title: SKRIFTLIG FRÅGA P-2278/99 från Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) till kommissionen. Stöd till varvsindustrin.

eurovoc_concepts:
EU aid
International Monetary Fund
State aid
World Trade Organisation
economic support
employment policy
international competition
restriction on competition
shipbuilding

text: C 225 E/84 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 ˜ven om principerna f(cid:246)r lagstiftningen i detta fall samtidigt medf(cid:246)r att tillg(cid:229)ngen till sektorn begr(cid:228)nsas f(cid:246)r vissa akt(cid:246)rer, har domstolen (cid:228)nd(cid:229) ansett att detta (cid:228)r f(cid:246)renligt med principen om friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster enligt artikel 49 (f. d. artikel 59) i EG-f(cid:246)rdraget (se domstolens dom av den 21 september 1999 i m(cid:229)l C-124/97), som beaktar ovann(cid:228)mnda h(cid:228)nsynstaganden till allm(cid:228)nintresset och ger de nationella myndigheterna utrymme f(cid:246)r sk(cid:246)nsm(cid:228)ssiga bed(cid:246)mningar n(cid:228)r det g(cid:228)ller att fastst(cid:228)lla hur omfattande skydd som skall s(cid:228)kerst(cid:228)llas inom det nationella territoriet. Kommissionen anser att det i de olika medlemsstaterna (cid:228)r j(cid:228)mf(cid:246)rbara motiv av allm(cid:228)nintresse som ligger till grund f(cid:246)r de nationella best(cid:228)mmelserna och kontrollsystemen, och konstaterar att dessa grundprinciper (cid:228)r f(cid:246)renliga med r(cid:228)tten att fritt tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster inom gemenskapen. Mot bakgrund av detta och d(cid:229) det inte f(cid:246)religger n(cid:229)gra st(cid:246)rre skillnader mellan de olika medlemsstaternas regler har kommissionen inga planer p(cid:229) att f(cid:246)resl(cid:229) n(cid:229)gon sekund(cid:228)rlagstiftning om hasardspel. (2000/C 225 E/084) SKRIFTLIG FR¯GA P-2278/99 fr(cid:229)n Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) till kommissionen (24 november 1999) ˜mne: St(cid:246)d till varvsindustrin Den europeiska varvsindustrin st(cid:229)r inf(cid:246)r stora sv(cid:229)righeter. Europeiska unionen b(cid:246)r se det som en prioritering att garantera framtiden f(cid:246)r en konkurrenskraftig varvsindustri som bidrar till ekonomisk och social utveckling genom att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla en syssels(cid:228)ttningsniv(cid:229) i vissa regioner av vilka flera har av en h(cid:246)g arbetsl(cid:246)shet. I kommissionens rapport till r(cid:229)det om varvsindustril(cid:228)get i v(cid:228)rlden erk(cid:228)nner kommissionen att Sydkoreas statliga st(cid:246)d till varvsindustrisektorn h(cid:229)ller p(cid:229) att skapa obalans p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden f(cid:246)r denna sektor. Har kommissionen, i syfte att planera (cid:229)tg(cid:228)rder som kan balansera denna situation, uppskattat storleken p(cid:229) dessa st(cid:246)d? R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1540/98 (1) av den 29 juni 1998 fastst(cid:228)ller nya regler f(cid:246)r st(cid:246)d till varvsindustrin fram till december 2000. Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att forts(cid:228)tta med tilldelningen av dessa produk- tionsst(cid:246)d i Europa som en s(cid:228)kerhets(cid:229)tg(cid:228)rd samtidigt som den g(cid:229)r mer p(cid:229) djupet med att unders(cid:246)ka st(cid:246)det till sektorn i Sydkorea? (1) EGT L 202, 18. 7. 1998, s. 1. Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (20 december 1999) Kommissionen delar till fullo parlamentsledamotens oro f(cid:246)r det sv(cid:229)ra marknadsl(cid:228)get. Det k(cid:228)nnetecknas av mycket l(cid:229)ga priser och en allvarlig (cid:246)verkapacitet som orsakats av Sydkorea. N(cid:228)r det g(cid:228)ller p(cid:229)st(cid:229)dda subventioner till den koreanska varvsindustrin g(cid:229)r det (cid:228)nnu inte att kvantifiera de olika former av offentligt st(cid:246)d som anv(cid:228)nds f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa sydkoreanska varv. Ytterligare uppgifter kr(cid:228)vs. Kommissionen kommer att forts(cid:228)tta sina unders(cid:246)kningar och redovisa resultatet f(cid:246)r r(cid:229)det. Vad betr(cid:228)ffar gemenskapsst(cid:246)d inneh(cid:229)ller r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1540/98 av den 29 juni 1998 om fastst(cid:228)llande av nya regler f(cid:246)r st(cid:246)d till varvsindustrin en rad olika st(cid:246)dformer som kan anv(cid:228)ndas fram till och med 2003. Den enda st(cid:246)dform som kommer att avskaffas i slutet av 2000 (cid:228)r kontraktsbaserat driftsst(cid:246)d. Det finns inga planer p(cid:229) att f(cid:246)rl(cid:228)nga denna st(cid:246)dform. Enligt artikel 12 i f(cid:246)rordningen skall kommissionen regelbundet rapportera om situationen p(cid:229) marknaden. Om det konstateras att gemenskapsindustrin lider skada p(cid:229) grund av konkurrensh(cid:228)mmande f(cid:246)rfaranden, skall kommissionen n(cid:228)r s(cid:229) (cid:228)r l(cid:228)mpligt f(cid:246)r att komma till r(cid:228)tta med problemet. Kommissionen l(cid:228)mnade nyligen sin f(cid:246)rsta