince Edward, Noua Scoție ș(cid:13)i New Brunswick, întreg teritoriul provinciei Quebec la sud de o linie dreaptă pornind de la Havre-St. Pierre, pe coasta nordică a Golfului Saint Lawrence ș(cid:13)i punctul unde fron- tiera Quebec-Ontario intersectează coasta Golfului James ș(cid:13)i întreg teritoriul provinciei Ontario la sud de linia dreaptă dintre punctul unde frontiera Ontario-Quebec intersectează coasta Golfului James ș(cid:13)i râul Nipigon în apropierea malului nordic al Lacului Superior. 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 77 Parte Niveluri de emisie 1980 1990 Plafoane de emisie 2010 Procentul reducerii emisiilor pentru anul 2010 (anul de bază 1990) 4 50 22 Lichtenstein 0,39 0,15 0,11 Lituania 311 222 145 Luxemburg 24 15 Țările de Jos 490 202 Norvegia Polonia 137 53 4 100 3 210 1 397 Portugalia 266 362 Republica Moldova 308 265 România 1 055 1 311 Federația Rusă (a) 7 161 4 460 ZGEP Slovacia Slovenia 1 062 1 133 780 543 235 194 170 135 918 635 110 27 Spania (a) 2 959 2 182 774 Suedia Elveția Ucraina 491 119 116 43 67 26 3 849 2 782 1 457 Regatul Unit 4 863 3 731 625 Statele Unite ale Americii (b) -27 % -35 % -73 % -75 % -58 % -56 % -53 % -49 % -30 % -44 % -80 % -86 % -65 % -44 % -40 % -48 % -83 % Comunitatea Europeană 26 456 16 436 4 059 -75 % (a) Cifrele se referă la partea europeană situată în zona geografică a activităților EMEP. (b) În momentul ratificării, acceptării sau aprobării prezentului protocol sau al aderării la acesta, Statele Unite ale Americii trebuie să furnizeze pentru includerea în prezenta anexă: (a) măsuri precise de reducere a emisiilor de sulf care provin din surse mobile ș(cid:13)i din surse fixe, aplicabile fie la nivel național, fie într-o ZGEP, în cazul în care s-a desemnat o asemenea zonă pentru oxizii de azot, în vederea includerii în anexa III; (b) o valoare care corespunde nivelului estimativ total al emisiilor de sulf în 1990, fie la nivel național, fie în ZGEP; (c) o valoare indicativă a nivelului total al emisiilor de sulf pentru 2010, fie la nivel național, fie în ZGEP; (d) estimări asociate procentului de reducere a emisiilor de sulf. Valoarea indicată la litera (b) va fi inclusă în tabel, iar valorile indicate la literele (a), (c) ș(cid:13)i (d) vor face obiectul unei note în subsolul tabelului. 78 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 Tabelul 2. Plafoanele de emisie pentru oxizii de azot (mii tone de NO2 pe an) Părți Niveluri de emisie 1990 Plafoane de emisie 2010 Procentul de reducere al emisiilor pentru 2010 (anul de referință 1990) Armenia Austria Belarus Belgia Bulgaria Canada (a) Croația Republica Cehă Danemarca Finlanda Franța Germania Grecia Ungaria Irlanda Italia Letonia Lichtenstein Lituania Luxemburg Țările de Jos Norvegia Polonia Portugalia Republica Moldova România Federația Rusă (b) ZGEP 46 194 285 339 361 2 104 87 742 282 300 1 882 2 693 343 238 115 1 938 93 0,63 158 23 580 218 1 280 348 100 546 3 600 360 46 107 255 181 266 87 286 127 170 860 1 081 344 198 65 1 000 84 0,37 110 11 266 156 879 260 90 437 265 0 % -45 % -11 % -47 % -26 % 0 % -61 % -55 % -43 % -54 % -60 % 0 % -17 % -43 % -48 % -10 % -41 % -30 % -52 % -54 % -28 % -31 % -25 % -10 % -20 % -26 % (a) În momentul ratificării, acceptării sau aprobării prezentului protocol sau al aderării la acesta, Canada trebuie să raporteze nivelul emisiilor oxizilor de azot din 1990 ș(cid:13)i plafoanele de emisie pentru 2010 fie la nivel național, fie într-o ZGEP pentru oxizii de azot, în cazul în care a desemnat o asemenea zonă. (b) Cifrele se referă la partea europeană situată în zona geografică a activităților EMEP. 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 79 Părți Niveluri de emisie 1990 Plafoane de emisie 2010 Procentul de reducere al emisiilor pentru 2010 (anul de referință 1990) Slovacia Slovenia Spania (a) Suedia Elveția Ucraina Regatul Unit Statele Unite ale Americii (b) 225 62 1 113 338 166 1 888 2 673 130 45 847 148 79 1 222 1 181 -42 % -27 % -24 % -56 % -52 % -35 % -56 % Comunitatea Europeană 13 161 6 671 -49 % (a) Cifrele se referă la partea europeană situată în zona geografică a activităților EMEP. (b) În momentul ratificării, acceptării sau aprobării prezentului protocol sau al aderării la acesta, Statele Unite ale Americii trebuie să furnizeze pentru includerea în prezenta anexă: (a) măsuri precise pentru reducerea emisiilor oxizilor de azot care provin din surse mobile ș(cid:13)i din surse fixe aplicabile fie la nivel național, fie într-o ZGEP, în cazul în care s-a desemnat o asemenea zonă pentru oxizii de azot în vederea includerii în anexa III; (b) o valoare care corespunde nivelului estimativ total al emisiilor oxizilor de azot din 1990, fie la nivel național, fie pentru o ZGEP; (c) o valoare indicativă a nivelului total al emisiilor oxizilor de azot pentru 2010, fie la nivel național, fie pentru o ZGEP; (d) estimări asociate procentului de reducere a emisiilor oxizilor de azot. Valoarea indicată la litera (b) va fi inclusă în tabel, iar datele indicate la literele (a), (c) ș(cid:13)i (d) vor face obiectul unei note în subsolul tabelului. Tabelul 3. Plafoanele de emisie pentru amoniac (mii tone NH3 pe an) Părți Niveluri de emisie 1990 Plafoane de emisie 2010 Procentul de reducere a emisiilor pentru 2010 (anul de referință 1990) Armenia Austria Belarus Belgia Bulgaria Croația Republica Cehă 25 81 219 107 144 37 156 25 66 158 74 108 30 101 0 % -19 % -28 % -31 % -25 % -19 % -35 % 80 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 Părți Niveluri de emisie 1990 Plafoane de emisie 2010 Procentul de reducere a emisiilor pentru 2010 (anul de referință 1990) Danemarca Finlanda Franța Germania Grecia Ungaria Irlanda Italia Letonia Lichtenstein Lituania Luxemburg Țările de Jos Norvegia Polonia Portugalia Republica Moldova România 122 35 814 764 80 124 126 466 44 0,15 84 7 226 23 508 98 49 300 Federația Rusă (a) 1 191 ZGEP Slovacia Slovenia Spania (a) Suedia Elveția Ucraina Regatul Unit 61 62 24 351 61 72 729 333 69 31 780 550 73 90 116 419 44 0,15 84 7 128 23 468 108 42 210 49 39 20 353 57 63 592 297 Comunitatea Europeană 3 671 3 129 (a) Cifrele se referă la partea europeană situată în zona geografică a activităților EMEP. -43 % -11 % -4 % -28 % -9 % -27 % -8 % -10 % 0 % 0 % 0 % 0 % -43 % 0 % -8 % 10 % -14 % -30 % -20 % -37 % -17 % 1 % -7 % -13 % -19 % -11 % -15 % 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 81 Tabelul 4. Plafoanele de emisie pentru compuș(cid:13)ii organici volatili (mii de tone COV pe an) Părți Niveluri de emisie 1990 Plafoane de emisie 2010 Procentul de reducere a emisiilor pentru 2010 (anul de referință 1990) Armenia Austria Belarus Belgia Bulgaria Canada (a) Croația Republica Cehă Danemarca Finlanda Franța Germania Grecia Ungaria Irlanda Italia Letonia Lichtenstein Lituania Luxemburg Țările de Jos Norvegia Polonia Portugalia Republica Moldova România Federația Rusă (b) ZGEP Slovacia Slovenia Spania (b) 81 351 533 324 217 2 880 105 435 178 209 2 957 3 195 373 205 197 2 213 152 1,56 103 20 502 310 831 640 157 616 3 566 203 149 42 1 094 81 159 309 144 185 90 220 85 130 1 100 995 261 137 55 1 159 136 0,86 92 9 191 195 800 202 100 523 165 140 40 669 0 % -55 % -42 % -56 % -15 % -14 % -49 % -52 % -38 % -63 % -69 % -30 % -33 % -72 % -48 % -11 % -45 % -11 % -55 % -62 % -37 % -4 % -68 % -36 % -15 % -19 % -6 % -5 % -39 % (a) În momentul ratificării, acceptării sau aprobării prezentului protocol sau al aderării la acesta, Canada trebuie să raporteze nivelul emisiilor compuș(cid:13)ilor organici volatili din 1990 ș(cid:13)i plafoanele de emisie pentru 2010, fie la nivel național, fie într-o ZGEP pentru compuș(cid:13)ii organici volatili, dacă a desemnat o asemenea zonă. (b) Cifrele se referă la partea europeană situată în zona geografică a activităților EMEP. 82 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 Părți Niveluri de emisie 1990 Plafoane de emisie 2010 Procentul de reducere a emisiilor pentru 2010 (anul de referință 1990) Suedia Elveția Ucraina Regatul Unit Statele Unite ale Americii (a) 526 292 1 369 2 555 241 144 797 1 200 -54 % -51 % -42 % -53 % Comunitatea Europeană 15 353 6 600 -57 % (a) În momentul ratificării, acceptării sau aprobării prezentului protocol sau al aderării la acesta, Statele Unite ale Americii trebuie să furnizeze în vederea includerii în prezenta anexă: (a) măsurile precise de reducere a emisiilor compuș(cid:13)ilor organici volatili care pro- vin de la surse mobile ș(cid:13)i de la surse fixe, aplicabile fie la nivel național, fie într-o ZGEP, dacă s-a desemnat o asemenea zonă pentru compuș(cid:13)ii organici volatili în vederea includerii în anexa III; (b) o valoare care corespunde nivelului estimativ total al emisiilor compuș(cid:13)ilor organici volatili din 1990, fie la nivel național, fie într-o ZGEP; (c) o valoare indicativă a nivelurilor de emisie pentru compuș(cid:13)ii organici volatili pentru 2010, fie la nivel național, fie într-o ZGEP; (d) estimări asociate procentului de reducere a emi- siilor compuș(cid:13)ilor organici volatili. Valoarea indicată la litera (b) va fi inclusă în tabel, iar datele indicate la literele (a), (c) ș(cid:13)i (d) vor face obiectul unei note în subsolul tabelului. 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 83 ANEXA III ZONA DESEMNATĂ PENTRU GESTIONAREA EMISIILOR DE POLUANȚI (ZGEP) Următoarea ZGEP este înscrisă în sensul prezentului protocol: ZGEP a Federației Ruse Aceasta este zona care cuprinde: oblastul Murmansk, Republica Karelia, oblastul Leningrad (inclusiv Sankt Petersburg), oblastul Pskov, oblastul Novgorod ș(cid:13)i oblastul Kaliningrad. Frontiera ZGEP coincide cu frontierele de stat ș(cid:13)i limitele administrative ale acestor entități componente ale Federației Ruse. 84 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 ANEXA IV VALORILE LIMITĂ ALE EMISIILOR DE SULF PROVENITE DIN SURSE FIXE 1. Secțiunea A se aplică părților, cu excepția Canadei ș(cid:13)i Statelor Unite ale Americii, secțiunea B se aplică pentru Canada, iar secțiunea C se aplică pentru Statele Unite ale Americii. A. Părțile, cu excepția Canadei ș(cid:13)i Statelor Unite ale Americii 2. În sensul secțiunii A, cu excepția tabelului 2 ș(cid:13)i a alineatelor (11) ș(cid:13)i (12), valoarea limită reprezintă cantitatea de substanță gazoasă conținută în gazele reziduale ale unei instalații, valoare care nu trebuie depăș(cid:13)ită. În cazul în care nu există alte precizări, valoarea limită se calculează în unități de masă de poluant pe volum de gaz rezidual (exprimată în mg/m3) în condiții standard de temperatură ș(cid:13)i presiune pentru gazele uscate (volum la 273,15 K, 101,3 kPa). În ceea ce priveș(cid:13)te conținutul de oxigen din gazele de eș(cid:13)apament, se aplică valorile indicate în tabelul de mai jos pentru fiecare categorie de surse. Diluția efectuată în scopul diminuării concentrațiilor de poluanți din gazele reziduale nu este permisă. Fazele de pornire, oprire ș(cid:13)i operațiunile de întreținere a instalațiilor sunt excluse. 3. Emisiile trebuie monitorizate în toate cazurile (1). Respectarea valorilor limită trebuie verificată. Se pot aplica metode diferite de verificare care pot include măsurări continue sau intermitente, omologare de tip sau orice altă metodă corespunzătoare din punct de vedere tehnic. 4. Metodele de prelevare ș(cid:13)i analiză a probelor de poluanți, ca ș(cid:13)i metodele pentru măsurătorile de referință necesare etalonării sistemelor de măsurare, trebuie să fie în conformitate cu standardele stabilite de Comitetul European pentru Standardizare (CEN) sau de Organizația Internațională pentru Standardizare (ISO). În aș(cid:13)teptarea perfectării standardelor CEN sau ISO, se aplică standardele naționale. 5. Măsurătorile emisiilor trebuie efectuate continuu dacă emisiile de SO2 depăș(cid:13)esc 75 kg/oră. 6. 7. 8. În cazul măsurătorilor continue pentru instalațiile noi, se consideră că se respectă standardele de emisie în cazul în care valorile medii zilnice nu depăș(cid:13)esc valoarea limită ș(cid:13)i în cazul în care nici o valoare orară nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te cu 100 % valoarea limită. În cazul măsurătorilor continue pentru instalațiile existente, se consideră că standardele de emisie se respectă dacă: (a) nici una dintre valorile medii lunare nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te valorile limită ș(cid:13)i (b) 97 % din toate valorile medii calculate pentru 48 de ore nu depăș(cid:13)esc 110 % din valorile limită. În cazul măsurătorilor intermitente, ca o cerință minimă a respectării standardelor de emisie, trebuie ca valoarea medie determinată în funcție de un număr adecvat de măsurători efectuate în condiții reprezentative să nu depăș(cid:13)ească valoarea standardului de emisie. 9. Cazanele de aburi ș(cid:13)i dispozitivele de încălzire industrială cu o putere termică nominală mai mare de 50 MWth: Tabelul 1. Valorile limită pentru emisiile de SOx provenind de la cazanele de aburi (a) Puterea termică (MWth) Valoare limită (b) (mg SO2/Nm3) Alte posibilități pentru randamentul de epurare a combustibililor domestici solizi Combustibili solizi, instalații noi lichizi ș(cid:13)i 50–100 100–300 850 850–200 (c) (scădere liniară) > 300 200 (c) 90 % (d) 92 % (d) 95 % (d) (a) În special, valorile limită nu se aplică: — instalațiilor, cum ar fi cuptoarele de încălzire ș(cid:13)i cuptoarele de tratament termic, în care produsele de combustie sunt uti- lizate direct pentru încălzirea, uscarea sau orice alt tratament al obiectelor sau materialelor; — instalațiilor de post-combustie, adică orice dispozitiv tehnic care serveș(cid:13)te la purificarea gazelor reziduale prin combustie ș(cid:13)i care nu funcționează ca o instalație de combustie independentă; — instalațiilor utilizate pentru regenerarea catalizatorilor de cracare catalitică; — instalațiilor utilizate pentru conversia sulfurii de hidrogen în sulf; — reactoarele utilizate în industria chimică; — bateriilor de cuptoare de cocserie; — recuperatoarelor Cowper (pentru preîncălzirea aerului); — incineratoarelor de deș(cid:13)euri; — instalațiilor echipate cu motoare Diesel, cu benzină sau cu gaz, sau turbine cu combustie, indiferent de combustibilul utilizat. (b) Conținutul de referință în O2 este de 6 % pentru combustibili solizi ș(cid:13)i de 3 % pentru alți combustibili. (c) 400 pentru țițeiul greu al cărui conținut de sulf este mai mic de 0,25 %. (d) Dacă o instalație atinge 300 mg/Nm3 SO2, atunci aceasta poate fi exceptată de la aplicarea randamentului de epurare. (1) Supravegherea trebuie să fie înțeleasă ca o activitate globală ce include măsurarea emisiilor, bilanțul de masă etc. Supravegherea se poate face în mod continuu sau intermitent. 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 85 Puterea termică (MWth) Valoare limită (a) (mg SO2/Nm3) Alte posibilități pentru randamentul de epurare a combustibililor domestici solizi Combustibili existente solizi, instalații 50–100 2 000 100–500 2 000–400 (scădere liniară) > 500 400 50–150 150–500 > 500 40 % 40–90 % (creș(cid:13)tere liniară) 90 % Combustibili existente lichizi, instalații 50–300 1 700 300–500 1 700 – 400 (scădere liniară) > 500 400 Combustibili gazoș(cid:13)i, în general, instalații noi ș(cid:13)i existente Gaze lichefiate, instalații noi ș(cid:13)i existente Gaze cu valoare calorică scăzută (de exemplu din gazeificarea reziduurilor de rafinare sau din combustia gazelor de cocserie) Gaz de furnal Instalații noi de combustie din rafinării (media tuturor instalați- ilor noi de combustie) > 50 (total capacitate rafinării) Instalații de combustie existente în rafinării (media tuturor insta- lațiilor noi de combustie) 35 5 Noi 400 Existente 800 Noi 200 Existente 800 600 1 000 (a) Conținutul de referință în O2 este de 6 % pentru combustibili solizi ș(cid:13)i de 3 % pentru alți combustibili. 86 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 10. Motorină: Tabelul 2. Valorile limită ale conținutului de sulf din motorină (a) Conținutul de sulf (procente din greutate) Motorină < 0,2 după 1 iulie 2000 < 0,1 după 1 ianuarie 2008 (a) „Motorină” reprezintă orice produs petrolier cu HS 2710 sau orice alt produs petrolier care, din cauza limitelor de disti- lare, face parte din categoria distilatelor medii destinate utilizării drept combustibil ș(cid:13)i din care cel puțin 85 % din volum, inclusiv pierderile de la distilare, se distilează la 350 °C. Carburanții utilizați pentru vehiculele rutiere ș(cid:13)i de alt tip ș(cid:13)i pentru tractoarele agricole sunt excluș(cid:13)i din această definiție. Motorina utilizată la transportul maritim se include în această defi- niție în cazul în care satisface descrierea de mai sus sau în cazul în care are vâscozitatea sau densitatea cuprinsă în limitele de vâscozitate sau de densitate definite pentru distilatele maritime din tabelul I al standardului ISO 8217 (1996). 11. Instalațiile Claus: pentru instalațiile care produc mai mult de 50 Mg de sulf pe zi: (a) desulfurizarea în proporție de 99,5 % pentru instalațiile noi; (b) desulfurizarea în proporție de 97 % pentru instalațiile existente. 12. Producția dioxidului de titan: în instalațiile noi ș(cid:13)i existente, resturile rezultate din fazele de asimilare ș(cid:13)i calcinare din procesul de fabricație al dioxidului de titan trebuie să fie reduse la o valoare care să nu depăș(cid:13)ească 10 kg SO2 echivalent pe Mg de dioxid de titan produs. B. Canada 13. Valorile limită pentru reducerea emisiilor de dioxid de sulf provenit de la surse fixe noi care intră în categoria următoarelor surse fixe se determină pe baza informațiilor disponibile privind tehnicile ș(cid:13)i nivelurile de reducere, inclusiv valorile limită aplicate în alte țări ș(cid:13)i pe baza următorului document: Canada Gazette, partea I. Ministerul Mediului. Emisii ale centralelor termice - Recomandări naționale pentru surse fixe noi. 15 mai 1993, p. 1633-1638. C. Statele Unite ale Americii 14. Valorile limită pentru reducerea emisiilor de dioxid de sulf provenit de la surse fixe noi se indică în următoarele documente, corespunzătoare diferitelor categorii de surse fixe luate în considerare: 1. 2. Pentru generatoarele de aburi ale companiilor publice de electricitate - Codul reglementărilor federale (C. F. R. ) titlul 40 partea 60 secțiunile D ș(cid:13)i Da. Pentru generatoarele de aburi din sectoarele industriale, comerciale ș(cid:13)i instituționale - C. F. R. titlul 40 partea 60 secțiunile Db ș(cid:13)i Dc. 3. Pentru instalațiile de producere a acidului sulfuric - C. F. R. titlul 40 partea 60 secțiunea H. 4. Pentru rafinăriile de petrol - C. F. R. titlul 40 partea 60 secțiunea J. 5. Pentru topitoriile de cupru - C. F. R. titlul 40 partea 60 secțiunea P. 6. Pentru topitoriile de zinc - C. F. R. titlul 40 partea 60 secțiunea Q. 7. Pentru topitoriile de plumb - C. F. R. titlul 40 partea 60 secțiunea R. 8. Pentru turbinele fixe cu gaz - C. F. R. titlul 40 partea 60 secțiunea GG. 9. Pentru instalațiile de tratare a gazelor naturale continentale - C. F. R. titlul 40 partea 60 secțiunea LLL. 10. Pentru incineratoarele de deș(cid:13)euri urbane - C. F. R. titlul 40 partea 60 secțiunILE Ea ș(cid:13)i Eb. 11. Pentru incineratoarele de deș(cid:13)euri spitaliceș(cid:13)ti/medicale/infecțioase - C. F. R. titlul 40 partea 60 secțiunea Ec. 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 87 VALORILE LIMITĂ ALE EMISIILOR OXIZILOR DE AZOT PROVENIND DE LA SURSE FIXE ANEXA V 1. 2. 3. Secțiunea A se aplică părților, cu excepția Canadei ș(cid:13)i a Statelor Unite ale Americii, secțiunea B se aplică pentru Canada, iar secțiunea C se aplică pentru Statele Unite ale Americii. A. Părțile, cu excepția Canadei ș(cid:13)i Statelor Unite ale Americii În sensul secțiunii A, se desemnează prin valoare limită cantitatea de substanță gazoasă conținută în gazele reziduale ale unei instalații, care nu trebuie depăș(cid:13)ită. În cazul în care nu există alte precizări, valoarea limită se calculează în unități de masă de poluant pe volum de gaz rezidual (exprimată în mg/m3) în condiții standard de temperatură ș(cid:13)i presiune pentru gazele uscate (volum la 273,15 K, 101,3 kPa). În ceea ce priveș(cid:13)te conținutul de oxigen din gazele de evacuare, se aplică valorile indicate în tabelele de mai jos pentru fiecare categorie de surse. Diluția efectuată în scopul diminuării concentrațiilor de poluanți din gazele reziduale nu este permisă. Valorile limită se referă în general la NO ș(cid:13)i NO2, desemnați în mod curent prin NOx, exprimați ca NO2. Fazele de pornire, oprire ș(cid:13)i operațiunile de întreținere a instalațiilor sunt excluse. Emisiile trebuie monitorizate în toate cazurile (1). Respectarea valorilor limită trebuie să fie verificată. Se pot aplica metode diferite de verificare, care pot include măsurări continue sau intermitente, omologarea de tip sau orice altă metodă validă din punct de vedere tehnic. 4. Metodele de prelevare ș(cid:13)i analiză a probelor de poluanți, ca ș(cid:13)i metodele pentru măsurătorile de referință necesare etalonării sistemelor de măsură, trebuie să fie conforme cu standardele stabilite de Comitetul European pentru Standardizare (CEN) sau de Organizația Internațională pentru Standardizare (ISO). În aș(cid:13)teptarea perfectării standardelor CEN sau ISO, se aplică standardele naționale. 7. 8. 5. Măsurătorile emisiilor trebuie efectuate continuu dacă emisiile de NOx depăș(cid:13)esc 75 kg/oră. 6. În cazul măsurătorilor continue, cu excepția celor efectuate pentru instalațiile de combustie existente tratate în Tabelul 1, se consideră că sunt respectate standardele de emisie dacă valorile medii zilnice nu depăș(cid:13)esc valoarea limită ș(cid:13)i dacă nici o valoare orară nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te cu 100 % valoarea limită. În cazul măsurătorilor continue pentru instalațiile de combustie existente tratate în Tabelul 1, se consideră că standardele de emisie sunt respectate în cazul în care: (a) nici una dintre valorile medii lunare nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te valoarea limită ș(cid:13)i (b) 95 % din toate valorile medii calculate pentru 48 de ore nu depăș(cid:13)esc 110 % din valorile limită de emisie. În cazul măsurătorilor intermitente, ca o cerință minimă a respectării standardelor de emisie, trebuie ca valoarea medie determinată în funcție de un număr adecvat de măsurători efectuate în condiții reprezentative să nu depăș(cid:13)ească valoarea standardului de emisie. 9. Cazanele de aburi ș(cid:13)i dispozitivele de încălzire industrială cu o putere termică nominală mai mare de 50 MWth: Tabelul 1. Valorile limită pentru emisiile de NOx provenite de la cazanele de aburi (a) Valoarea limită (mg/Nm3) (b) Combustibili solizi, instalații noi: — Cazane de aburi 50 - 100 MWth — Cazane de aburi 100 - 300 MWth — Cazane de aburi > 300 MWth Combustibili solizi, instalații existente: — Solizi, în general — Solizi, cu mai puțin de 10 % compuș(cid:13)i organici volatili (a) În special, valorile limită nu se aplică: 400 300 200 650 1 300 — instalațiilor, cum ar fi cuptoarele de reîncălzire ș(cid:13)i cuptoarele de tratament termic, în care produsele de combustie sunt utilizate direct pentru încălzirea, uscarea sau orice alt tratament al obiectelor sau materialelor; — instalațiilor de post-combustie, adică orice dispozitiv tehnic care serveș(cid:13)te la epurarea gazelor reziduale prin combustie ș(cid:13)i care nu funcționează ca o instalație de combustie independentă; — instalațiilor utilizate pentru regenerarea catalizatorilor de cracare catalitică; — instalațiilor utilizate pentru conversia sulfurii de hidrogen în sulf; — reactoarele utilizate în industria chimică; — bateriilor de cuptoare de cocserie; — recuperatoarelor Cowper; — incineratoarelor de deș(cid:13)euri; — instalațiilor echipate cu motoare Diesel, cu benzină sau cu gaz, sau turbine cu combustie, indiferent de combustibilul utilizat. (b) Aceste valori nu sunt aplicabile cazanelor de aburi care funcționează mai puțin de 500 de ore pe an. Conținutul de referință în O2 este de 6 % pentru combustibilii solizi ș(cid:13)i de 3 % pentru alți combustibili. (1) Supravegherea trebuie să fie înțeleasă ca o activitate globală ce include măsurarea emisiilor, bilanțul de masă etc. Supravegherea se poate face în mod continuu sau intermitent. 88 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 Valoarea limită (mg/Nm3) (a) Combustibili lichizi, instalații noi: — Cazane de aburi 50 - 100 MWth — Cazane de aburi 100 - 300 MWth — Cazane de aburi > 300 MWth Combustibili lichizi, instalații existente Combustibili gazoș(cid:13)i, instalații noi: Combustibil: gaze naturale — Cazane de aburi 50 - 300 MWth — Cazane de aburi > 300 MWth Combustibil: toate celelalte gaze Combustibili gazoș(cid:13)i, instalații existente 400 300 200 450 150 100 200 350 (a) Aceste valori nu sunt aplicabile cazanelor de aburi care funcționează mai puțin de 500 de ore pe an. Conținutul de referință în O2 este de 6 % pentru combustibilii solizi ș(cid:13)i de 3 % pentru alți combustibili. 10. Turbinele cu combustie continentale care au o putere termică nominală mai mare de 50 MWth: valorile limită ale emisiilor de NOx exprimate în mg/Nm (cu un conținut de O2 de 15 %) se calculează pentru o singură turbină. Valorile limită indicate în tabelul 2 se aplică numai turbinelor a căror sarcină este mai mare de 70 %. Tabelul 2. Valorile limită ale emisiilor de NOx provenite de la turbinele continentale cu combustie > 50 MWth (Putere termică în condiții ISO) Valoarea limită (mg/Nm3) Instalații noi, gaze naturale (a) Instalații noi, combustibili lichizi (c) Instalații existente, toți combustibilii (d) — Gaze naturale — Combustibili lichizi 50 (b) 120 150 200 (a) Gaz natural este metanul existent în stare naturală al cărui conținut în gaze inerte sau alți constituenți nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te 20 % în volum. (b) 75 mg/Nm3 în cazul: — turbinelor de combustie utilizate în instalațiile de producție combinată a căldurii ș(cid:13)i electricității; — turbinelor de combustie care antrenează un compresor pentru alimentarea rețelei publice de distribuție a gazelor. În cazul turbinelor cu combustie care nu se încadrează în nici una dintre categoriile menționate anterior, dar al căror randament determinat în condițiile ISO de sarcină de bază este mai mare de 35 %, valoarea limită este de 50* n/35, unde n este randamentul turbinei cu combustie exprimat în procente (ș(cid:13)i determinat în condițiile ISO de sarcină de bază). (c) Această valoare limită se aplică numai turbinelor cu combustie care expulzează distilate uș(cid:13)oare ș(cid:13)i medii. (d) Aceste valori nu se aplică turbinelor cu combustie care funcționează mai puțin de 150 de ore pe an. 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 89 11. Producția de ciment: Tabelul 3. Valorile limită ale emisiilor de NOx provenite din producția de ciment (a) Instalații noi (10 % O2) — cuptoare uscate — alte cuptoare Instalații existente (10 % O2) Valoarea limită (mg/Nm3) 500 800 1 200 (a) Instalații de producere a cimentului clinker în cuptoare rotative cu o capacitate mai mare de 500 mg/zi sau în alte tipuri de cuptoare cu o capacitate mai mare de 50 Mg/zi. 12. Motoare fixe: Tabelul 4. Valorile limită ale emisiilor de NOx provenite de la motoare fixe noi Putere, caracteristici tehnice, tip de combustibil Valoarea limită (a)(mg/Nm3) Motoare cu aprindere prin scânteie (= Otto), în 4 timpi, > 1 MWth — motoare cu ardere slabă — alte tipuri de motoare Motoare cu aprindere prin compresie (= Diesel), > 5 MWth — carburant: gaz natural (cu aprindere prin jet) — carburant: petrol greu — carburant: motorină Diesel sau combustibil gazos 250 500 500 600 500 (a) Aceste valori nu se aplică motoarelor care funcționează mai puțin de 500 ore/an. Conținutul de referință în O2 este de 5 %. 13. Producerea ș(cid:13)i prelucrarea metalelor: Tabelul 5. Valorile limită ale emisiilor de NOx provenite din producția siderurgică primară a fierului ș(cid:13)i oțelului (a) Putere, caracteristici tehnice, tip de combustibil Valoarea limită (mg/Nm3) Instalații de aglomerare noi ș(cid:13)i existente 400 (a) Producerea ș(cid:13)i prelucrarea metalelor: instalații de coacere sau aglomerare a minereurilor, topitorii sau oțelării (prima sau a doua ardere), inclusiv cele cu activitate continuă, având o capacitate mai mare de 2,5 Mg/oră, instalații de prelucrare a meta- lelor feroase (laminoare la cald > 20 mg/oră oțel brut). 