rapport av detta slag till r(cid:229)det (1). f(cid:246)resl(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rder 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/85 Vid sitt m(cid:246)te den 9 november 1999 noterade r(cid:229)det (industri) med oro slutsatserna i rapporten och efterfr(cid:229)gade (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att komma till r(cid:228)tta med problemen. R(cid:229)det uppmanade kommissionen att forts(cid:228)tta arbeta f(cid:246)r att skapa r(cid:228)ttvisa konkurrensf(cid:246)rh(cid:229)llanden f(cid:246)r branschen genom att omedelbart inleda konstruk- tiva f(cid:246)rhandlingar med Sydkorea f(cid:246)r att f(cid:229) stopp p(cid:229) de konkurrensh(cid:228)mmande (cid:229)tg(cid:228)rderna. Vidare upp- manades industrin, medlemsstaterna och kommissionen att samla in s(cid:229) detaljerade uppgifter som m(cid:246)jligt om de p(cid:229)st(cid:229)dda snedvridningarna av konkurrensen f(cid:246)r att kunna vidta l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r V(cid:228)rldshandelsorganisationen (WTO). R(cid:229)det vill att medlemsstaterna uppmanar Internationella valutafonden (IMF) och V(cid:228)rldsbanken att forts(cid:228)tta unders(cid:246)ka huruvida villkoren och f(cid:246)ruts(cid:228)ttningarna f(cid:246)r IMF:s unds(cid:228)tt- ningspaket respekteras. Slutligen b(cid:246)r medlemsstaterna och kommissionen forts(cid:228)tta verka f(cid:246)r r(cid:228)ttvisa konkurrensvillkor internationellt, bland annat genom Organisationen f(cid:246)r ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD). R(cid:229)det v(cid:228)lkomnade ocks(cid:229) kommissionens beslutsamhet att fullg(cid:246)ra sina f(cid:246)rpliktelser enligt artikel 12 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1540/98 och att n(cid:228)r s(cid:229) kr(cid:228)vs rapportera om utvecklingen. (1) KOM(1999) 474 slutlig. (2000/C 225 E/085) SKRIFTLIG FR¯GA P-2281/99 fr(cid:229)n Ursula Stenzel (PPE-DE) till kommissionen (24 november 1999) ˜mne: Utvidgningsstrategi och k(cid:228)rns(cid:228)kerhet Kommissionen har (cid:228)ndrat sin f(cid:246)rhandlingsstrategi och vill nu g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r alla kandidatl(cid:228)nder att f(cid:246)rhandla om anslutning f(cid:246)r att p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt undvika en uppdelning i tv(cid:229) grupper. ˜r en tidsplan f(cid:246)r st(cid:228)ngningen av reaktorerna 1 och 4 i k(cid:228)rnkraftverket Koszloduij en f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r att f(cid:246)rhandlingar skall inledas med Bulgarien? Hur ser kommissionens strategi ut f(cid:246)r Slovakien, som p(cid:229) (cid:246)nskem(cid:229)l fr(cid:229)n (cid:214)sterrike kan ansluta sig till EU f(cid:246)rst om k(cid:228)rnkraftverket Bohunice st(cid:228)ngs f(cid:246)re 2006? Vilken tidsplan f(cid:246)resl(cid:229)r kommissionen f(cid:246)r inledandet av f(cid:246)rhandlingar med l(cid:228)nderna i den andra gruppen med h(cid:228)nsyn till de h(cid:228)r problemen? Svar fr(cid:229)n G(cid:252)nter Verheugen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (9 december 1999) Gemenskapen l(cid:228)gger s(cid:228)rskild vikt vid k(cid:228)rns(cid:228)kerheten i de central- och (cid:246)steuropeiska l(cid:228)nderna. Europeiska r(cid:229)det betonade vid sitt m(cid:246)te i K(cid:246)ln k(cid:228)rns(cid:228)kerhetens betydelse i samband med utvidgningen och upp- manade kommissionen att grundligt unders(cid:246)ka denna fr(cid:229)ga i sina n(cid:228)sta (cid:229)terkommande rapporter om kandidatl(cid:228)ndernas framsteg p(cid:229) v(cid:228)gen mot anslutning. K(cid:228)rns(cid:228)kerheten kommer att vara f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r fortsatt kontroll och st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder fr(cid:229)n kommissionens sida under perioden f(cid:246)re anslutningen. N(cid:228)r det g(cid:228)ller de reaktorer i kandidatl(cid:228)nderna som inte till en rimlig kostnad kan uppgraderas till internationella s(cid:228)kerhetsstandarder (Ignalina i Litauen, Bohunice V1 i Slovakien och reaktorerna 1-4 i Kozloduy i Bulgarien), har kommissionen, i linje med r(cid:229)dets och parlamentets st(cid:229)ndpunkter och genom (cid:229)taganden fr(cid:229)n de ber(cid:246)rda l(cid:228)nderna om realistiska tidsplaner f(cid:246)r st(cid:228)ngningen, vilka i till(cid:228)mpliga fall (cid:228)r i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med internationella f(cid:246)rpliktelser, beg(cid:228)rt att dessa reaktorer skall st(cid:228)ngas s(cid:229) snart det (cid:228)r praktiskt m(cid:246)jligt. Kommissionen har (cid:228)ven f(cid:246)rklarat sig beredd att bist(cid:229) dessa l(cid:228)nder tekniskt och ekonomiskt vad g(cid:228)ller genomf(cid:246)randet av s(cid:229)dana tidsplaner. Efter diskussioner med kommissionen beslutade Litauen och Slovakien nyligen att st(cid:228)nga (cid:228)ldre reaktorer och dessa l(cid:228)nder har (cid:228)ndrat sina energistrategier i enlighet d(cid:228)rmed. Vad g(cid:228)ller Slovakien kommer de tv(cid:229) reaktorerna i Bohunice V1 att st(cid:228)ngas 2006 respektive 2008