14. Producția de acid nitric: Tabelul 6. Valorile limită ale emisiilor de NOx provenite de la instalațiile de producere a acidului nitric, cu excepția unităților de concentrare a acidului Putere, caracteristici tehnice, tip de combustibil Valoarea limită (mg/Nm3) — Instalații noi — Instalații existente 350 450 90 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 B. Canada 15. Valorile limită pentru reducerea emisiilor de oxizi de azot care provin din instalații fixe noi ce fac parte din categoriile de surse fixe enumerate mai jos se determină pe baza informațiilor disponibile asupra tehnicilor ș(cid:13)i nivelurilor de reducere, inclusiv valorile limită aplicate în alte țări ș(cid:13)i pe baza documentelor ulterioare: (a) Consiliul canadian al miniș(cid:13)trilor mediului (CCME). Recomandări naționale privind emisiile pentru turbinele fixe cu combustie. Decembrie 1992. PN1072; (b) Canada Gazette, partea I. Ministerul Mediului. Emisii ale centralelor termice - Recomandări naționale pentru surse fixe noi. 15 mai 1993, p. 1633-1638; (c) CCME. Recomandări naționale privind emisiile cuptoarelor de ciment. Martie 1998. PN1284. C. Statele Unite ale Americii 16. Valorile limită pentru reducerea emisiilor de NOx care provin din sursele fixe noi ce fac parte din categoriile de surse fixe enumerate mai jos se indică în documentele următoare: (a) Instalații cu cărbune ale serviciilor publice de distribuție - Codul reglementărilor federale (C. F. R. ) titlul 40 partea 76. (b) Generatoare de aburi ale companiilor publice de electricitate - C. F. R. titlul 40 partea 60 secțiunile D ș(cid:13)i Da. (c) Generatoare de aburi din sectorul industrial, comercial ș(cid:13)i instituțional - C. F. R. titlul 40 partea 60 secțiunea Db. (d) Uzinele de producere a acidului azotic - C. F. R. titlul 40 partea 60 secțiunea G. (e) Turbine fixe cu gaze - C. F. R. titlul 40 partea 60 secțiunea GG. (f) Incineratoare de deș(cid:13)euri urbane - C. F. R. titlul 40 partea 60 secțiunile Ea ș(cid:13)i Eb. (g) Incineratoare de deș(cid:13)euri spitaliceș(cid:13)ti/medicale/infecțioase - C. F. R. titlul 40 partea 60 secțiunea Ec. 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 91 ANEXA VI VALORILE LIMITĂ ALE EMISIILOR DE COMPUȘ(cid:13) I ORGANICI VOLATILI PROVENIȚI DIN SURSE FIXE 1. Secțiunea A se aplică părților, cu excepția Canadei ș(cid:13)i Statelor Unite ale Americii, secțiunea B se aplică pentru Canada, iar secțiunea C se aplică pentru Statele Unite ale Americii. A. Părțile, cu excepția Canadei ș(cid:13)i Statelor Unite ale Americii 2. Această secțiune a prezentei anexe se referă la sursele fixe de emisie a compuș(cid:13)ilor organici volatili nemetanici (COVNM), enumerați la punctele 8-21 următoare. Secțiunea nu se aplică instalațiilor sau părților din instalații utilizate în cercetare, dezvoltare sau pentru testarea produselor sau tehnologiilor noi. Valorile prag sunt prezentate în tabele pentru sectoare specifice. Acestea se referă, în general, la consumul de solvenți sau la debitul de masă al emisiilor. În cazul în care un operator execută mai multe activități care se înscriu în aceeaș(cid:13)i subrubrică, în aceeaș(cid:13)i instalație ș(cid:13)i în acelaș(cid:13)i amplasament, atunci consumul de solvent sau debitul de masă al emisiilor corespunzătoare acestor activități se însumează. În cazul în care nu s-a fixat nici o valoare prag, atunci valoarea limită indicată se aplică ansamblului instalațiilor în cauză. 3. În sensul secțiunii A din prezenta anexă: (a) (b) (c) (d) „depozitarea ș(cid:13)i distribuția produselor petroliere” reprezintă încărcătura camioanelor, vagoanelor cisternă, barjelor ș(cid:13)i navelor de transport maritim la depozite ș(cid:13)i la centrele de expediere ale rafinăriilor de ulei mineral, cu excepția realimentării vehiculelor la stațiile-service care sunt menționate în documentele referitoare la sursele mobile; „acoperirea cu adeziv” reprezintă orice procedeu de aplicare a unui adeziv pe o suprafață, cu excepția acoperirilor cu adezivi ș(cid:13)i a caș(cid:13)erărilor legate de procesele de tipărire ș(cid:13)i de laminare a lemnului ș(cid:13)i materialelor plastice; „laminarea lemnului ș(cid:13)i a materialelor plastice” reprezintă orice procedeu de lipire a lemnului ș(cid:13)i/sau a materialelor plastice pentru a se obține produse laminate; „procedeele de acoperire” reprezintă aplicarea unor suprafețe metalice sau plastice pe autoturisme, cabine de camioane, camioane, autobuze sau pe suprafețe din lemn printr-un procedeu prin care unul sau mai multe straturi subțiri, continue, dintr-o substanță de acoperire este (sunt) aplicat(e) pe: (i) (ii) vehicule noi definite (vezi mai jos) ca vehicule de categoria M1 ș(cid:13)i categoria N1, în măsura în care acestea sunt acoperite în aceeaș(cid:13)i instalație ca ș(cid:13)i vehiculele din categoria M1; cabinele camioanelor definite ca habitaclul conducătorului auto ș(cid:13)i orice habitaclu integrat destinat echipării tehnice a vehiculelor din categoriile N2 ș(cid:13)i N3; (iii) camionetele ș(cid:13)i camioanele definite ca vehicule de categoriile N1, N2 ș(cid:13)i N3, cu excepția cabinelor de camion; (iv) autobuzele definite ca vehicule de categoriile M2 ș(cid:13)i M3; (v) alte suprafețe metalice ș(cid:13)i plastice, inclusiv cele ale avioanelor, navelor, trenurilor etc. , suprafețe din lemn ș(cid:13)i suprafețe textile, film ș(cid:13)i hârtie. Această categorie de surse nu include acoperirea substratului cu materiale metalice prin tehnici electroforetice sau de pulverizare cu substanțe chimice. În cazul în care procesul de acoperire a unui articol comportă o operație în cursul căreia este imprimat acelaș(cid:13)i articol, atunci această fază de imprimare se consideră ca făcând parte din procesul de acoperire. Operațiunile de imprimare efectuate ca activitate distinctă nu sunt incluse. Conform prezentei definiții: — vehiculele M1 sunt cele destinate transportului de persoane ș(cid:13)i au cel mult 8 locuri, în afara locului ș(cid:13)oferului; — vehiculele M2 sunt cele destinate transportului de persoane, care au mai mult de 8 locuri, în afara locului ș(cid:13)oferului ș(cid:13)i a căror masă maximă nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te 5 tone; — vehiculele M3 sunt cele destinate transportului de persoane, au mai mult de 8 locuri, în afara locului ș(cid:13)oferului ș(cid:13)i a căror masă maximă depăș(cid:13)eș(cid:13)te 5 tone; — vehiculele N1 sunt cele destinate transportului de mărfuri ș(cid:13)i au o masă de maximum 3,5 tone; — vehiculele N2 sunt cele destinate transportului de mărfuri ș(cid:13)i au o masă mai mare de 3,5 tone, dar care nu depăș(cid:13)esc 12 tone; (e) (f) (g) — vehiculele N3 sunt cele destinate transportului de mărfuri ș(cid:13)i a căror masă maximă depăș(cid:13)eș(cid:13)te 12 tone; „izolarea bobinelor” reprezintă orice procedeu prin care sârma de oțel bobinată, oțelul inoxidabil, oțelul învelit, benzile din aliaj de cupru sau aluminiu se acoperă cu o substanță de izolație peliculară sau laminată într-un proces continuu; „curățarea chimică uscată” reprezintă orice procedeu industrial sau comercial care utilizează compuș(cid:13)i organici volatili (COV) într-o instalație de curățare a articolelor de îmbrăcăminte, a articolelor de mobilier ș(cid:13)i a altor bunuri de consum similare, cu excepția curățării manuale a petelor în industria textilă ș(cid:13)i de confecții; „fabricarea preparatelor de acoperire, a lacurilor, a cernelurilor ș(cid:13)i adezivilor” reprezintă fabricarea preparatelor de acoperire, a lacurilor, a cernelurilor ș(cid:13)i adezivilor, precum ș(cid:13)i a produselor intermediare, în măsura în care acestea sunt obținute în aceeaș(cid:13)i instalație, prin amestecul pigmenților, răș(cid:13)inilor ș(cid:13)i a substanțelor adezive cu ajutorul solvenților organici sau cu al altor substanțe. Această categorie include, de asemenea, dispersia, pre-dispersia, obținerea vâscozității ș(cid:13)i a culorii dorite ș(cid:13)i îmbutelierea produselor finale în recipiente; 92 RO (h) (i) (j) (k) (l) Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 „tipărirea” reprezintă orice procedeu de reproducere a textelor ș(cid:13)i/sau a imaginilor în care cerneala se transferă pe orice tip de suport cu ajutorul unei forme purtătoare de imagine. Aceasta se aplică sub-procedeelor următoare: (i) (ii) flexografie: procedeu de tipărire în care se utilizează o formă purtătoare de imagine din fotopolimeri elastici sau cauciuc, ale cărei suprafețe tipăritoare sunt deasupra suprafețelor neutre; cerneala folosită este lichidă ș(cid:13)i se usucă prin evaporare; tipărire pe rotativă ofset cu uscare prin încălzire: procedeu de tipărire pe rotativă cu hârtia în sul care utilizează o formă purtătoare de imagine ale cărei suprafețe tipăritoare ș(cid:13)i neutre se află în acelaș(cid:13)i plan. Prin tipărirea pe rotativă cu hârtia în sul se înțelege că maș(cid:13)ina este alimentată de la un sul ș(cid:13)i nu cu foi de hârtie individuale. Suprafața neutră este astfel tratată încât să absoarbă apa ș(cid:13)i astfel să respingă cerneala. Suprafața tipăritoare este astfel tratată pentru a primi ș(cid:13)i transfera cerneala pe suprafața ce trebuie tipărită. Evaporarea se face într-un cuptor în care suportul tipărit este încălzit cu aer cald; (iii) rotogravura de editare: procedeu de tipărire folosit pentru tipărirea cu cerneală pe bază de toluen a hârtiei destinate revistelor, broș(cid:13)urilor, cataloagelor sau altor produse similare; (iv) rotogravură: procedeu de tipărire ce utilizează o formă cilindrică purtătoare de imagine a cărei suprafață tipăritoare se află sub suprafața neutră, ș(cid:13)i care utilizează cerneală lichidă ce se usucă prin evaporare. Alveolele sunt umplute cu cerneală ș(cid:13)i suprafața neutră este curățată de surplusul de cerneală înainte ca suprafața care urmează să fie tipărită să intre în contact cu cilindrul, iar cerneala să iasă din alveole; (v) tipărirea serigrafică în rotativă: procedeu de tipărire pe rotativă cu hârtia în sul în care cerneala se transferă pe suprafața ce urmează să fie tipărită prin introducerea ei într-o formă purtătoare de imagine poroasă, care are suprafața tipăritoare deschisă, ș(cid:13)i porțiunea neutră etanș(cid:13)ată; cerneala utilizată lichidă se usucă numai prin evaporare. Prin tipărirea pe rotativă cu hârtie în sul se înțelege că maș(cid:13)ina se alimentează de la un sul ș(cid:13)i nu cu foi individuale; (vi) caș(cid:13)erarea asociată unui procedeu de tipărire: lipirea a două sau mai multe materiale flexibile pentru obținerea produselor caș(cid:13)erate; (vii) glazurare: procedeu constând în aplicarea unui lac pe o suprafață flexibilă sau a unui preparat adeziv în scopul asigurării ulterioare a unei etanș(cid:13)eizări a ambalajului; „fabricarea produselor farmaceutice” reprezintă sinteza chimică, fermentația, extracția, formularea ș(cid:13)i finisarea produselor farmaceutice ș(cid:13)i fabricarea produselor intermediare, în cazul în care se desfăș(cid:13)oară pe acelaș(cid:13)i amplasament; „conversia cauciucului natural sau sintetic” reprezintă orice proces de mixare, frezare, malaxare, calandrare, extrudare ș(cid:13)i vulcanizare aplicabile cauciucului natural sau sintetic, precum ș(cid:13)i operații conexe destinate să transforme cauciucul natural sau sintetic în produs finit; „curățarea suprafețelor” reprezintă, cu excepția curățării chimice uscate, orice procedeu, inclusiv degresarea, care utilizează solvenți organici pentru îndepărtarea murdăriei de pe suprafața materialelor. O activitate de curățare care constă în mai multe etape înainte sau după orice altă etapă se consideră o singură operațiune de curățare a suprafețelor. Această operațiune priveș(cid:13)te curățarea suprafețelor produselor ș(cid:13)i nu a echipamentelor de procesare; „extracția grăsimilor vegetale ș(cid:13)i animale ș(cid:13)i rafinarea uleiurilor vegetale” reprezintă extracția uleiurilor vegetale provenite din semințe ș(cid:13)i din alte materii vegetale, procesarea reziduurilor uscate destinate producerii alimentelor pentru animale ș(cid:13)i purificarea grăsimilor ș(cid:13)i a uleiurilor vegetale care provin din semințe ș(cid:13)i din materii vegetale ș(cid:13)i/sau animale; (m) „finisarea vehiculelor” reprezintă orice activitate industrială sau comercială de acoperire a suprafețelor, precum ș(cid:13)i activitățile de degresare conexe constând în: (i) acoperirea de protecție a unui vehicul rutier sau a unei părți a acestuia în cadrul lucrărilor de reparații, de întreținere sau de decorare a unui vehicul efectuate în afara instalațiilor de fabricare sau 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 93 (ii) acoperirea inițială a unui vehicul rutier sau a unei părți a acestuia, utilizând acelaș(cid:13)i tip de material de finisare, atunci când această operațiune nu se realizează pe linia de fabricație sau (iii) acoperirea de protecție a remorcilor (inclusiv a semiremorcilor); (n) „impregnarea suprafețelor din lemn” reprezintă orice procedeu de impregnare a lemnului cu un agent de conservare; (o) „condiții standard” reprezintă temperatura de 273,15 K ș(cid:13)i presiunea de 101,3 kPa; (p) „COVNM” reprezintă orice compuș(cid:13)i organici, alții decât metanul, a căror presiune de vapori este de cel puțin 0,01 kPa la 273,15 K sau a căror volatilitate este comparabilă în condițiile de aplicare indicate; (q) (r) „gaze reziduale” reprezintă descărcarea gazoasă finală care conține COVNM sau alți poluanți ș(cid:13)i care se evacuează în atmosferă printr-un coș(cid:13) de dispersie sau printr-un dispozitiv de reducere a emisiilor. Debitele volumetrice sunt exprimate în m3/oră în condiții standard; „emisii fugitive de COVNM” reprezintă orice emisie în atmosferă, sol sau apă a unor COVNM, care nu provine din gaze reziduale ș(cid:13)i, de asemenea, în cazul în care nu există alte precizări, a solvenților conținuți în produse. Emisiile fugitive cuprind emisiile de COVNM necaptate care sunt eliberate în mediul exterior prin ferestre, uș(cid:13)i, guri de aerisire ș(cid:13)i alte orificii similare. Valorile limită care sunt indicate mai jos pentru emisiile fugitive sunt calculate cu ajutorul unui plan de gestionare a solvenților (vezi apendicele I al prezentei anexe); (s) „emisii totale de COVNM” reprezintă suma emisiilor fugitive de COVNM ș(cid:13)i a emisiilor de COVNM din gazele reziduale; (t) (u) „solvenți utilizați” reprezintă cantitatea de solvenți organici, în stare pură sau conținuți în preparate, inclusiv solvenții reciclați în instalații care sunt utilizați pentru îndeplinirea unui proces ș(cid:13)i care sunt contabilizați de fiecare dată când sunt utilizați pentru efectuarea operațiunii respective; „valoare limită” reprezintă concentrația maximă a unei substanțe gazoase conținute în gazele reziduale ale unei instalații, care nu trebuie să fie depăș(cid:13)ită în timpul funcționării normale. În cazul în care nu există alte precizări, atunci aceasta trebuie calculată în funcție de raportul masei de poluant față de volumul gazelor reziduale (exprimat în mg C/Nm3, în cazul în care nu se specifică altfel), presupunând condiții standard de temperatură ș(cid:13)i presiune pentru gazele uscate. Pentru instalațiile care utilizează solvenți, valorile limită sunt furnizate în unități de masă pe unitate caracteristică a operațiunilor respective. Volumele de gaz care sunt adăugate gazelor reziduale pentru răcire sau diluție nu se iau în considerare la determinarea concentrației masei de poluant din gazele reziduale. Valorile limită se referă în general la toți compuș(cid:13)ii organici volatili, alții decât metanul (nu se face nici o altă distincție în funcție de reactivitate sau de toxicitate, de exemplu); (v) „funcționare standard” reprezintă toate fazele de funcționare, cu excepția operațiunilor de pornire ș(cid:13)i de oprire sau de întreținere a instalațiilor; (w) „substanțele dăunătoare sănătății oamenilor” se împart în două categorii: (i) COV halogenați care prezintă un potențial risc de efecte ireversibile sau (ii) substanțele periculoase care sunt cancerigene, mutagene sau toxice pentru reproducere, care pot produce cancer, alterări genetice ereditare sau cancer prin inhalare, care pot diminua fertilitatea sau care pun în pericol viața fătului. 4. Trebuie satisfăcute următoarele cerințe: (a) trebuie monitorizate emisiile de COVNM (1)ș(cid:13)i trebuie verificată respectarea valorilor limită. Se pot aplica diferite metode de verificare: măsurători continue sau intermitente, omologarea de tip sau orice alte metode corespunzătoare din punct de vedere tehnic; mai departe, aceste metode trebuie să fie viabile din punct de vedere economic; (1) Supravegherea trebuie să fie înțeleasă ca o activitate globală ce include măsurarea emisiilor, bilanțul de masă etc. Supravegherea se poate face în mod continuu sau intermitent. 94 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 (b) concentrațiile poluanților atmosferici din conductele transportatoare de gaz trebuie să fie măsurate într-un mod reprezentativ. Metodele de prelevare ș(cid:13)i analiză a probelor tuturor poluanților, ca ș(cid:13)i metodologia măsurătorilor de referință necesare etalonării sistemelor de măsură, trebuie să fie conforme cu standardele stabilite de către Comitetul European pentru Standardizare (CEN) sau de către Organizația Internațională pentru Standardizare (ISO). În perioada perfectării standardelor CEN sau ISO se aplică standardele naționale; (c) în cazul în care se impun măsurări ale emisiilor de COVNM, acestea trebuie efectuate continuu dacă emisiile de COVNM reprezintă mai mult de 10 kg carbon organic total/oră în conducta de evacuare situată în aval față de instalația de reducere a emisiilor ș(cid:13)i dacă durata de funcționare depăș(cid:13)eș(cid:13)te 200 de ore pe an. Pentru orice alte instalații, cerința minimă este ca să se efectueze cel puțin măsurări intermitente. În vederea aprobării conformității cu standardele admise, se poate recurge la metode proprii, cu condiția ca acestea să fie de rigurozitate egală; (d) în cazul măsurătorilor continue, ca o cerință minimă, se consideră că se respectă standardele de emisie în cazul în care media zilnică nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te valoarea limită în timpul funcționării normale ș(cid:13)i nici o medie orară nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te cu 150 % valorile limită. În vederea aprobării conformității cu standardele admise, se poate recurge la metode proprii, cu condiția ca acestea să fie de rigurozitate egală; (e) în cazul măsurătorilor intermitente, ca o cerință minimă, se consideră respectate standardele de emisie, în cazul în care valoarea medie a tuturor citirilor nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te valoarea limită ș(cid:13)i nici o medie orară nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te cu 150 % valoarea limită. În vederea aprobării conformității cu standardele admise, se poate recurge la metode proprii, cu condiția ca acestea să fie la fel de riguroase; (f) trebuie luate toate măsurile de precauție necesare în vederea reducerii la minimum a emisiilor de COVNM la pornirea ș(cid:13)i oprirea instalațiilor, ș(cid:13)i în cazul unei funcționări anormale; (g) măsurătorile nu sunt necesare în cazul în care nu este necesară instalarea unui dispozitiv de reducere a emisiilor în vederea respectării valorilor limită ș(cid:13)i în cazul în care se poate arăta că valorile limită nu sunt depăș(cid:13)ite. 5. Pentru gazele reziduale ar trebui aplicate următoarele valori limită, cu excepția cazului când se fac alte precizări: (a) 20 mg substanță/m3 pentru evacuările de compuș(cid:13)i organici volatili halogenați (cărora le este atribuită următoarea frază de risc „risc potențial de efecte ireversibile”), al căror debit masic total este mai mare sau egal cu 100 g/oră; (b) 2 mg/m3 (această valoare corespunde masei totale a diferiților compuș(cid:13)i) pentru evacuările compuș(cid:13)ilor organici volatili (cărora le sunt atribuite următoarele fraze de risc: „pot să provoace cancerul, pot să provoace alterări genetice ereditare, pot să provoace cancerul prin inhalare, pot pune în pericol viața fătului, pot diminua fertilitatea”), al căror debit masic total este mai mare sau egal cu 10 g/oră. 6. În cazul categoriilor de surse enumerate la punctele 9-21, se prevăd următoarele dispoziții: (a) în locul aplicării valorilor limită pentru instalațiile indicate mai jos, operatorii respectivei instalații pot fi autorizați să aplice o schemă de reducere (vezi apendicele II al prezentei anexe), al cărei scop este să le permită obținerea, prin alte mijloace, a reducerii emisiilor echivalente celor care ar fi fost obținute prin aplicarea valorilor limită indicate; (b) în privința emisiilor fugitive de COVNM, valorile indicate mai jos pentru aceste emisii trebuie aplicate ca valori limită. Cu toate acestea, în cazul în care se demonstrează autorității competente că, în cazul unei instalații, această valoare nu este fezabilă din punct de vedere tehnic ș(cid:13)i economic, atunci autoritatea competentă poate acorda o derogare pentru această instalație, cu condiția să nu fie riscuri semnificative pentru sănătate ș(cid:13)i mediu. Pentru fiecare derogare, operatorul trebuie să demonstreze autorității competente că utilizează cea mai bună tehnică disponibilă. 7. Valorile limită pentru emisiile compuș(cid:13)ilor organici volatili care provin din categoriile de surse definite la punctul 3 sunt cele indicate la punctele 8-21 următoare. 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 95 8. Depozitarea ș(cid:13)i distribuirea produselor petroliere: Tabelul 1. Valorile limită ale emisiilor de COV care provin din operațuni de depozitare ș(cid:13)i de distribuție a produselor petroliere, cu excepția operațiunilor de încărcare a navelor maritime Capacitate, caracteristici tehnice, alte specificații Valoarea prag Valoarea limită Unități de recuperare a vaporilor care deservesc instalațiile de depozitare ș(cid:13)i de distribuție din depozitele rafinăriilor sau din terminale petroliere 5 000 m3 debit anual de pro- duse 10 g COV/Nm3 inclusiv metanul Notă: Vaporii dislocați în cursul operațiilor de umplere a rezervoarelor de depozitare a produselor petroliere trebuie să fie recuperați fie în alte rezervoare de depozitare, fie în dispozitive de reducere a emisiilor care respectă valorile limită indi- cate în tabelul de mai sus. 9. Acoperirea cu adeziv: Tabelul 2. Valorile limită pentru emisiile de COVNM care provin din acoperirile cu adezivi Capacitate, caracteristici tehnice, alte specificații Valoarea prag pentru consumul de solvent (Mg/an) Valoarea limită Valoarea limită pentru emisiile fugitive de COVNM (% de solvent utilizat) Fabrici de încălțăminte; instalații noi ș(cid:13)i existente Alte acoperiri cu adezivi cu excepția încălțămintei; instalații noi ș(cid:13)i existente > 5 25 g solvent pe pereche 5-15 > 15 50 (a) mg C/Nm3 50 (a) mg C/Nm3 25 20 (a) În cazul în care tehnicile folosite permit reutilizarea solventului recuperat, atunci valoarea limită este de 150 mg C/Nm3. 10. Laminarea lemnului ș(cid:13)i a materialelor plastice: Tabelul 3. Valorile limită pentru emisiile de COVNM care provin din laminarea lemnului ș(cid:13)i a materialelor plastice Capacitate, caracteristici tehnice, alte specificații Valoarea prag pentru consumul de solvent (Mg/an) Valoarea limită pentru emisiile totale de COVNM Laminarea lemnului ș(cid:13)i a materiale- lor plastice: instalații noi ș(cid:13)i existente > 5 30 g COVNM/m2 11. Procese de acoperire (suprafețe metalice ș(cid:13)i plastice ale autoturismelor, cabinelor de camion, camioanelor, autobuzelor, suprafețelor din lemn): Tabelul 4. Valorile limită ale emisiilor COVNM care provin din procese de acoperire în industria automobilelor Capacitate, caracteristici tehnice, alte specificații Valoarea prag pentru consumul de solvent (Mg/an) (a) Valoarea limită pentru emisiile totale de COVNM (b) Instalații autoturismelor (M1, M2) noi, acoperirea > 15 (ș(cid:13)i > 5 000 unități acoperite/an)| 45 g COVNM/m2 sau 1,3 kg/unitate ș(cid:13)i 33 g COVNM/m2 (a) Pentru un consum de solvent mai mic sau egal cu 15 Mg/an (acoperirea autoturismelor), se aplică valorile din tabelul 14 privind refinisarea autoturismelor. (b) Valorile limită totale sunt exprimate în funcție de raportul dintre masa de solvent (g) emisă ș(cid:13)i suprafața produsului (în m2). Prin suprafața produsului se înțelege suprafața calculată ca suma dintre suprafața totală de acoperire prin electroforeză ș(cid:13)i suprafețele tuturor părților care se pot adăuga în timpul fazelor succesive ale procesului de acoperire, dacă pe ele se aplică aceleaș(cid:13)i substanțe de acoperire. Suprafața zonei de acoperire prin electroforeză se calculează prin formula următoare: (2 × greutatea totală a carcasei produsului): (grosimea medie a tablei × densitatea tablei). 96 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 Capacitate, caracteristici tehnice, alte specificații Valoarea prag pentru consumul de solvent (Mg/an) (a) Valoarea limită pentru emisiile totale de COVNM (b) Instalații autoturismelor (M1, M2) existente, acoperirea > 15 (ș(cid:13)i > 5 000 unități acoperite/an)| 60 g COVNM/m2 sau 1,9 kg/unitate ș(cid:13)i 41 g COVNM/m2 Instalații noi ș(cid:13)i instalații existente, aco- perirea autoturismelor (M1, M2) > 15 (≤ 5 000 blocuri ș(cid:13)asiu- caroserie acoperite/an sau > 3 500 ș(cid:13)asiuri acoperite/an) 90 g COVNM/m2 sau 1,5 kg/unitate ș(cid:13)i 70 g COVNM/m2 Instalații noi, acoperirea cabinelor de camioane noi (N1, N2, N3) > 15 (≤ 5 000 unități acoperite/an) Instalații noi, acoperirea cabinelor de camioane noi (N1, N2, N3) > 15 (> 5 000 unități acoperite/an) Instalații acoperirea existente, cabinelor de camioane noi (N1, N2, N3) > 15 (≤ 5 000 unități acoperite/an) Instalații acoperirea existente, cabinelor de camioane noi (N1, N2, N3) > 15 (> 5 000 unități acoperite/an) Instalații noi, acoperirea camioanelor ș(cid:13)i furgoanelor noi (fără cabine) (N1, N2, N3) > 15 (≤ 2 500 unități acoperite/an) Instalații noi, acoperirea camioanelor ș(cid:13)i furgoanelor noi (fără cabine) (N1, N2, N3) > 15 (> 2 500 unități acoperite/an) Instalații acoperirea existente, camioanelor ș(cid:13)i furgoanelor noi (fără cabine) (N1, N2, N3) > 15 (≤ 2 500 unități acoperite/an) Instalații acoperirea existente, camioanelor ș(cid:13)i furgoanelor noi (fără cabine) (N1, N2, N3) > 15 (> 2 500 unități acoperite/an) 65 g COVNM/m2 55 g COVNM/m2 85 g COVNM/m2 75 g COVNM/m2 90 g COVNM/m2 70 g COVNM/m2 120 g COVNM/m2 90 g COVNM/m2 Instalații noi, acoperirea autobuzelor noi (M3) > 15 (≤ 2 000 unități acoperite/an) 210 g COVNM/m2 Instalații noi, acoperirea autobuzelor noi (M3) > 15 (> 2 000 unități acoperite/an) 150 g COVNM/m2 Instalații existente, acoperirea autobu- zelor noi (M3) > 15 (≤ 2 000 unități acoperite/an) 290 g COVNM/m2 (a) Pentru un consum de solvent mai mic sau egal cu 15 Mg/an (acoperirea autoturismelor), se aplică valorile din tabelul 14 privind refinisarea autoturismelor. (b) Valorile limită totale sunt exprimate în funcție de raportul dintre masa de solvent (g) emisă ș(cid:13)i suprafața produsului (în m2). Prin suprafața produsului se înțelege suprafața calculată ca suma dintre suprafața totală de acoperire prin electroforeză ș(cid:13)i suprafețele tuturor părților care se pot adăuga în timpul fazelor succesive ale procesului de acoperire, dacă pe ele se aplică aceleaș(cid:13)i substanțe de acoperire. Suprafața zonei de acoperire prin electroforeză se calculează prin formula următoare: (2 × greutatea totală a carcasei produsului): (grosimea medie a tablei × densitatea tablei). 