title: PERGUNTA ESCRITA P-2264/99 apresentada por José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE) à Comissão. Carta Rectificativa do Orçamento para 2000 ‐ Rubricas relativas à América Latina e Ásia.

eurovoc_concepts:
Asia
Kosovo
Latin America
cooperation policy
preliminary draft EC budget

formats: html pdf print

text: C 219 E/132 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/164) PERGUNTA ESCRITA P-2264/99 apresentada por JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (24 de Novembro de 1999) Objecto: Carta Rectificativa do Or(cid:231)amento para 2000 (cid:129) Rubricas relativas (cid:224) AmØrica Latina e `sia No passado dia 3 de Novembro a Comissªo Europeia aprovou uma Carta Rectificativa ao Anteprojecto de Or(cid:231)amento para 2000 na qual, entre outras medidas, se reduziam as dota(cid:231)ıes para autoriza(cid:231)ıes propostas para as rubricas relativas (cid:224) coopera(cid:231)ªo financeira e tØcnica com os pa(cid:237)ses em vias de desenvolvimento da AmØrica Latina (B7-310) e da `sia (B7-300), configurando um corte de 16,5 e 27,5 milhıes de euros, respectivamente, em rela(cid:231)ªo ao anterior anteprojecto. O montante das referidas rubricas ficaria, assim, claramente abaixo das dota(cid:231)ıes aprovadas, nªo s(cid:243) para o or(cid:231)amento de 1999 mas tambØm para 1998. Estes cortes foram introduzidos no anteprojecto de or(cid:231)amento por iniciativa dos ComissÆrios encarregados das rela(cid:231)ıes externas, do desenvolvimento ou da ajuda humanitÆria? Tendo presentes as novas prioridades assumidas pela Uniªo Europeia relativamente aos pa(cid:237)ses da AmØrica Latina, depois da celebra(cid:231)ªo da 1a Cimeira de Chefes de Estado e de Governo da Uniªo Europeia-AmØrica Latina e Cara(cid:237)bas, no passado mŒs de Junho, bem como as negocia(cid:231)ıes em curso no MØxico sobre o acordo de associa(cid:231)ªo econ(cid:243)mica, concerta(cid:231)ªo pol(cid:237)tica e coopera(cid:231)ªo, e o pr(cid:243)ximo in(cid:237)cio das negocia(cid:231)ıes com o Mercosul e o Chile, pensa a Comissªo ser politicamente poss(cid:237)vel fazer face a novas prioridades com meios mais reduzidos? Resposta dada por Christopher Patten em nome da Comissªo (16 de Dezembro de 1999) A carta rectificativa, adoptada pela Comissªo em 3 de Novembro de 1999, incide principalmente na ajuda comunitÆria (cid:224) reconstru(cid:231)ªo do Kosovo. Dada a dimensªo dos esfor(cid:231)os financeiros exigidos e as limita(cid:231)ıes impostas pelo limite mÆximo da rubrica 4 do or(cid:231)amento (ac(cid:231)ıes externas), foi necessÆria uma combina(cid:231)ªo de medidas. Entre essas medidas, Ø indispensÆvel a redistribui(cid:231)ªo de fundos da rubrica 4 (as outras medidas sªo a utiliza(cid:231)ªo do instrumento de flexibilidade e o aumento do limite mÆximo da rubrica 4, com a consequente redu(cid:231)ªo do da rubrica 1). Dadas as limita(cid:231)ıes supramencionadas, as rubricas or(cid:231)amentais em rela(cid:231)ªo (cid:224)s quais efectuar a redistribui(cid:231)ªo foram escolhidas, em concerta(cid:231)ªo com os servi(cid:231)os responsÆveis, em fun(cid:231)ªo de critØrios objectivos (prioridades, estimativas das necessidades, execu(cid:231)ªo anterior). A verba da AmØrica Latina foi afectada pela redu(cid:231)ªo, tal como aliÆs as da `sia, dos pa(cid:237)ses terceiros mediterr(cid:226)nicos, dos Novos Estados Independentes e as dota(cid:231)ıes de determinadas ac(cid:231)ıes horizontais de coopera(cid:231)ªo. Os dom(cid:237)nios identificados tŒm igualmente em conta ac(cid:231)ıes prioritÆrias noutros dom(cid:237)nios para alØm do Kosovo, tais como as ajudas (cid:224) Turquia e a Timor Leste. Se a rubrica or(cid:231)amental B7-310 (Coopera(cid:231)ªo financeira e tØcnica) foi sensivelmente reduzida na sequŒncia da carta rectificativa, a verba global da AmØrica Latina ascende agora a 301 milhıes de €, contra 313,1 milhıes de € do or(cid:231)amento de 1999 e 274 milhıes de € do or(cid:231)amento de 1998. Essa situa(cid:231)ªo reflecte a prioridade concedida (cid:224) reabilita(cid:231)ªo e reconstru(cid:231)ªo na AmØrica Central, ap(cid:243)s a passagem do furacªo Mitch (50 milhıes de € em 2000). Em conclusªo, a Comissªo considera que a diminui(cid:231)ªo verificada nos recursos financeiros atribu(cid:237)dos (cid:224) AmØrica Latina relativamente a 2000 nªo afectarÆ as prioridades referidas pelo Senhor Deputado, que serªo executadas atravØs dos fundos actualmente dispon(cid:237)veis. Essas prioridades, aliÆs, nªo passam necessariamente por ac(cid:231)ıes traduzidas em projectos a financiar a t(cid:237)tulo da rubrica relativa (cid:224) coopera(cid:231)ªo financeira e tØcnica


title: 1999/782/EC, ECSC, Euratom: Decision of the representatives of the Governments of the Member States of 24 November 1999 appointing a judge to the Court of Justice of the European Communities

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
appointment of staff
judge

text: 2. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 307/57 II (Acts whose publication is not obligatory) CONFERENCE OF THE REPRESENTATIVES OF THE GOVERNMENTS OF THE MEMBER STATES DECISION OF THE REPRESENTATIVES OF THE GOVERNMENTS OF THE MEMBER STATES appointing a judge to the Court of Justice of the European Communities of 24 November 1999 (1999/782/EC, ECSC, Euratom) THE REPRESENTATIVES OF THE GOVERNMENTS OF THE MEMBER STATES OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 223 thereof, (2) Mr Antonio Mario La Pergola, currently Advocate- General at Justice, has agreed to be appointed to this post, the Court of HAVE DECIDED AS FOLLOWS: Having regard to the Treaty establishing the European Coal and Steel Community, and in particular Article 32b thereof, Article 1 Having regard to the Treaty establishing the European Atomic Energy Community, and in particular Article 139 thereof, Mr Antonio Mario La Pergola is hereby appointed a judge at the Court of Justice of the European Communities for the period 15 December 1999 to 6 October 2000. Whereas: (1) Pursuant to Article 7 of the Protocol on the Statute of the Court of Justice of the European Community and to the corresponding provisions of the Protocols on the Statutes of the Court of Justice of the European Coal and Steel Community and of the European Atomic Energy Community, and as a consequence of the death of Mr Federico Mancini, a judge should be appointed for the remaining period of Mr Federico Mancini's term of office; Article 2 This Decision shall be published in the Official Journal of the European Communities. Done at Brussels, 24 November 1999. The President A. SATULI