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 97 Capacitate, caracteristici tehnice, alte specificații Valoarea prag pentru consumul de solvent (Mg/an) (a) Valoarea limită pentru emisiile totale de COVNM (b) Instalații existente, acoperirea auto- buzelor noi (M3) > 15 (> 2 000 unități acoperite/an) 225 g COVNM/m2 (a) Pentru un consum de solvent mai mic sau egal cu 15 Mg/an (acoperirea autoturismelor), se aplică valorile din tabelul 14 privind refinisarea autoturismelor. (b) Valorile limită totale sunt exprimate în funcție de raportul dintre masa de solvent (g) emisă ș(cid:13)i suprafața produsului (în m2). Prin suprafața produsului se înțelege suprafața calculată ca suma dintre suprafața totală de acoperire prin electroforeză ș(cid:13)i suprafețele tuturor părților care se pot adăuga în timpul fazelor succesive ale procesului de acoperire, dacă pe ele se aplică aceleaș(cid:13)i substanțe de acoperire. Suprafața zonei de acoperire prin electroforeză se calculează prin formula următoare: (2 × greutatea totală a carcasei produsului): (grosimea medie a tablei × densitatea tablei). Tabelul 5. Valorile limită ale emisiilor de COVNM care provin din procesele de acoperire din diferite sectoare industriale Capacitate, caracteristici tehnice, alte specificații Valoarea prag pentru consumul de solvent (Mg/an) Valoarea limită (mg C/Nm3) Valoarea limită pentru emisiile fugitive de COVNM (% de solvent utilizat) Instalații noi ș(cid:13)i existente: alte procese de acoperire pe suprafețe din metal, plastic, folie ș(cid:13)i țesături, hârtie (cu excepția tipăririi serigrafice a textilelor, vezi tipărirea) Instalații noi ș(cid:13)i existente: vopsirea suprafețelor din lemn 5 -15 100 (a) (b) 25 (b) > 15 15-25 > 25 50/75 (b) (c) (d) 20 (b) 100 (a) 50/75 (c) 25 20 (a) Valoarea limită se aplică operațiilor de acoperire ș(cid:13)i de uscare efectuate în condiții controlate. (b) Dacă nu este posibil să se opereze în condiții controlate (construcții navale, vopsirea aeronavelor etc. ), atunci instalațiile sunt exceptate de la aplicarea acestor valori. Schema de reducere menționată la alineatul (6) litera (a) trebuie aplicată, în afara cazului când autorității competente i se poate demonstra faptul că această opțiune nu este posibilă din punct de vedere teh- nic ș(cid:13)i economic. În acest caz, operatorul trebuie să dovedească autorității competente că a folosit cea mai bună soluție dis- ponibilă tehnic. (c) Prima valoare priveș(cid:13)te operațiunile de uscare, cea de-a doua valoare se referă la procesele de acoperire. (d) În cazul în care, la acoperirea textilelor, tehnicile folosite permit reutilizarea solvenților recuperați, atunci valoarea limită este de 150 mg C/Nm3 în total pentru uscare ș(cid:13)i acoperire. 12. Acoperirea bobinelor: Tabelul 6. Valorile limită ale emisiilor de COVNM care provin din acoperirea bobinelor Capacitate, caracteristici tehnice, alte specificații Valoarea prag pentru consumul de solvent (Mg/an) Valoarea limită (mg C/Nm3) Valoarea limită pentru emisiile fugitive de COVNM (% de solvent utilizat) Instalații noi Instalații existente > 25 > 25 50 (a) 50 (a) 5 10 (a) Dacă tehnicile folosite permit reutilizarea solventului recuperat, atunci valoarea limită este de 150 mg C/Nm3 98 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 13. Curățarea chimică uscată: Tabelul 7. Valorile limită ale emisiilor de COVNM care provin de la curățarea uscată Capacitate, caracteristici tehnice, alte specificații Valoarea prag pentru consumul de solvent (Mg/an) Valoarea limită (COVNM/kg) Instalații noi ș(cid:13)i existente 0 20 g (a) (a) Valoarea limită pentru totalul emisiilor de COVNM exprimate ca masă de solvent emis pe masă de produs curățat ș(cid:13)i uscat. 14. Fabricarea preparatelor de acoperire, a lacurilor, a cernelurilor ș(cid:13)i adezivilor: Tabelul 8. Valorile limită ale emisiilor de COVNM care provin din fabricarea preparatelor de acoperire, a lacurilor, a cernelurilor ș(cid:13)i adezivilor Capacitate, caracteristici tehnice, alte specificații Valoarea prag pentru consumul de solvent (Mg/an) Valoarea limită (mg C/Nm3) Valoarea limită pentru emisiile fugitive de COVNM (% de solvent utilizat) Instalații noi ș(cid:13)i existente 100-1 000 > 1 000 150 (a) 150 (c) 5 (a) (b) 3 (c) (b) (a) Se poate aplica o valoare limită totală de 5 % din solventul utilizat în locul limitei concentrației din gazele reziduale ș(cid:13)i a valorii limită pentru emisiile fugitive de COVNM. (b) Valoarea limită pentru emisiile fugitive nu include solvenții vânduți ca parte a unui preparat conținut într-un recipient etanș(cid:13). (c) Se poate aplica o valoare limită totală de 3 % din solventul utilizat în locul limitei concentrației din gazele reziduale ș(cid:13)i a valorii limită pentru emisiile fugitive de COVNM. 15. Tipărirea (flexografie, tipărire pe rotativă ofset cu uscare prin încălzire, rotogravură de editare etc. ): Tabelul 9. Valorile limită ale emisiilor de COVNM care provin din procese de tipărire Capacitate, caracteristici tehnice, alte specificații Valoarea prag pentru consumul de solvent (Mg/an) Valoarea limită (mg C/Nm3) Valoarea limită pentru emisiile fugitive de COVNM (% de solvent utilizat) Instalații noi ș(cid:13)i existente: tipărirea ofset cu uscare prin încălzire Instalații noi: rotogravură de editare Instalații rotogravură de editare existente: 15-25 > 25 > 25 > 25 100 20 75 75 30 (a) 30 (a) 10 15 (a) Reziduurile de solvent din produsele finite nu sunt considerate ca făcând parte din emisiile fugitive de COVNM. 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 99 Capacitate, caracteristici tehnice, alte specificații Valoarea prag pentru consumul de solvent (Mg/an) Valoarea limită (mg C/Nm3) Valoarea limită pentru emisiile fugitive de COVNM (% de solvent utilizat) Instalații noi ș(cid:13)i existente: rotogravură destinată altor scopuri, flexografie, pe tipărire ș(cid:13)i rotativă, glazurare serigrafică laminare Instalații noi ș(cid:13)i existente: serigrafică pe tipărire rotativă ș(cid:13)i a cartoanelor textilelor 15-25 > 25 > 30 16. Fabricarea produselor farmaceutice: 100 100 100 25 20 20 Tabelul 10. Valorile limită ale emisiilor de COVNM care provin din fabricarea produselor farmaceutice Capacitate, caracteristici tehnice, alte specificații Valoarea prag pentru consumul de solvent (Mg/an) Valoarea limită (mg C/Nm3) Valoarea limită pentru emisiile fugitive de COVNM (% de solvent utilizat) Instalații noi Instalații existente > 50 > 50 20 (a) (b) 5 (b) (c) 20 (a) (d) 15 (d) (c) (a) În cazul în care tehnicile folosite permit reutilizarea solvenților recuperați, atunci valoarea limită este de 150 mg C/Nm3. (b) Se poate aplica o valoare limită totală de 5 % din solventul utilizat în locul limitei concentrațiilor din gazele reziduale ș(cid:13)i a valorii limită pentru emisiile fugitive de COVNM. (c) Valoarea limită pentru emisiile fugitive nu include solvenții vânduți ca parte a unui preparat conținut într-un recipient etanș(cid:13). (d) Se poate aplica o valoare limită totală de 15 % din solventul utilizat în locul limitei concentrației din gazele reziduale ș(cid:13)i a valorii limită pentru emisiile fugitive de COVNM. 17. Conversia cauciucului natural sau sintetic: Tabelul 11. Valorile limită ale emisiilor de COVNM care provin din conversia cauciucului natural sau sintetic Capacitate, caracteristici tehnice, alte specificații Valoarea prag pentru consumul de solvent (Mg/an) Valoarea limită (mg C/Nm3) Valoarea limită pentru emisiile fugitive de COVNM (% de solvent utilizat) Instalații noi ș(cid:13)i existente: conversia cauciucului natural sau sintetic > 15 20 (a) (b) 25 (a) (c) (a) Se poate aplica o valoare limită totală de 25 % din solventul utilizat în locul limitei concentrațiilor din gazele reziduale ș(cid:13)i a valorii limită pentru emisiile fugitive de COVNM. (b) Dacă tehnicile folosite permit reutilizarea solvenților recuperați, atunci valoarea limită este 150 mg C/Nm3. (c) Valoarea limită pentru emisiile fugitive nu include solvenții vânduți ca parte a unui preparat conținut într-un recipient etanș(cid:13). 100 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 18. Curățarea suprafețelor: Tabelul 12. Valorile limită ale emisiilor de COVNM care provin din curățarea suprafețelor Capacitate, caracteristici tehnice, alte specificații Valoarea prag pentru consumul de solvent (Mg/an) Valoarea limită (mg C/Nm3) Valoarea limită pentru emisiile fugitive de COVNM (% de solvent utilizat) Instalații noi ș(cid:13)i existente: curățarea suprafețelor cu ajutorul substanțelor menționate la alineatul (3) litera (w) Instalații noi ș(cid:13)i existente: alte feluri de curățare 1-5 > 5 2-10 > 10 20 20 75 (a) 75 (a) 15 10 20 (a) 15 (a) (a) Instalațiile care pot demonstra autorității competente că media conținutului de solvent organic al tuturor substanțelor uti- lizate pentru curățare nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te 30 % în masă sunt exceptate de la aplicarea acestei valori. 19. Extracția grăsimilor vegetale ș(cid:13)i animale ș(cid:13)i rafinarea uleiurilor vegetale: Tabelul 13. Valorile limită ale emisiilor de COVNM care provin din extracția uleiurilor vegetale ș(cid:13)i a grăsimilor animale ș(cid:13)i din rafinarea uleiurilor vegetale Capacitate, caracteristici tehnice, alte specificații Valoarea prag pentru consumul de solvent (Mg/an) Valoarea limită totală (kg/Mg) Instalații noi ș(cid:13)i existente > 10 Grăsimi animale: Semințe de ricin: Semințe de colză: Semințe de floarea soarelui: Boabe de soia (concasare normală): Boabe de soia (fulgi albi): 1,5 3,0 1,0 1,0 0,8 1,2 Alte semințe ș(cid:13)i materiale vegetale: 3,0 (a) Alte fracționare, rafinării (b) procedee de cu excepția Rafinarea: 1,5 4,0 (a) Valorile limită pentru totalul emisiilor de COVNM care provin de la instalațiile de tratare a semințelor ș(cid:13)i a altor materii vege- tale pentru loturi simple trebuie stabilite de la caz la caz de către autoritățile competente pe baza celor mai bune tehnologii disponibile. (b) Eliminarea impurităților prezente în uleiuri. 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 101 20. Refinisarea vehiculelor: Tabelul 14. Valorile limită ale emisiilor de COVNM care provin din operațiile de refinisare a vehiculelor Capacitate, caracteristici tehnice, alte specificații Valoarea prag pentru consumul de solvent (Mg/an) Valoarea limită (mg C/Nm3) Valoarea limită pentru emisiile fugitive de COVNM (% de solvent utilizat) Instalații noi ș(cid:13)i existente > 0,5 50 (a) 25 (a) Respectarea valorilor limită se dovedeș(cid:13)te prin măsurarea mediilor pe 15 minute. 21. Impregnarea suprafețelor din lemn: Tabelul 15. Valorile limită ale emisiilor de COVNM care provin din impregnarea suprafețelor din lemn Capacitate, caracteristici tehnice, alte specificații Valoarea prag pentru consumul de solvent (Mg/an) Valoarea limită (mg C/Nm3) Valoarea limită pentru emisiile fugitive de COVNM (% de solvent utilizat) Instalații noi ș(cid:13)i existente > 25 100 (a) (b) 45 (b) (a) Nu se aplică la impregnările cu creozot. (b) Pentru lemnul tratat, se poate aplica o valoare limită totală de 11 kg/m3 de solvent utilizat în locul limitei concentrațiilor din gazele reziduale ș(cid:13)i a valorii limită pentru emisiile fugitive de COVNM. B. Canada 22. Valorile limită pentru reducerea emisiilor compuș(cid:13)ilor organici volatili (COV) care provin din surse fixe noi ș(cid:13)i care fac parte din următoarele categorii de surse fixe se determină în conformitate cu indicațiile disponibile despre nivelurile ș(cid:13)i tehnologiile de reducere, inclusiv valorile limită aplicate în alte țăriș(cid:13)i pe baza documentelor următoare: (a) Consiliul Canadian al Miniș(cid:13)trilor Mediului (CCME). Codul practicilor de mediu, aplicabile reducerii emisiilor de solvenți care provin de la instalațiile de curățare chimică uscată. Decembrie 1992. PN1053. (b) CCME. Linii directoare de mediu pentru reducerea emisiilor de compuș(cid:13)i organici volatili care provin din procese chimice organice noi. Septembrie 1993. PN 1108. (c) CCME. Codul practicilor de mediu pentru măsurarea ș(cid:13)i reducerea emisiilor fugitive de COV care rezultă din pierderi de material. Octombrie 1993. PN 1106. (d) CCME. Program de reducere cu 40 % a emisiilor COV care provin din adezivi ș(cid:13)i agenții de etanș(cid:13)eizare. Martie 1994. PN 1116. (e) CCME. Plan destinat reducerii cu 20 % a emisiilor COV care provin din acoperirea suprafețelor pentru consumatori. Martie 1994. PN 1114. (f) CCME. Linii directoare pentru reducerea emisiilor COV provenite de la rezervoarele de depozitare pe sol. Iunie 1995. PN 1180. (g) CCME. Codul practicilor de mediu privind recuperarea vaporilor în timpul alimentării vehiculelor la stațiile-service ș(cid:13)i la alte instalații de distribuire a produselor petroliere. (Etapa a II-a) Aprilie 1995. PN 1184. (h) CCME. Codul practicilor de mediu aplicabile reducerii emisiilor de solvenți care provin de la instalațiile de degresare comerciale ș(cid:13)i industriale. Iunie 1995. PN 1182. 102 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 (i) CCME. Standarde noi de randament ș(cid:13)i liniile directoare pentru reducerea emisiilor COV care provin de la instalațiile de aplicare a vopselei în fabricile canadiene de automobile. August 1995. PN 1234. (j) CCME. Linii directoare de mediu pentru reducerea emisiilor COV care provin din industria de prelucrare a materialelor plastice. Iulie 1997. PN 1276. (k) CCME. referitoare comercială/industrială. Refinisarea automobilelor. August 1997. PN 1288. Standarde naționale conținutul la în COV a proceselor de acoperire C. Statele Unite ale Americii 23. Valorile limită pentru controlul emisiilor COV care provin de la surse fixe noi din categoriile următoarelor surse fixe sunt prezentate în următoarele documente: (a) Rezervoare de depozitare a hidrocarburilor lichide - Codul reglementărilor federale (CFR) titlul 40 partea 60 secțiunea K ș(cid:13)i secțiunea Ka. (b) Rezervoare de depozitare a lichidelor organice volatile - CFR titlul 40 partea 60 secțiunea Kb. (c) Rafinării de petrol - CFR titlul 40 partea 60 secțiunea J; (d) Acoperirea suprafețelor mobilierului metalic - CFR titlul 40 partea 60 secțiunea EE. (e) Acoperirea suprafețelor automobilelor ș(cid:13)i camionetelor - CFR titlul 40 partea 60 secțiunea MM. (f) Rotogravură de editură - CFR titlul 40 partea 60 secțiunea QQ. (g) Operații de acoperire ale suprafețelor benzilor ș(cid:13)i etichetelor lipite sub presiune - CFR titlul 40 partea 60 secțiunea RR. (h) Acoperirea suprafețelor utilajelor mari, bobinajelor metalice ș(cid:13)i a recipientelor pentru băuturi - CFR titlul 40 partea 60 secțiunea SS, secțiunea TT ș(cid:13)i secțiunea WW. (i) Terminale pentru produse petroliere în vrac - CFR titlul 40 partea 60 secțiunea XX. (j) Fabricarea anvelopelor de cauciuc - CFR titlul 40 partea 60 secțiunea BBB. (k) Fabricarea polimerilor - CFR titlul 40 partea 60 secțiunea DDD. (l) Acoperirea ș(cid:13)i tipărirea produselor de vinil ș(cid:13)i uretan - CFR titlul 40 partea 60 secțiunea FFF. (m) Echipamente de rafinarea petrolului: sisteme asociate pierderilor ș(cid:13)i apelor reziduale - CFR titlul 40 partea 60 secțiunea GGG ș(cid:13)i secțiunea QQQ. (n) Producerea fibrelor sintetice - CFR titlul 40 partea 60 secțiunea HHH. (o) Curățarea chimică uscată cu hidrocarburi - CFR titlul 40 partea 60 secțiunea JJJ. (p) Instalații de tratare a gazelor naturale continentale - CFR titlul 40 partea 60 secțiunea KKK. (q) Pierderi de material în industria de fabricare a produselor chimice organice de sinteză, instalații de oxidare a aerului, operații de distilare ș(cid:13)i procese reactive - CFR titlul 40 partea 60 secțiunea VV, secțiunea III, secțiunea NNN ș(cid:13)i secțiunea RRR. (r) Acoperirea benzilor magnetice - CFR titlul 40 partea 60 secțiunea SSS. (s) Acoperirea suprafețelor industriale - CFR titlul 40 partea 60 secțiunea TTT. (t) Acoperirea cu polimeri a dispozitivelor asociate substraturilor de suport - CFR titlul 40 partea 60 secțiunea VVV. 