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2151/99 υποβολή: Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Η χρηματοδότηση προγραμμάτων στον τομέα της ενέργειας από το πέμπτο ερευνητικό πρόγραμμα πλαίσιο.

eurovoc_concepts:
EU research policy
energy research
interinstitutional cooperation (EU)
renewable energy

text: C 203 E/144 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 18. 7. 2000 Po·sa apo· ta sxe·dia ayta·aforoy·n e·rga sth glv·ssa thw Galiki·aw; Poia· ei·nai ta sxe·dia ayta·; Me ti poso· e·xoyn epixorhghuei·; Oson afora· ta e·th 1997 kai 1998, po·sa e·rga sth glv·ssa thw Galiki·aw e·xoyn epixorhghuei· apo· to pro·gramma «Aria·dnh» kai po·sa e·rga en ge·nei e·laban ka·poia eni·sxysh; Poia· h·tan ta e·rga ayta· kai ti posa· e·laban: Poio· h·tan to synoliko· y·cow toy proy¤ pologismoy· toy progra·mmatow «Aria·dnh» kata· ta e·th ayta·; Apa·nthsh thw k. Reding ej ono·matow thw Epitroph·w (21 Dekembri·oy 1999) To 1999 sto plai·sio toy progra·mmatow «Aria·dnh» (o synoliko·w proy¤ pologismo·w poy diate·uhke gia to pro·gramma anerxo·tan se 4,1 ekat. eyrv·), ypoblh·uhkan 12 sxe·dia gia th meta·frash diafo·rvn logotexnikv·n e·rgvn (gallikv·n kai agglikv·n) sth galikianh· glv·ssa. (cid:201)nteka sxe·dia den pe·rasan to sta·dio thw typikh·w proepilogh·w lo·gv toy o·ti den ikanopoioy·san orisme·na apo· ta krith·ria epilejimo·thtaw poy anafe·rontai sthn Epi·shmh Efhmeri·da (1) kai e·na sxe·dio, para· to gegono·w o·ti pe·rase me epityxi·a thn eje·tash thw typikh·w proepilogh·w apo· thn Epitroph·, den epile·xuhke kata· thn telikh· epilogh·. Ta periorisme·na oikonomika· me·sa den epitre·poyn para· thn epilogh· tvn sxedi·vn poy paroysia·zoyn th megaly·terh logotexnikh· kai politistikh· poio·thta, sy·mfvna me th gnv·mh thw oma·daw tvn aneja·rthtvn empeirognvmo·nvn, poy proe·rxontai apo· polla· kra·th me·lh kai apo· tiw xv·rew thw Eyrvpai¤kh·w Zv·nhw Eley·uervn Synallagv·n (EZES) kai toy Eyrvpai¤koy· Oikonomikoy· Xv·roy (EOX) kai oi opoi·oi epikoyroy·n thn Epitroph· sthn epilogh· tvn sxedi·vn. To 1998 (o synoliko·w proy¤ pologismo·w poy diate·uhke gia to pro·gramma anerxo·tan se 3,3 ekat. eyrv·) den ypoblh·uhke kane·na sxe·dio gia th meta·frash logotexnikv·n e·rgvn apo· h· prow th galikianh· glv·ssa. To 1997 (o synoliko·w proy¤ pologismo·w poy diate·uhke gia to pro·gramma anerxo·tan se 2,3 ekat. eyrv·) ypoblh·uhke e·na sxe·dio gia th meta·frash gallikoy· logotexnikoy· e·rgoy prow th galikianh· kai epile·xuhke. Epro·keito gia thn ai·thsh eni·sxyshw gia th meta·frash prow th galikianh· glv·ssa toy e·rgoy «Oi le·jeiw» toy J. P. Sartre, h opoi·a ypoblh·uhke apo· ton ekdotiko· oi·ko Ediciones Laiovento kai e·labe to sy·nolo toy zhtoy·menoy posoy·, dhladh· 2418 ECU. (1) EE C 23 thw 28. 1. 1999. (2000/C 203 E/183) GRAPTH ERVTHSH E-2151/99 ypobolh·: Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) prow thn Epitroph· (24 Noembri·oy 1999) Ue·ma: H xrhmatodo·thsh programma·tvn ston tome·a thw ene·rgeiaw apo· to pe·mpto ereynhtiko· pro·gramma plai·sio Sy·mfvna me plhrofori·ew poy e·laban orisme·new finlandike·w etairei·ew, h Epitroph· topouetei·tai diaforetika· apo· to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio kai to Symboy·lio se sxe·sh me th xrhmatodo·thsh programma·tvn ston tome·a thw ene·rgeiaw apo· to pe·mpto ereynhtiko· pro·gramma plai·sio. Sy·mfvna me thn koinh· ue·sh toy Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy h opoi·a symfvnh·uhke ton perasme·no Deke·mbrio, ua douei· sta «progra·mmata epi·deijhw» kentriko·w ro·low sthn politikh· e·reynaw. Se prv·th fa·sh diati·uetai se ayta· to 75 % thw xrhmatodo·thshw. Vsto·so ayto· poy o·ntvw symbai·nei tv·ra ei·nai o·ti h Epitroph· proble·pei aperio·risth xrhmatodo·thsh gia ta progra·mmata epi·deijhw se sxe·sh me a·lla ereynhtika· progra·m- mata. Mh·pvw topouetei·tai h Epitroph· diaforetika· apo· to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio kai to Symboy·lio vw prow th xrhmatodo·thsh tvn programma·tvn epi·deijhw ston tome·a thw e·reynaw apo· to pe·mpto ereynhtiko· pro·gramma plai·sio, kai, an nai, giati·; Apa·nthsh thw k. de Palacio ek me·royw thw Epitroph·w (17 Dekembri·oy 1999) Kat(cid:146) arxh·n, h Epitroph· ua h·uele na aposafhni·sei thn ermhnei·a tvn sxoli·vn toy Symboyli·oy kai toy Koinoboyli·oy sxetika· me ton proy¤ pologismo· toy pe·mptoy progra·mmatow plai·sio e·reynaw kai texnologikh·w 18. 7. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 203 E/145 ana·ptyjhw (1). Sta sxo·lia· thw, y·stera apo· prvtoboyli·a toy Koinoboyli·oy, h dhmosionomikh· arxh· zh·thse na diateuei· to 60 % tvn pistv·sevn ston tome·a thw symbatikh·w ene·rgeiaw gia ananev·simew phge·w ene·rgeiaw, ek tvn opoi·vn to 75 % ua pre·pei na diateuei· se sxe·dia epi·deijhw ananev·simvn phgv·n ene·rgeiaw. H Epitroph· symfvnei· o·ti pre·pei opvsdh·pote na enuarrynuei· h epi·deijh ly·sevn poy provuoy·n thn ajiopoi·hsh kainoto·mvn kai ananev·simvn phgv·n ene·rgeiaw kai epiuymei· na ikanopoih·sei ayto· to ai·thma, sto me·tro toy dynatoy·. H prv·th pro·sklhsh ypobolh·w prota·sevn gia to pro·gramma ene·rgeiaw (energeiakoi· para·gontew toy eidikoy· ereynhtikoy· progra·mmatow ene·rgeiaw, periba·llontow kai biv·simhw ana·ptyjhw) di·nei idiai·terh proterai- o·thta se sxe·dia epi·deijhw kai se ananev·simew phge·w ene·rgeiaw. Kata· thn epilogh· toy telikoy· katalo·goy sxedi·vn, gia thn opoi·a synista·tai h a·mesh e·narjh diapragmatey·sevn, h Epitroph· ua synektimh·sei plh·rvw ta sxo·lia thw dhmosionomikh·w arxh·w. H Epitroph· e·kane o·ti mporoy·se gia thn ikanopoi·hsh aytv·n tvn aithma·tvn kai e·xei epile·jei e·na mega·lo ariumo· sxedi·vn epi·deijhw ston tome·a tvn ananev·simvn phgv·n ene·rgeiaw. H telikh· apo·fash gia ta sxe·dia toy e·toyw 1999 den e·xei ako·mh lhfuei·, o·mvw h pro·tash thw Epitroph·w ei·nai poly· konta· sta sxo·lia thw dhmosionomikh·w arxh·w. (1) EE C 173 thw 7. 6. 1997. (2000/C 203 E/184) GRAPTH ERVTHSH E-2154/99 ypobolh·: Roberta Angelilli (NI) prow thn Epitroph· (24 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Periferikopoi·hsh toy dasonomikoy· sv·matow toy kra·toyw Sthn Itali·a h prostasi·a thw dasikh·w kai periballontikh·w klhronomia·w e·xei anateuei· se e·na astynomiko· sv·ma, to dasonomiko· sv·ma toy kra·toyw. O no·mow 59/97 proble·pei anti·ueta na pera·sei stiw perife·reiew to prosvpiko· poy anh·kei sto sv·ma kai den ei·nai anagkai·o gia thn ekplh·rvsh tvn kauhko·ntvn poy ejakoloyuoy·n na anh·koyn stiw armodio·thtew toy kra·toyw. Molono·ti o ariumo·w tvn ypallh·lvn poy e·xei ypologisuei· gia thn ekplh·rvsh tvn ro·lvn aytv·n kratikh·w armodio·thtaw ei·nai poly· ychlo·w, to 70 % peri·poy toy prosvpikoy· e·xei pera·sei stiw perife·reiew. Lamba·nontaw ypo·ch thn o·xi mo·no eunikh· alla· kai dieunh· ptyxh· poy e·xei h prostasi·a toy periba·llontow kai to kefa·laio epaggelmatiko·thtaw toy dasonomikoy· sv·matow poy o·xi mo·no ua mporoy·se na eggyhuei· thn th·rhsh tvn koinotikv·n kanonismv·n ston tome·a toy periba·llontow, kefa·laio poy ua mporoy·se na xauei·. Mporei· h Epitroph· na anafe·rei: 1. 2. 3. 4. ea·n uevrei· o·ti h ana·uesh toy tome·a aytoy· stiw perife·reiew apobai·nei se ba·row thw apotelesmatiko·thtaw toy dasonomikoy· sv·matow toy kra·toyw kai thw prostasi·aw toy periba·llontow• ea·n e·xei ekponh·sei sxetika· e·ggrafa• poia· ei·nai h genikh· thw a·poch epi· toy ue·matow• kata· poio·n tro·po ei·nai organvme·na ana·loga sv·mata se a·lla kra·th me·lh; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (16 Dekembri·oy 1999) H orga·nvsh thw eunikh·w dioi·khshw ei·nai basikh· armodio·thta toy kra·toyw me·loyw. H Epitroph· ei·nai thw gnv·mhw o·ti h perifereiopoi·hsh orisme·nvn armodioth·tvn den synepa·getai aparai·thta mei·vsh thw apotelesmatiko·thta·w toyw, alla· apaitei·tai se orisme·new periptv·seiw eni·sxysh toy syntonismoy· metajy· tvn perifereiv·n kai toy kra·toyw me·loyw. H Epitroph· den ei·nai se ue·sh na dv·sei epakribh· perigrafh· thw orga·nvshw analo·gvn yphresiv·n se a·lla kra·th me·lh. Ei·nai dynato·n na emfanistoy·n dia·forew katasta·seiw apo· thn plh·rh apoke·ntrvsh o·pvw, p. x. h diaxei·rish thw pyroprostasi·aw tvn dasv·n h opoi·a mporei· na diasfalistei·, se orisme·na kra·th me·lh se epi·pedo koino·thtaw, pernv·ntaw apo· armodio·thtew eparxiake·w nomarxiake·w perifereiake·w h· kai sygkentrvme·new se euniko· epi·pedo