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 103 Apendicele I PLANUL DE GESTIONARE A SOLVENȚILOR Introducere 1. Prezentul apendice la anexa privind valorile limită ale emisiilor de compuș(cid:13)i organici volatili nemetanici (COVNM) care provin de la surse fixe conține recomandări privind punerea în aplicare a unui plan de gestionare a solvenților. Se definesc principiile de aplicare [alineatul (2)], un cadru pentru stabilirea bilanțului de masă [alineatul (3)] ș(cid:13)i modalitățile de verificare a realizării dispozițiilor [alineatul (4)]. Principii 2. Planul de gestionare a solvenților are următoarele scopuri: (a) verificarea respectării dispozițiilor prevăzute în anexă; (b) identificarea posibilităților viitoare de reducere a emisiilor. Definiții 3. Următoarele definiții furnizează cadrul pentru elaborarea bilanțului masic: (a) solvenți organici utilizați la intrarea în proces: I1. I2. cantitatea de solvenți organici în stare pură sau conținuți în preparate cumpărate, care este utilizată în instalație, în cursul perioadei pentru care se calculează bilanțul masic; cantitatea de solvenți organici puri sau conținuți în preparate, care este recuperată ș(cid:13)i reutilizată ca solvent la intrarea în cadrul procesului (solventul reciclat este contabilizat la fiecare utilizare); (b) solvenți organici rezultați la ieș(cid:13)irea din proces: O1. Emisii de COVNM din gazele reziduale. O2. Solvenți organici deversați în apă, ținând cont, dacă este cazul, de tratarea apelor reziduale în calculul pentru O5. O3. Cantitatea de solvenți organici care rămân sub formă de impurități sau de reziduuri în produsele rezultate din procese. O4. Emisiile necaptate de solvenți organici din atmosferă. Acest emisii provin din ventilația generală a încăperilor, cu eliberarea aerului în mediul exterior prin ferestre, uș(cid:13)iș(cid:13)i alte orificii similare. O5. Solvenți organici ș(cid:13)i/sau compuș(cid:13)i organici pierduți în urma unor reacții chimice sau fizice (inclusiv, de exemplu, cei care sunt distruș(cid:13)i prin incinerare sau prin alte tratamente aplicate gazelor reziduale sau apelor reziduale sau captate, de exemplu, prin adsorbție, în măsura în care nu sunt contabilizați la punctele O6, O7 sau O8). O6. Solvenți organici conținuți în deș(cid:13)eurile colectate. O7. Solvenți organici în stare pură sau conținuți în preparate care sunt vândute sau destinate vânzării ca produs cu valoare comercială. O8. Solvenți organici conținuți în preparate, care se recuperează în vederea unei reutilizări, dar nu ca substanțe utilizate la intrarea în procesul tehnologic respectiv, în măsura în care nu sunt contabilizați la punctul O7. O9. Solvenți organici eliberați în alte moduri. 104 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 Ghid de utilizare a planului de gestionare a solvenților pentru verificarea conformității 4. Utilizarea planului de gestionare a solvenților depinde de cerința specială care face obiectul verificării, după cum urmează: (a) Verificarea aplicării opțiunii de reducere prevăzută la alineatul (6) litera (a) din anexă, cu valoarea limită totală exprimată în emisii de solvent pe unitate de produs, sau într-un alt mod indicat în anexă. (i) Pentru toate activitățile efectuate în conformitate cu opțiunea de reducere menționată la alineatul (6) litera (a) din anexă, planul de gestionare a solvenților ar trebui să fie pus în aplicare anual în scopul determinării consumului. Consumul se calculează prin ecuația următoare: C = I1 - O8 Trebuie să se procedeze în acelaș(cid:13)i mod pentru produsele solide utilizate în procesele de acoperire, pentru a cunoaș(cid:13)te în fiecare an valoarea de referință a emisiilor anuale ș(cid:13)i nivelurile de emisie; (ii) în cazul în care se verifică conformitatea cu valoarea limită totală, exprimată în emisii de solvent pe unitate de produs sau în alt mod indicat în anexă, planul de gestionare a solvenților în scopul determinării emisiilor de COVNM trebuie să fie pus în aplicare anual. Emisiile de COVNM se calculează prin ecuația următoare: E = F + O1 unde F reprezintă emisiile fugitive de COVNM definite la litera (b) punctul (i) de mai jos. Valoarea astfel obținută se împarte la parametrul aplicabil produsului în cauză, (b) determinarea emisiilor fugitive de COVNM în scopul comparării cu valorile indicate în anexa pentru acest tip de emisie: (i) Metodologie: emisiile fugitive de COVNM pot fi calculate prin ecuațiile următoare: F = I1 - O1 - O5 - O6 - O7 - O8 sau F = O2 + O3 + O4 + O9 Această cantitate se poate determina prin măsurarea directă a fiecărui element. Alternativ, se poate face un calcul echivalent prin alte mijloace, de exemplu, prin folosirea randamentului de captare a procesului. Valoarea emisiilor fugitive se exprimă ca procent din cantitatea de solvenți utilizată la intrarea în proces, care se poate calcula prin ecuația următoare: I = I1 + I2 (ii) Frecvența: emisiile fugitive de COVNM se pot determina printr-un ciclu redus dar reprezentativ de măsurători. Nu este necesară repetarea acestor măsurări daca echipamentul nu a fost modificat. 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 105 Apendicele II PROGRAMUL DE REDUCERE Principii 1. Programul de reducere are drept scop să ofere operatorului posibilitatea de a obține prin alte mijloace o reducere a emisiilor echivalentă cu aceea pe care ar realiza-o aplicând valorile limită. În acest scop, operatorul poate utiliza orice program de reducere conceput special pentru instalația sa, cu condiția realizării în final a unei reduceri echivalente a emisiilor. Părțile raportează progresele obținute în realizarea aceleiaș(cid:13)i reduceri a emisiilor, inclusiv experiența acumulată din aplicarea programului de reducere. Aplicarea 2. Programul de mai jos este utilizabil la aplicarea preparatelor de acoperire, a lacurilor, a adezivilor sau a cernelurilor. În cazul în care acest program nu este corespunzător, autoritatea competentă poate autoriza operatorul să aplice orice alt program despre care consideră că respectă principiile expuse aici. Programul se concepe ținând cont de următorii factori: (a) dacă produsele de substituție care conțin cantități mici de solvenți sau chiar deloc sunt încă în faza de cercetare, atunci se acordă operatorului o prelungire a termenului de punere în aplicare a programului său de reducere a emisiilor; (b) valoarea de referință pentru reducerea emisiilor trebuie să corespundă, pe cât posibil, emisiilor care ar rezulta în cazul în care nu ar fi fost luată nici o măsură de reducere. 3. Programul de reducere care urmează se aplică instalațiilor pentru care se poate presupune un conținut solid constant al produsului; acest conținut poate servi ca valoare de referință pentru reducerea emisiilor. (a) Utilizatorul prezintă un program de reducere a emisiilor care prevede, în special, o diminuare a conținutului mediu de solvent din cantitatea totală utilizată ș(cid:13)i/sau o creș(cid:13)tere a eficienței utilizării părții solide a produsului în vederea realizării unei reduceri a emisiilor totale provenite din instalație la un nivel numit emisie țintă ș(cid:13)i care corespunde unui anumit procentaj dat al emisiilor anuale de referință. Programul trebuie prezentat după următorul calendar: Intervalul de timp Emisii anuale totale maximale autorizate Instalații noi Instalații existente până la 31. 10. 2001 până la 31. 10. 2005 Emisie-țintă × 1,5 până la 31. 10. 2004 până la 31. 10. 2007 Emisie-țintă (b) Valoarea emisiilor anuale de referință se calculează după cum urmează: (i) se determină masa totală a substanțelor solide din cantitatea de preparat de acoperire ș(cid:13)i/sau cerneală, lac sau adeziv consumată în cursul unui an. Se înțeleg prin substanțe solide toate substanțele prezente în preparate de acoperire, cerneluri, lacuri sau adezivi, care devin solide în urma evaporării apei sau a compuș(cid:13)ilor organici volatili; (ii) se calculează valoarea emisiilor anuale de referință înmulțind masa determinată la punctul (i) cu factorul corespunzător din tabelul de mai jos. Autoritatea competentă poate ajusta aceș(cid:13)ti factori în cazul instalațiilor individuale pentru care s-a stabilit că produsele solide se utilizează într-un mod mai eficient. 106 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 Activitatea Factorul de multiplicare pentru utilizarea la litera (b) punctul (ii) Rotogravură de editură; flexografie; caș(cid:13)erări ca parte a unui procedeu de tipărire; tipărirea; glazurare, parte a unui procedeu de tipărire; vopsirea suprafețelor din lemn; vopsirea suprafețelor tex- tile, țesături, film sau hârtie; aplicarea adezivilor Izolarea bobinelor, finisarea vehiculelor Acoperiri pentru produse alimentare; acoperiri aerospațială în industria Alte vopsiri ș(cid:13)i tipăriri serigrafice pe rotativă 4 3 2,33 1,5 (iii) emisia-țintă este egală cu emisia anuală de referință înmulțită cu un procent egal cu: — (valoarea emisiei fugitive + 15), pentru instalațiile din sectoarele următoare: — acoperirea vehiculelor (consum de solvent < 15 Mg/an) ș(cid:13)i finisarea vehiculelor; — acoperirea suprafețelor de metal, plastic, textile, țesături, film ș(cid:13)i hârtie (consum de solvent cuprins între 5 ș(cid:13)i 15 Mg/an); — vopsirea suprafețelor din lemn (consum de solvent cuprins între 15 ș(cid:13)i 25 Mg/an); — (valoarea emisiei fugitive + 5) pentru toate celelalte instalații; (iv) conformitatea se îndeplineș(cid:13)te în cazul în care emisia efectivă de solvenți determinată cu ajutorul planului de gestionare a solvenților este mai mică sau egală cu valoarea țintă de emisie. 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 107 ANEXA VII TERMENELE CUPRINSE ÎN ARTICOLUL 3 1. Termenele de aplicare a valorilor limită menționate la articolul 3 alineatele (2) ș(cid:13)i (3) sunt: (a) pentru sursele fixe noi, un an de la data intrării în vigoare a prezentului protocol pentru partea în cauză; (b) pentru sursele fixe existente: (i) în cazul părților care nu sunt țări cu economie în tranziție, un an de la data intrării în vigoare a prezentului protocol sau la 31 decembrie 2007, oricare este data cea mai îndepărtată; (ii) în cazul părților care sunt țări cu economie în tranziție, opt ani de la data intrării în vigoare a prezentului protocol. 2. Termenele de aplicare a valorilor limită pentru carburanții ș(cid:13)i sursele mobile noi specificate la articolul 3 alineatul (5) ș(cid:13)i a valorilor limită pentru motorină, specificate în tabelul 2 din anexa IV sunt: (i) în cazul părților care nu sunt țări cu economie în tranziție, data intrării în vigoare a prezentului protocol sau datele asociate măsurilor specificate în anexa VIII ș(cid:13)i valorilor limită specificate în tabelul 2 din anexa IV, oricare este data cea mai îndepărtată ș(cid:13)i (ii) în cazul părților care sunt țări cu economie în tranziție, cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului protocol sau cinci ani după datele asociate măsurilor specificate în tabelul 2 din anexa IV, oricare este data cea mai îndepărtată. Aceste termene nu se aplică părților la prezentul protocol în măsura în care acestea sunt supuse unor termene mai apropiate pentru motorină în temeiul Protocolului privind reducerea suplimentară a emisiilor de sulf. 3. În sensul prezentei anexe, „țări cu economie în tranziție” reprezintă acele părți care au depus, cu instrumentul lor de ratificare, acceptare, aprobare sau aderare, o declarație conform căreia acestea doresc să fie tratate ca țări cu economie în tranziție în sensul punctelor 1 ș(cid:13)i/sau 2 din prezenta anexă. 108 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 ANEXA VIII VALORI LIMITĂ PENTRU CARBURANȚI Ș(cid:13) I SURSE MOBILE NOI INTRODUCERE 1. Secțiunea A se aplică părților, cu excepția Canadei ș(cid:13)i Statelor Unite ale Americii, secțiunea B se aplică pentru Canada ș(cid:13)i secțiunea C se aplică pentru Statele Unite ale Americii. 2. Anexa conține valorile limită pentru NOx, exprimat ca echivalenți de dioxid de azot (NO2), ș(cid:13)i pentru hidrocarburi dintre care cea mai mare parte sunt compuș(cid:13)i organici volatili ș(cid:13)i, de asemenea, specificații de mediu aplicabile carburanților comercializați pentru autovehicule. 3. Termenele pentru aplicarea valorilor limită din prezenta anexă sunt cuprinse în anexa VII. A. Părțile, cu excepția Canadei ș(cid:13)i Statelor Unite ale Americii A u t o t u r i s m e ș(cid:13) i v e h i c u l e u t i l i t a r e uș(cid:13) o a r e 4. Valorile limită pentru vehiculele cu motor care au cel puțin patru roți ș(cid:13)i care servesc pentru transportul de persoane (categoria M) ș(cid:13)i de mărfuri (categoria N) sunt indicate în tabelul 1. V e h i c u l e u t i l i t a r e g r e l e 5. Valorile limită pentru vehiculele utilitare grele sunt indicate în tabelele 2ș(cid:13)i 3, în funcție de procedurile de testare care li se aplică. M o t o c i c l e t e ș(cid:13) i m o t o r e t e 6. Valorile limită pentru motociclete ș(cid:13)i motorete sunt indicate în tabelele 6 ș(cid:13)i 7. V e h i c u l e ș(cid:13) i m o t o a r e n e r u t i e r e 7. Valorile limită pentru motoarele tractoarelor agricole ș(cid:13)i forestiere ș(cid:13)i pentru alte vehicule/motoare nerutiere sunt indicate în tabelele 4 ș(cid:13)i 5. Valorile care corespund fazei I (tabelul 4) au fost stabilite pe baza Regulamentului CEE nr. 96, „Dispoziții uniforme pentru omologarea motoarelor cu aprindere prin compresie destinate tractoarelor agricole ș(cid:13)i forestiere cu privire la emisiile de poluanți care provin de la motor”. 