title: QUESTION ÉCRITE P-2278/99 posée par Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) à la Commission. Aide à la construction navale.

text: C 225 E/84 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 Les principes entourant l(cid:146)organisation des activitØs de jeux de hasard ayant Øgalement pour consØquence de limiter l(cid:146)accŁs de certains opØrateurs Øconomiques (cid:224) ce domaine d(cid:146)activitØ, ont ØtØ nØanmoins reconnus compatibles par la Cour de justice avec le principe de la libre prestation de services posØ par l(cid:146)article 49 (ex-article 59) du traitØ CE (voir arrŒt du 21 septembre 1999, dans l(cid:146)affaire C-124/97), Øtant donnØ les considØrations d(cid:146)intØrŒt gØnØral citØes plus haut qui en constituent les fondements et qui permettent de reconna(cid:238)tre aux (cid:201)tats membres, un pouvoir d(cid:146)apprØciation quant aux mesures restrictives nØcessaires selon la protection qu(cid:146)ils entendent assurer sur leur territoire. La Commission considŁre que dans les diffØrents (cid:201)tats membres, des raisons d(cid:146)intØrŒt gØnØral comparables sont (cid:224) l(cid:146)origine des systŁmes d(cid:146)organisation et de contr(cid:244)les nationaux qui suivent les mŒmes principes et elle constate que les fondements des systŁmes nationaux s(cid:146)avŁrent compatibles avec le principe commu- nautaire de la libre prestation de services. Dans ce contexte et en l(cid:146)absence de diffØrences substantielles entre les rØglementations des diffØrents (cid:201)tats membres, la Commission n(cid:146)envisage pas de prØsenter de projets de lØgislation secondaire, en matiŁre de jeux de hasard. (2000/C 225 E/084) QUESTION (cid:201)CRITE P-2278/99 posØe par Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Aide (cid:224) la construction navale (24 novembre 1999) Le secteur de la construction navale europØenne est confrontØ (cid:224) de graves difficultØs. Pour l(cid:146)Union europØenne, ce doit Œtre une prioritØ que de garantir l(cid:146)avenir d(cid:146)une construction navale compØtitive, susceptible de contribuer au dØveloppement Øconomique et social, en maintenant le niveau de l(cid:146)emploi dans plusieurs rØgions, dont bon nombre connaissent des taux de ch(cid:244)mage ØlevØs. Dans un rapport adressØ au Conseil, intitulØ «La situation de la construction navale dans le monde», la Commission europØenne reconna(cid:238)t que le rØgime d(cid:146)aides publiques que la CorØe du Sud applique au secteur naval dØstabilise actuellement le marchØ mondial dans ce domaine. La Commission a-t-elle, afin de pouvoir planifier les mesures destinØes (cid:224) rØØquilibrer cette situation, quantifiØ le montant de ces aides? En ce qui concerne les aides d(cid:146)(cid:201)tat destinØes au secteur naval, le rŁglement du Conseil CE no 1540/98 (1) du 29 juin 1998 Øtablit de nouvelles normes valables jusqu(cid:146)en dØcembre de l(cid:146)an 2000. La Commission a-t-elle l(cid:146)intention de proroger par prØcaution ces aides (cid:224) la production en Europe, tant qu(cid:146)elle Øtudie le problŁme des aides accordØes (cid:224) ce secteur par la CorØe du Sud? (1) JO L 202 du 18. 7. 1998, p. 1. RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (20 dØcembre 1999) La Commission partage pleinement les prØoccupations de l(cid:146)Honorable Parlementaire sur la situation difficile du marchØ qui, du fait de la CorØe, se caractØrise par un niveau de prix trŁs bas et une surcapacitØ importante. S(cid:146)agissant des subventions prØsumØes accordØes (cid:224) la construction navale corØenne, il n(cid:146)est pas possible, (cid:224) ce stade, de quantifier les formes Øventuelles de soutien public mises en (cid:156)uvre pour venir en aide aux chantiers de ce pays. De plus amples renseignements sont nØcessaires. La Commission poursuivra son enquŒte et prØsentera ses conclusions au Conseil. (CE) no 1540/98 du Conseil du En ce qui concerne le rØgime d(cid:146)aide communautaire, 29 juin 1998 concernant les aides (cid:224) la construction navale prØvoit l(cid:146)attribution d(cid:146)un ensemble de diverses aides en faveur de la construction navale jusqu(cid:146)(cid:224) 2003. Seules les aides au fonctionnement liØes au contrat doivent Œtre supprimØes (cid:224) la fin de 2000. Pour l(cid:146)instant, il n(cid:146)est pas prØvu de prolonger ces aides. le rŁglement ConformØment (cid:224) l(cid:146)article 12 du rŁglement, la Commission est tenue de procØder rØguliŁrement (cid:224) un examen de la situation du marchØ et proposera, le cas ØchØant, des mesures visant (cid:224) rØgler les problŁmes qui se posent, s(cid:146)il est Øtabli que les chantiers communautaires subissent un prØjudice du fait de pratiques anticoncurrentielles. Le rapport prØsentØ rØcemment au Conseil (1) est le premier de ce type. 