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 109 ) b ( e l u c i t r a P t o z a e d i z i x o i s, i r u b r a c o r d H i i i ț a n b m o c t o z a e d i z i x O i r u b r a c o r d H i n o b r a c e d d i x o n o M ă t i m i l i r o l a V e r a o s, u e r a t i l i t u e l u c i h e v i s, e m s i r u t o t u a u r t n e p ă t i m i l e l i r o l a V. 1 l u l e b a T ) m k / g ( 4 L ) m k / g ( 3 L + 2 L ) m k / g ( 3 L ) m k / g ( 2 L ) m k / g ( 1 L l e s e i D l e s e i D ă n i z n e B l e s e i D ă n i z n e B l e s e i D ă n i z n e B l e s e i D ă n i z n e B e d ă s a M ă ț n i r e f e r ) W R ( ) g k ( ) d ( e t a o T - e c n î e t a c i l p A ) a ( a l e d d n â p ă s a l C e i r o g e t a C 5 0 0 , 5 0 0 , 7 0 0 , 0 1 0 , 5 2 0 0 , 5 2 0 0 , 4 0 0 , 6 5 0 , 6 5 0 , 2 7 0 , 6 8 0 , 0 3 0 , 0 3 0 , 9 3 0 , 6 0 0 , 6 4 0 , — — — — — — - — 0 5 0 , 0 5 0 , 5 6 0 , 8 7 0 , 5 2 0 , 5 2 0 , 3 3 0 , 5 1 0 , 5 1 0 , 8 1 0 , 1 2 0 , 8 0 0 , 8 0 0 , 0 1 0 , 9 3 0 , 1 1 0 , — — — - — — — — 0 2 0 , 0 2 0 , 5 2 0 , 9 2 0 , 0 1 0 , 0 1 0 , 3 1 0 , 4 6 0 , 4 6 0 , 0 8 0 , 5 9 0 , 0 5 0 , 0 5 0 , 3 6 0 , 3 2 , 3 2 , 7 1 4 , 5 0 3 1 ≤ W R ) f ( 1 0 0 2 1 1. W R < 5 0 3 1 0 6 7 1 ≤ 2 0 0 2 1 1. 1 0 0 2 1 1. 2 2 5 , W R < 0 6 7 1 2 0 0 2 1 1. 0 1 , 0 1 , 1 8 1 , e t a o T 6 0 0 2 1 1. W R < 5 0 3 1 0 6 7 1 ≤ 5 0 3 1 ≤ W R ) g ( 6 0 0 2 1 1. 7 0 0 2 1 1. 6 1 0 , 4 7 0 , 7 2 2 , W R < 0 6 7 1 7 0 0 2 1 1. I I I I I I I I I I I I ) c ( M ) e ( 1 N ) c ( M ) e ( 1 N t l u m i a m a l u t r o p s n a r t u r t n e p e t u p e c n o c t n u s e r a c i s, g k 0 0 0 2 e d e r a m i a m ă m i x a m a s a m u c e l u c i h e v u a s e r e i t u r e n e l u c i h e v t n u s e r a c e i s e r p m o c n i r p e r e d n i r p a u c e r a o t o m u c e t a p h c e i e i r o g e t a c ă t s a e c a n d i e l e l u c i h e v , 3 0 0 2 e i r a u n a i 1 a l ă n â P. A a i n i l n d i I I I a s a l c , 1 N a i r o g e t a c e d e l u c i h e v a c e t a r e d i s n o c e i u b e r t , l u r e f o s, v i s u l c n i , e n a o s r e p 6 e d. ) c ( a t o n a l e t a c i d n i t n u s e r a c M e i r o g e t a c e d e l e l u c i h e v i S,. e t a d r o t s e c a a e t n i a n î i n u l 2 1 u c ă d r o c a e s u n l u c i h e v e d i l u u p i t a e r a g o o m o l r a i , ă n a o o c l ă t s a e c a n î e t u c e r t e l e t a d a l e d ă z u f e r e s e t a c i d n i ă t i m i l e l i r o l a v c a f s i t a s u n e r a c i o n r o l e l u c i h e v a e i ț a l u c r i c n î a e r e n u p u a s a e r a z n â v , a e r a l u c i r t a m n Î. g k 0 0 5 2 e d e r a m i a m e t s e ă m i x a m ă s a m r o r ă c a r o l e l u c i h e v a i ț p e c x e u C. e i s e r p m o c n i r p e r e d n i r p a u c e l e r a o t o m u r t n e P. ) c ( a t o n n î e t a c i d n i t n u s e r a c M a i r o g e t a c n d i e l e l u c i h e v u r t n e p. ) c ( a t o n n î e t a c i d n i t n u s e r a c M a i r o g e t a c n d i e l e l u c i h e v u r t n e p 2 0 0 2 1 1. 7 0 0 2 1 1. A B ) a ( ) b ( ) c ( ) d ( ) e ( ) f ( ) g (. 1 1 - 8 e l e l e b a t n î e t a c i d n i t n u s l e s e i d i l u u t n a r u b r a c i s, i e n i z n e b i i ț ă t i l a c e l a i u d e m e d e l i i ț a c i f i c e p S. 8 r o l i ț n a r u b r a c a e t a t i l a C 110 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 Tabelul 2. Valorile limită pentru vehiculele utilitare grele ESC (ciclu de teste europene în condiții stabile) ș(cid:13)i ERL (teste europene în sarcină) Aplicate de la (a) Monoxid de carbon (g/kWh) Hidrocarburi (g/kWh) Oxizi de azot (g/kWh) Particule (g/kWh) A B1 B2 1. 10. 2001 1. 10. 2006 1. 10. 2009 2,1 1,5 1,5 0,66 0,46 0,46 5,0 3,5 2,0 0,10/0,13 (b) 0,02 0,02 Fum (m-1) 0,8 0,5 0,5 (a) Începând de la datele indicate, cu excepția vehiculelor ș(cid:13)i motoarelor destinate exportului către țări care nu sunt părți la prezentul protocol ș(cid:13)i pentru motoarele de înlocuire ale vehiculelor în circulație. Părțile interzic înmatricularea, vânzarea, punerea în circulație sau utilizarea vehicu- lelor noi cu motoare cu aprindere prin compresie sau funcționând cu gaz ș(cid:13)i vânzarea ș(cid:13)i utilizarea motoarelor noi cu aprindere prin compresie sau funcționând cu gaz, în cazul în care emisiile acestor motoare nu corespund valorilor limită respective. Cu 12 luni înaintea acestor date, omologarea de tip (pentru vehicul sau motor) poate fi refuzată în cazul nerespectării valorilor limită. (b) Pentru motoarele cu cel puțin 0,75 dm3 cilindree per cilindru, al căror regim de putere nominală este mai mare de 3 000 rotații/minut. Tabelul 3. Valorile limită pentru vehiculele utilitare grele – ETC (a) Aplicate de la (b) Monoxid de carbon (g/kWh) Hidrocarburi nemetanice (g/kWh) Metan (c) (g/kWh) Oxizi de azot (g/kWh) Particule (d) (g/kWh) A(2000) 1. 10. 2001 5,45 B1(2005) 1. 10. 2006 B2 (2008) 1. 10. 2009 4,0 4,0 0,78 0,55 0,55 1,6 1,1 1,1 5,0 3,5 2,0 0,16/0,21 (e) 0,03 0,03 (a) Condițiile de verificare a acceptării probelor ETC pentru măsurarea emisiilor motoarelor care funcționează cu gaz în raport cu valorile limită prevăzute la linia A trebuie reexaminate ș(cid:13)i, după caz, modificate în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 13 din Directiva 70/156/CEE. (b) Începând de la datele indicate, cu excepția vehiculelor ș(cid:13)i motoarelor destinate exportului către țări care nu sunt părți la prezentul protocol ș(cid:13)i pentru motoarele de înlocuire la vehiculele în circulație, părțile interzic înmatricularea, vânzarea, punerea în circulație sau utilizarea vehiculelor noi cu aprindere prin compresie sau funcționând cu gaz ș(cid:13)i vânzarea ș(cid:13)i utilizarea motoarelor noi cu aprindere prin compresie sau funcționând cu gaz, in cazul în care emisiile acestora nu corespund valorilor limită respective. Cu 12 luni înaintea acestor date, omologarea de tip (pentru vehicul sau motor) poate fi refuzată în cazul nerespectării valorilor limită. (c) Numai pentru motoarele care funcționează cu gaz natural. (d) Nu se aplică motoarelor care funcționează cu gaz din faza A ș(cid:13)i din fazele B1 ș(cid:13)i B2. (e) Pentru motoarele cu cel puțin 0,75 dm3 cilindree per cilindru, al căror regim de putere nominală este mai mare de 3 000 rotații/minut. Tabelul 4. Valorile limită (faza I) pentru motoarele diesel ale vehiculelor mobile nerutiere (procedeu de măsură ISO 8178) Puterea netă (P) (kW) Aplicate de la (a) Monoxid de carbon (g/kWh) Hidrocarburi (g/kWh) Oxizi de azot (g/kWh) Pulberi (g/kWh) 130 ≤ P < 560 31. 12. 1998 75 ≤ P < 130 31. 12. 1998 37 ≤ P < 75 31. 3. 1998 5,0 5,0 6,5 1,3 1,3 1,3 9,2 9,2 9,2 0,54 0,70 0,85 (a) Începând de la data indicată, cu excepția vehiculelor ș(cid:13)i motoarelor destinate exportului către țări care nu sunt părți la prezentul protocol părțile permit înmatricularea ș(cid:13)i, după caz, introducerea pe piață a motoarelor noi, fie că sunt sau nu montate pe vehicule, numai dacă acestea cores- pund valorilor limită indicate în tabel. De la 30 iunie 1998, omologarea de tip pentru un tip sau o familie de motoare se refuză în cazul neres- pectării valorilor limită. Notă: Este vorba despre valorile limită obținute la ieș(cid:13)irea din motor înainte de intervenția eventuală a unui dispozitiv de epurare în aval a gazelor de eș(cid:13)apament. 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 111 Tabelul 5. Valorile limită (faza II) pentru motoarele diesel ale vehiculelor mobile nerutiere (procedeu de măsurare ISO 8178) Puterea netă (P) (kW) Aplicate începând de la (a) Monoxid de carbon (g/kWh) Hidrocarburi (g/kWh) Oxizi de azot (g/kWh) Pulberi (g/kWh) 130 ≤ P < 560 31. 12. 2001 75 ≤ P < 130 31. 12. 2002 37 ≤ P < 75 31. 12. 2003 18 ≤ P < 37 31. 12. 2000 3,5 5,0 5,0 5,5 1,0 1,0 1,3 1,5 6,0 6,0 7,0 8,0 0,2 0,3 0,4 0,8 (a) Începând de la datele indicate ș(cid:13)i cu excepția vehiculelor ș(cid:13)i motoarelor destinate exportului către țări care nu sunt părți la prezentul protocol, părțile permit înmatricularea ș(cid:13)i, după caz, introducerea pe piață a motoarelor noi, fie că sunt sau nu montate pe vehicule, numai dacă acestea corespund valorilor limită indicate în tabel. Cu 12 luni înaintea acestor date, omologarea de tip pentru un tip sau o familie de motoare se refuză în cazul nerespectării valorilor limită. Tabelul 6. Valorile limită pentru motociclete, cu 3 ș(cid:13)i 4 roți (> 50 cm3; > 45 km/oră) care se aplică de la 17 iunie 1999 (a) Tipul de motor Motor în 2 timpi Motor în 4 timpi Valoarea limită CO = 8 g/km HC = 4 g/km NOx = 0,1 g/km CO = 13 g/km HC = 3 g/km NOx = 0,3 g/km (a) Omologarea de tip se refuză de la data indicată, în cazul în care emisiile vehiculului nu corespund valorilor limită. Notă: Pentru motocicletele cu 3 ș(cid:13)i 4 roți, valorile limită trebuie înmulțite cu 1,5. Tabelul 7. Valorile limită pentru motorete (≤ 50 cm3; < 45 km/oră) Etapă Aplicate de la (a) Valoarea limită CO (g/km) HC + NOx (g/km) I II 17. 6. 1999 17. 6. 2002 6,0 (b) 1,0 (c) 3,0 (b) 1,2 (a) Omologarea de tip se refuză de la data indicată, în cazul în care emisiile vehiculului nu corespund valorilor limită. (b) Pentru motorete cu 3 ș(cid:13)i 4 roți, această valoare trebuie înmulțită cu 2. (c) Pentru motorete cu 3 ș(cid:13)i 4 roți, 3,5 g/km. 112 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 Tabelul 8. Specificații de mediu aplicabile carburanților comercializați, destinați vehiculelor echipate cu motoare cu aprindere prin scânteie Tip: benzină Parametru Unitate Limite (a) Probe Minim Maxim Metode (c) Data publicării Cifră octanică research Cifră octanică motor Presiunea de vapori Reid peri- oada de vară Distilarea: — evaporarea la 100 °C — evaporarea la 150 °C Analiza hidrocarburilor: — olefine — aromatice — benzen kPa % v/v % v/v % v/v Conținut de oxigen % m/m Compuș(cid:13)i oxigenați: — metanol, trebuie adăugați % v/v agenți stabilizatori — etanol, pot fi necesari agenți % v/v stabilizatori — alcool izopropilic — alcool terțbutilic — alcool izobutilic — eteri care conțin 5 sau mai mulți atomi de carbon per moleculă — Alți compuș(cid:13)i oxigenați (e) Conținut de sulf % v/v % v/v % v/v % v/v % v/v mg/kg 95 85 — 46 75 — — — — — — — — — — — — EN 25164 EN 25163 EN 12 1993 1993 1993 EN-ISO 3405 1988 — — 60 — — 18,0 (d) ASTM D1319 42 1 2,7 3 5 10 7 10 15 10 150 ASTM D1319 PrEN 12177 EN 1601 EN 1601 EN 1601 EN 1601 EN 1601 EN 1601 EN 1601 EN 1601 PrEN-ISO/DIS 14596 1995 1995 1995 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 (a) Valorile citate în specificație sunt „valori reale”. Pentru stabilirea valorilor limită se aplică dispozițiile standardului ISO 4259 „Produse petro- liere: determinarea ș(cid:13)i aplicarea datelor de precizie referitoare la metodele de testare”; la precizarea unei valori minime s-a ținut cont de o diferență minimă de 2R peste zero (R = reproductibilitate). Rezultatele măsurătorilor individuale trebuie interpretate în funcție de criteriile descrise în standardul ISO 4259 (publicat în 1995). (b) Perioada de vară începe cel mai târziu la 1 mai ș(cid:13)i se termină cel mai devreme la 30 septembrie. Pentru statele membre care au condiții climatice de tip polar, perioada de vară începe cel mai târziu la 1 iunie ș(cid:13)i se încheie cel mai devreme la 31 august, iar presiunea de vapori Reid este limi- tată la 70 kPa. (c) EN = standard european; ASTM = American Society for Testing and Materials (Societatea Americană pentru probe ș(cid:13)i materiale); DIS = proiect de standarde internaționale. (d) Cu excepția benzinei fără plumb obiș(cid:13)nuită [indice octanic motor (IOM) de minimum 81 ș(cid:13)i cifră octanică research (COR) de minimum 91] pen- tru care conținutul maxim în olefine este de 21 % v/v. Aceste limite nu trebuie să constituie un obstacol la introducerea pe piață de către un stat membru a unui alt fel de benzină fără plumb ale cărei cifre octanice sunt mai mici decât cele prevăzute în prezenta anexă. (e) Alți monoalcooli al căror punct final de distilare nu este mai mare decât cel prevăzut în specificațiile naționale sau, în absența unor asemenea specificații, în specificațiile industriale pentru carburanți. Notă: Părțile se asigură că, până la 1 ianuarie 2000, pe teritoriul lor se comercializează numai benzină în conformitate cu specificațiile de mediu cuprinse în tabelul 8. În cazul în care o parte constată că interzicerea benzinei cu un conținut de sulf care nu corespunde specificațiilor din tabelul 8, dar care totuș(cid:13)i nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te concentrațiile curente, ar expune industriile lor la dificultăți grave, datorate modificărilor care ar tre- bui aduse instalațiilor de fabricare până la 1 ianuarie 2000, aceasta poate extinde termenul de comercializare pe teritoriul său până la 1 ianuarie 2003. Într-o asemenea situație, partea trebuie să specifice, printr-o declarație depusă împreună cu instrumentul său de ratificare, acceptare, aprobare sau aderare, intenția sa de prelungire a termenului ș(cid:13)i prezintă organului executiv, în scris, motivele deciziei sale. 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 113 Tabelul 9. Specificații de mediu aplicabile carburanților comercializați destinați vehiculelor echipate cu motoare cu aprindere prin compresie Tip: carburant diesel Parametru Unitate Limite (a) Probe Minim Maxim Metodă (b) Data publicării Cifră cetanică Densitatea la 15 °C Punct de distilare: 95 % Hidrocarburi aromatice policiclice Conținut de sulf kg/m3 °C % m/m mg/kg 51 — — — — — 845 360 11 350 EN-ISO 5165 EN-ISO 3675 EN-ISO 3405 IP 391 PrEN-ISO/DIS 14596 1992 1995 1988 1995 1996 (a) Valorile citate în specificație sunt „valori reale”. Pentru stabilirea valorilor limită s-au aplicat dispozițiile standardului ISO 4259 „Produse petro- liere: determinarea ș(cid:13)i aplicarea datelor de precizie referitoare la metodele de testare”; la precizarea unei valori minime s-a ținut cont de o diferență minimă de 2R peste zero. (R = reproductibilitate). Rezultatele măsurătorilor individuale trebuie interpretate pe baza criteriilor descrise în standardul ISO 4259 (publicat în 1995). (b) EN = standard european; IP = The Institute of Petroleum (Institutul de Petrol); DIS = proiect de standarde internaționale. Notă: Părțile se asigură că, până la 1 ianuarie 2000, pe teritoriul lor se comercializează numai carburant diesel în conformitate cu specificațiile de mediu cuprinse în tabelul 9. În cazul în care o parte constată că interzicerea carburantului diesel cu un conținut de sulf care nu cores- punde specificațiilor din tabelul 9, dar care totuș(cid:13)i nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te concentrațiile curente, ar expune industriile lor la dificultăți grave datorate modificărilor care ar trebui aduse instalațiilor de fabricare până la 1 ianuarie 2000, aceasta poate extinde termenul de comercializare pe teritoriul său până la 1 ianuarie 2003. Într-o asemenea situație, partea trebuie să specifice, printr-o declarație depusă împreună cu instrumentul său de ratificare, acceptare, aprobare sau aderare, intenția sa de prelungire a termenului ș(cid:13)i prezintă organului executiv, în scris, motivele deciziei sale. 114 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 Tabelul 10. Specificațiile de mediu aplicabile carburanților comercializați destinați vehiculelor echipate cu motoare cu aprindere prin scânteie Tipul: benzină Parametru Unitate Limite (a) Probe Minim Maxim Metodă (b) Data publicării Cifră octanică research Cifră octanică motor Presiunea de vapori Reid peri- oada de vară kPa Distilarea: — evaporarea la 100 °C — evaporarea la 150 °C Analiza hidrocarburilor: — olefine — aromatice — benzen Conținut de oxigen Conținut de sulf % v/v % v/v % v/v % v/v % v/v % m/m mg/kg 95 85 — — — — — — — — EN 25164 EN 25163 1993 1993 — — 35 ASTM D1319 1995 50 PrEN-ISO/DIS 14596 1996 (a) Valorile citate în specificație sunt „valori reale”. Pentru stabilirea valorilor limită se aplică dispozițiile standardului ISO 4259 „Produse petro- liere: determinarea ș(cid:13)i aplicarea datelor de precizie referitoare la metodele de testare”; la precizarea unei valori minime s-a ținut cont de o diferență minimă de 2R peste zero (R = reproductibilitate). Rezultatele măsurătorilor individuale trebuie interpretate pe baza criteriilor descrise în standardul ISO 4259 (publicat în 1995). (b) EN = standard european; ASTM = American Society for Testing and Materials (Societatea Americană pentru probe ș(cid:13)i materiale); DIS = proiect de standarde internaționale. Notă: Părțile se asigură că, până la 1 ianuarie 2005, pe teritoriul lor se comercializează numai benzină în conformitate cu specificațiile de mediu cuprinse în tabelul 10. În cazul în care o parte constată că interzicerea benzinei cu un conținut de sulf care nu este în conformitate cu spe- cificațiile din tabelul 10, dar care corespunde specificațiilor din tabelul 8, ar expune industriile lor la dificultăți grave, datorate modificărilor care ar trebui aduse instalațiilor de fabricare până la 1 ianuarie 2005, aceasta poate extinde termenul de comercializare pe teritoriul său până la 1 ianuarie 2007. Într-o asemenea situație, partea trebuie să specifice, printr-o declarație depusă împreună cu instrumentul său de ratifi- care, acceptare, aprobare sau aderare, intenția sa de prelungire a termenului ș(cid:13)i prezintă organului executiv, în scris, motivele deciziei sale. 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 115 Tabelul 11. Specificațiile de mediu aplicabile carburanților comercializați destinați vehiculelor echipate cu motoare cu aprindere prin compresie Tip: carburant diesel Parametru Unitate Limite (a) Probe Minim Maxim Metode (b) Data publicării Cifră cetanică Densitatea la 15 °C Punct de distilare: 95 % Hidrocarburi aromatice policiclice Conținutul de sulf kg/m3 °C % m/m mg/kg — — — — — 50 PrEN-ISO/DIS 14596 1996 (a) Valorile citate în specificație sunt „valori reale”. Pentru stabilirea valorilor limită se aplică dispozițiile standardului ISO 4259 „Produse petro- liere: determinarea ș(cid:13)i aplicarea datelor de precizie referitoare la metodele de testare”; la precizarea unei valori minime s-a ținut cont de o diferență minimă de 2R peste zero (R = reproductibilitate). Rezultatele măsurătorilor individuale trebuie interpretate în funcție de criteriile descrise în standardul ISO 4259. (b) EN = standard european; DIS = proiect de standarde internaționale. Notă: Părțile se asigură că, până la 1 ianuarie 2005, pe teritoriul lor se comercializează numai carburant diesel în conformitate cu specificațiile de mediu cuprinse în tabelul 11. În cazul în care o parte constată că interzicerea benzinei cu un conținut de sulf care nu corespunde specifi- cațiilor din tabelul 11, dar care corespunde specificațiilor din tabelul 9, ar expune industriile lor la dificultăți grave, datorate modificărilor care ar trebui aduse instalațiilor de fabricare până la 1 ianuarie 2005, aceasta poate extinde termenul de comercializare pe teritoriul său până la 1 ianuarie 2007. Într-o asemenea situație, partea trebuie să specifice, printr-o declarație depusă împreună cu instrumentul său de ratifi- care, acceptare, aprobare sau aderare, intenția sa de prelungire a termenului ș(cid:13)i prezintă organului executiv, în scris, motivele deciziei sale. 116 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 B. Canada 9. Standardele noi ale emisiilor provenind de la vehiculele utilitare uș(cid:13)oare, camionete, vehicule utilitare grele, motoare ale vehiculelor grele ș(cid:13)i ale motocicletelor: Legea privind securitatea vehiculelor cu motor (ș(cid:13)i legislația ulterioară), Anexa V a Reglementărilor privind securitatea vehiculelor cu motor: Emisiile vehiculelor (Standardul 1100), SOR/97-376, (28 iulie 1997) ș(cid:13)i modificările ulterioare. 10. 11. 12. Legea canadiană pentru protecția mediului, Reglementări privind carburantul diesel, SOR/97-110 (4 februarie 1997, sulful din carburantul diesel) ș(cid:13)i modificările ulterioare. Legea canadiană pentru protecția mediului, Reglementări privind conținutul de benzen din benzină, SOR/97-493 (6 noiembrie 1997) ș(cid:13)i modificările ulterioare. Legea canadiană pentru protecția mediului, Reglementări privind conținutul de sulf din benzină, Canada Gazette (Monitorul Oficial Canadian), partea II, 4 iunie 1999 ș(cid:13)i modificările ulterioare. C. Statele Unite ale Americii 13. Aplicarea programului de reducere a emisiilor provenite de la sursele mobile pentru vehiculele utilitare uș(cid:13)oare, camionete, vehicule grele ș(cid:13)i carburanți în vederea respectării cerințelor de la articolul 202 literele (a), (g) ș(cid:13)i (h) din Legea privind combaterea poluării atmosferice, pusă în aplicare prin: (a) Codul reglementărilor federale (C. F. R. ) titlul 40 partea 80 secțiunea D - Benzină cu compoziție nouă. (b) C. F. R. titlul 40 partea 86 secțiunea A - Dispoziții generale pentru reglementarea emisiilor. (c) C. F. R. titlul 40 partea 80 articolul 80. 29 - Măsuri reglementare ș(cid:13)i interziceri privind calitatea carburantului diesel. 11/vol. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 117 MĂSURI PENTRU CONTROLUL EMISIILOR DE AMONIAC PROVENIT DIN SURSE AGRICOLE ANEXA IX Părțile care se supun obligațiilor enunțate la articolul 3 alineatul (8) litera (a) trebuie să aplice măsurile cuprinse în prezenta anexă. Fiecare parte trebuie să aibă în vedere, în mod corespunzător, necesitatea reducerii pierderilor din întregul circuit al azotului. A. Codul consultativ al bunelor practici agricole În termen de un an de la data intrării în vigoare a prezentului protocol, părțile stabilesc, publică ș(cid:13)i difuzează un cod consultativ privind bunele practici agricole nepoluante în vederea combaterii emisiilor de amoniac. Acest cod trebuie să țină seama de condițiile proprii ale teritoriului național ș(cid:13)i cuprinde dispoziții referitoare la: — controlul azotului, ținând cont de întregul circuit al azotului; — strategiile de alimentație pentru efectivele de animale; — tehnicile puțin poluante de împrăș(cid:13)tiere a îngrăș(cid:13)ămintelor naturale; — tehnicile puțin poluante de depozitare a îngrăș(cid:13)ămintelor naturale; — sistemele puțin poluante de adăpostire a animalelor; — posibilitățile de limitare a emisiilor de amoniac provenite din utilizarea îngrăș(cid:13)ămintelor minerale. Părțile trebuie să dea un titlu acestui cod pentru a se evita orice confuzie cu alte coduri consultative. B. Îngrăș(cid:13)ăminte pe bază de uree ș(cid:13)i carbonat de amoniu În termen de un an de la data intrării în vigoare a prezentului protocol, părțile iau măsurile fezabile pentru limitarea emisiilor de amoniac care provin din utilizarea îngrăș(cid:13)ămintelor solide pe bază de uree. În termen de un an de la data intrării în vigoare a prezentului protocol, părțile interzic îngrăș(cid:13)ămintele pe bază de carbonat de amoniu. C. Aplicarea îngrăș(cid:13)ămintelor naturale Fiecare parte se asigură că tehnicile de aplicare a tulburelilor puțin poluante [enumerate în documentul-ghid V adoptat de organul executiv la cea de a ș(cid:13)aptesprezecea sesiune (Decizia 1999/1) ș(cid:13)i modificările ulterioare] despre care s-a demonstrat că permit reducerea emisiilor cu cel puțin 30 % în raport cu tehnica de referință precizată în acest document sunt utilizate în măsura în care partea în cauză le consideră aplicabile, luând în considerare condițiile pedologice ș(cid:13)i geomorfologice locale, tipul de tulbureală ș(cid:13)i structura exploatațiilor agricole. Termenele pentru punerea în aplicare a acestor măsuri sunt: 31 decembrie 2009 pentru părțile cu economie în tranziție ș(cid:13)i 31 decembrie 2007 pentru celelalte părți (1). În termen de un an de la data intrării în vigoare a prezentului protocol, părțile se asigură că îngrăș(cid:13)ământul solid aplicat pe terenurile destinate arăturilor este incorporat în sol în cel mult 24 de ore după împrăș(cid:13)tiere, în măsura în care partea consideră această măsură aplicabilă, luând în considerare condițiile pedologice ș(cid:13)i geomorfologice locale ș(cid:13)i structura exploatațiilor agricole. D. Depozitarea îngrăș(cid:13)ămintelor naturale În termen de un an de la data intrării în vigoare a prezentului protocol, părțile utilizează, pentru depozitele noi de îngrăș(cid:13)ăminte animale din marile crescătorii de porci ș(cid:13)i de păsări cu 2 000 de porci pentru îngrăș(cid:13)are, 750 de scroafe sau 40 000 de păsări, sisteme sau tehnici de depozitare puțin poluante despre care s-a demonstrat că permit reducerea emisiilor cu 40 % sau mai mult în raport cu sistemele sau tehnicile de referință [enumerate în documentul-ghid menționat la alineatul (6)] sau în raport cu alte sisteme sau tehnici având o eficiență echivalentă demonstrabilă (2). În sensul prezentei anexe, „țară cu economie în tranziție” înseamnă o parte care a depus odată cu instrumentul său de ratificare, acceptare, aprobare sau aderare, o declarație conform căreia doreș(cid:13)te să fie tratată ca o țară cu economie în tranziție în sensul punctelor 6 ș(cid:13)i/sau 9 din prezenta anexă. În cazul în care o parte consideră că, pentru a se conforma dispozițiilor punctelor 8 ș(cid:13)i 10, poate utiliza pentru depozitarea îngrăș(cid:13)ămintelor animale alte sisteme sau tehnici având o eficiență echivalentă demonstrabilă, sau că reducerea emisiilor care provin din depozitarea îngrăș(cid:13)ămintelor animale, prevăzută la punctul 9 , nu este fezabilă din punct de vedere tehnic ș(cid:13)i economic, atunci partea va depune o documentație corespunzătoare în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a). 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. (1) (2) 118 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 32 9. Pentru depozitele existente de îngrăș(cid:13)ăminte animale din marile crescătorii de porci ș(cid:13)i de păsări cu 2 000 de porci pentru îngrăș(cid:13)are, 750 de scroafe sau 40 000 de păsări, părțile ating o reducere a emisiilor cu 40 % în măsura în care părțile consideră că aplicarea tehnicilor necesare este fezabilă din punct de vedere tehnic ș(cid:13)i economic (1). Termenele de aplicare a acestor măsuri sunt: 31 decembrie 2009 pentru părțile cu economie în tranziție ș(cid:13)i 31 decembrie 2007 pentru celelalte părți (2). E. Adăpostirea animalelor 10. În termen de un an de la data intrării în vigoare a prezentului protocol, părțile utilizează pentru instalațiile noi care servesc la adăpostirea animalelor din marile crescătorii de porci ș(cid:13)i păsări cu 2 000 de porci pentru îngrăș(cid:13)are, 750 de scroafe sau 40 000 de păsări, sisteme noi de adăpostire despre care s-a demonstrat că ar permite reducerea emisiilor cu 20 % sau mai mult în raport cu sistemul de referință [enumerate în documentul-ghid menționat la alineatul (6)] sau cu alte sisteme sau tehnici având o eficiență echivalentă demonstrabilă (1). Aplicabilitatea acestor sisteme poate fi limitată din motive care țin de bunăstarea animalelor, de exemplu în sisteme bazate pe paie pentru porci ș(cid:13)i sisteme de creș(cid:13)tere în volieră sau în aer liber pentru păsări. (1) (2) În cazul în care o parte consideră că, pentru a se conforma dispozițiilor punctelor 8 ș(cid:13)i 10, poate utiliza pentru depozitarea îngrăș(cid:13)ămintelor animale alte sisteme sau tehnici având o eficiență echivalentă demonstrabilă, sau că reducerea emisiilor care provin din depozitarea îngrăș(cid:13)ămintelor animale, prevăzută la punctul 9, nu este fezabilă din punct de vedere tehnic ș(cid:13)i economic, atunci partea va depune o documentație corespunzătoare în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a). În sensul prezentei anexe, „țară cu economie în tranziție” înseamnă o parte care a depus odată cu instrumentul său de ratificare, acceptare, aprobare sau aderare, o declarație conform căreia doreș(cid:13)te să fie tratată ca o țară cu economie în tranziție în sensul punctelor 6 ș(cid:13)i/sau 9 din prezenta anexă