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/85 Lors de sa rØunion du 9 novembre 1999, le Conseil «industrie» s(cid:146)est montrØ prØoccupØ par les conclusions du rapport et a prØconisØ un ensemble de mesures pour remØdier (cid:224) la situation. Il souhaite que la Commission continue (cid:224) mettre tout en (cid:156)uvre en vue d(cid:146)instaurer des rŁgles de jeu Øgales dans ce secteur, en amor(cid:231)ant immØdiatement des consultations constructives avec la CorØe pour mettre un terme (cid:224) la concurrence dØloyale. De mŒme, il appelle les reprØsentants du secteur, les (cid:201)tats membres et la Commis- sion (cid:224) recueillir des ØlØments de preuve aussi dØtaillØs que possible du comportement anticoncurrentiel allØguØ, afin de prendre les mesures voulues dans le cadre de l(cid:146)Organisation mondiale du commerce (OMC). Il invite les (cid:201)tats membres (cid:224) demander instamment au Fonds monØtaire international (FMI) et (cid:224) la Banque les conditions fixØes pour les programmes de mondiale de poursuivre leur enquŒte pour vØrifier si les (cid:201)tats sauvetage du FMI et les hypothŁses qui membres et la Commission devront poursuivre leurs efforts pour Øtablir une ØgalitØ de traitement dans ce secteur au sein des instances internationales appropriØes, y compris l(cid:146)Organisation de coopØration et de dØveloppement Øconomiques (OCDE), en vue de faire appliquer des rŁgles de concurrence loyales. Le Conseil a Øgalement saluØ la dØtermination avec laquelle la Commission entend continuer (cid:224) remplir ses obligations conformØment (cid:224) l(cid:146)article 12 du rŁglement (CE) du Conseil no 1540/98 et (cid:224) rendre compte de l(cid:146)Øvolution de la situation dŁs que cela est nØcessaire. les sous-tendent sont pleinement respectØes. Enfin, (1) COM(1999) 474 final. (2000/C 225 E/085) QUESTION (cid:201)CRITE P-2281/99 posØe par Ursula Stenzel (PPE-DE) (cid:224) la Commission (24 novembre 1999) Objet: StratØgie d(cid:146)Ølargissement et sØcuritØ nuclØaire La Commission europØenne a modifiØ sa stratØgie de nØgociation et veut rendre possibles des nØgociations d(cid:146)adhØsion pour tous les candidats, afin d(cid:146)Øviter une distinction en deux groupes. Un calendrier pour la mise hors service des rØacteurs 1 et 4 de la centrale nuclØaire de Koszloduij est-il une condition prØalable pour l(cid:146)ouverture de nØgociations avec la Bulgarie? Quelle est sa conception pour ce qui concerne la Slovaquie qui, ainsi que le souhaite l(cid:146)Autriche, ne pourrait adhØrer (cid:224) l(cid:146)UE qu(cid:146)aprŁs fermeture de la centrale nuclØaire de Bohunice avant l(cid:146)an 2006? Quel calendrier la Commission prØvoit-elle pour l(cid:146)ouverture des nØgociations avec les pays du deuxiŁme groupe compte tenu de ces problŁmes? RØponse donnØe par M. Verheugen au nom de la Commission (9 dØcembre 1999) La CommunautØ accorde une attention toute particuliŁre (cid:224) la sØcuritØ nuclØaire dans les pays d(cid:146)Europe centrale et orientale. Le conseil europØen de Cologne a soulignØ l(cid:146)importance de la sØcuritØ nuclØaire dans le cadre de l(cid:146)Ølargissement de la CommunautØ et a priØ la Commission d(cid:146)examiner cette question en dØtail dans ses prochains rapports rØguliers sur les progrŁs accomplis par les pays candidats sur la voie de leur adhØsion. La sØcuritØ nuclØaire fera l(cid:146)objet d(cid:146)un contr(cid:244)le et de mesures de soutien continus par la Commission pendant la pØriode de prØ-adhØsion. Quant aux rØacteurs des pays candidats qui ne peuvent Œtre rendus conformes aux normes internationales de sØcuritØ (cid:224) un coßt raisonnable (il s(cid:146)agit des rØacteurs Ignalina en Lituanie, Bohunice V1 en Slovaquie et des unitØs 1 (cid:224) 4 de Kozloduy en Bulgarie), la Commission, en accord avec la position prise par le Conseil et le Parlement, a demandØ que leur fermeture soit effective le plus rapidement possible et ce, par le biais d(cid:146)un engagement des pays concernØs sur des calendriers de fermeture rØalistes et cohØrents avec les obligations internationales Øventuellement souscrites. La Commission a Øgalement affirmØ sa volontØ d(cid:146)assister ces pays dans la mise en (cid:156)uvre de ces fermetures par des moyens techniques mais aussi financiers. (cid:192) la suite des discussions tenues avec la Commission, la Lituanie et la Slovaquie ont rØcemment pris des dØcisions concernant la fermeture des rØacteurs les plus anciens, et ont par consØquent rØvisØ leurs stratØgies ØnergØtiques. Dans le cas de la Slovaquie, les deux rØacteurs Bohunice V1 seront fermØs en 2006 et 2008 respectivement


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2159/99 af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen. Beskyttelse af traditionelle kvalitetsprodukter.

eurovoc_concepts:
cheese
customs and traditions
food safety

text: 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/105 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (12. januar 2000) Kommissionen er til fulde klar over de vanskeligheder, F(cid:230)llesskabets industri er stillet over for i kampen mod varem(cid:230)rkeforfalskning og piratkopiering. Det er imidlertid ikke muligt for Kommissionen at besvare det (cid:230)rede medlems spłrgsm(cid:229)l pr(cid:230)cist p(cid:229) grundlag af de oplysninger, hun har givet. Oms(cid:230)tningen af varem(cid:230)rkeforfalskede og piratkopierede varer (cid:129) dvs. varer, som er produceret uden tilladelse fra indehaveren af den intellektuelle ejendomsret, de er omfattet af (cid:129) skader lovlydige fabrikanter og forhandlere og vildleder forbrugerne. Med henblik p(cid:229) at forhindre oms(cid:230)tningen af s(cid:229)danne varer p(cid:229) F(cid:230)llesskabets marked, har F(cid:230)llesskabet udviklet et retsgrundlag, der sikrer en effektiv beskyttelse af intellektuel ejendomsret inden for Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab. Navnlig R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 3295/94 af 22. december 1994 om foranstaltninger med henblik p(cid:229) at forbyde overgang til fri oms(cid:230)tning, udfłrsel, genudfłrsel og henfłrsel under en suspensionsprocedure af varem(cid:230)rkeforfalskede og piratkopierede varer (1) tilsigter at forhindre passage af varem(cid:230)rkeforfalske og piratkopierede varer over F(cid:230)llesskabets gr(cid:230)nser. Denne forordning głr det muligt for de nationale toldmyndigheder at suspendere frigivelsen af varer, der mist(cid:230)nkes for at v(cid:230)re varem(cid:230)rkeforfalskede eller piratkopierede, mens rettighedsindehaveren anl(cid:230)gger sag om overtr(cid:230)delse ved de nationale domstole. Desuden vedtog Kommissionen i oktober 1998 en grłnbog om bek(cid:230)mpelse af varem(cid:230)rkeforfalskning og piratkopiering i det indre marked (2). Grłnbogen skal indlede en omfattende hłringsproces, der inddrager alle interesserede parter med det form(cid:229)l yderligere at styrke kampen mod varem(cid:230)rkeforfalskning og piratkopiering i F(cid:230)llesskabet. Endvidere skal det bem(cid:230)rkes, at Egypten fra den 1. januar 2000 er forpligtet til at overholde TRIP-aftalen (Trade-related aspects of Intellectual Property Rights). Endelig er der inden for rammerne af forhandlingerne mellem F(cid:230)llesskabet og Middelhavslandene, som omfatter Egypten, s(cid:230)rlige bestemmelser, der skal sikre en tilstr(cid:230)kkelig og effektiv beskyttelse af intellektuel ejendomsret i overensstemmelse med g(cid:230)ldende internationale standarder, herunder effektive midler til h(cid:229)ndh(cid:230)velse af s(cid:229)danne rettigheder. (1) (2) EFT L 341 af 30. 12. 1994, som (cid:230)ndret ved R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 241/1999, EFT L 27 af 2. 2. 1999. KOM(98) 569 endelig udg. (2000/C 219 E/134) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2159/99 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (24. november 1999) Om: Beskyttelse af traditionelle kvalitetsprodukter Brancheforeninger og producentsammenslutninger protesterer stadig oftere over formodede eller reelle forslag fra Kommissionen om at forbyde produktionen af traditionelle lokale produkter som f. eks. italiensk mozzarella eller andre former for ost, som i (cid:229)rhundreder er blevet produceret i bestemte landdistrikter. F(cid:230)nomenet synes ogs(cid:229) at vedrłre visse franske regioner med forst(cid:229)elige reaktioner fra de berłrte producenters side. Kommissionen bedes oplyse, 1. om den kan bekr(cid:230)fte den formelle eksistens af s(cid:229)danne forslag? hvilke typer ost i bekr(cid:230)ftende fald bliver tvunget til at forsvinde? Vil den udarbejde en oversigt opdelt 2. efter medlemsstat? 3. om den głr sig den łkonomiske og sociale skade klart, som ville blive p(cid:229)fłrt producentregionerne med afskaffelsen af markedsnicher, som i mange generationer er indg(cid:229)et i hele dales og regioners lokale kultur? 4. om den er klar over, at forbud mod disse produkter, som i mange tilf(cid:230)lde udgłr hele regioners image, er ensbetydende med en meningslłs łdel(cid:230)ggelse af sm(cid:229) virksomheder udelukkende til fordel for industriproduktionen samt detail- og distributionsindustrien? C 219 E/106 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 om den mener, at s(cid:229)danne initiativer bidrager til at give befolkningerne et menneskeligt billede af 5. Europa eller ikke snarere billedet af en teknokratisk og kold Europ(cid:230)isk Union, der er ude af trit med den almindelige borgers fłlelser, nedbryder mange traditioner og dermed er umenneskelig? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (5. januar 2000) Kommissionen var ikke bekendt med de p(cid:229)stande, det (cid:230)rede medlem henviser til. Kommissionen har aldrig udarbejdet nogen forslag om forbud mod traditionelle oste. Den łnsker udelukkende at (cid:230)ndre sundhedsbestemmelserne for m(cid:230)lk og mejeriprodukter og navnlig at ajourfłre de mikrobiologiske kriterier, der anvendes. Med udtalelserne fra Den Videnskabelige KomitØ for Veterin(cid:230)rforanstaltninger med Henblik p(cid:229) Folke- sundheden af 23. september 1999 samledes den videnskabelige sagkundskab p(cid:229) dette omr(cid:229)de p(cid:229) internationalt plan. Ved fastl(cid:230)ggelsen af specifikke mikrobiologiske kriterier for mejeriprodukter vil det kompetente udvalg blive inddraget, og udvalgets udtalelse vil kunne danne grundlag for udarbejdelsen af ajourfłrte bestemmelser. fłdevarers gastronomiske og ern(cid:230)ringsm(cid:230)ssige kvaliteter. Dens formand har Kommissionen prioriterer fłdevaresikkerheden meget hłjt, uden at den af den grund tilsides(cid:230)tter hensynet til i łvrigt over for Parlamentet erkl(cid:230)ret, at dette emne pga. dets udtalte kulturelle og samfundsm(cid:230)ssige symbolv(cid:230)rdi optager ham meget. Hvad ang(cid:229)r fłrst og fremmest beskyttelsen af traditionelle produktionsmetoder og egnstypiske produkter, skal det n(cid:230)vnes, at Kommissionen siden 1992 har fłrt en politik til sikring af landbrugsprodukter af hłj kvalitet. Som led i gennemfłrelsen af R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2081/92 af 14. juli 1992 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler (1) udvidede Kommissionen listen over godkendte navne og betegnelser, af hvilke der nu er 526. Hvad ang(cid:229)r s(cid:229)vel antallet af berłrte medlemsstater som arten af produktionsformer, viser de nye optagelser p(cid:229) listen, at der er en stigende interesse i at beskytte de traditionelle produktionsformer, der er knyttet til deres geografiske oprindelse. (1) EFT L 208 af 24. 7. 1992. (2000/C 219 E/135) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2161/99 af Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) og Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen (24. november 1999) Om: Godtgłrelse af rejseudgifter til repr(cid:230)sentanter for europ(cid:230)iske venskabskommuner Hvis kommuner i forskellige europ(cid:230)iske lande indg(cid:229)r et partnerskab for bl. a. at udbrede den europ(cid:230)iske tanke og głre hinanden bekendt med hinandens skik og brug p(cid:229) forskellige omr(cid:229)der, afl(cid:230)gges der regelm(cid:230)ssigt besłg af repr(cid:230)sentanter for de p(cid:229)g(cid:230)ldende kommuner. Hvis to kommuner deltager, mod- tager repr(cid:230)sentanterne fra disse to kommuner under den nuv(cid:230)rende ordning en godtgłrelse af deres rejseudgifter p(cid:229) 0,03 euro pr. kilometer, hvis mindst 10 repr(cid:230)sentanter pr. kommune deltager og rejseafstanden udgłr mindst 250 km. Ved partnerskaber mellem mere end to kommuner fasts(cid:230)ttes ligeledes kravet p(cid:229) mindst 10 deltagere pr. kommune. Hvad er Kommissionens opfattelse af v(cid:230)rdien af partnerskaber mellem mere end to europ(cid:230)iske kommuner i forhold til partnerskabet mellem to kommuner? Hvorfor fastholder Kommissionen kravet p(cid:229) 10 deltager pr. kommune, ogs(cid:229) hvis det er mere end to kommuner, der indg(cid:229)r et partnerskab? Hvorvidt agter Kommissionen at revidere godtgłrelsesordningen for rejseudgifter til venskabskommuners repr(cid:230)sentanter, og i bekr(cid:230)ftende fald, p(cid:229) hvilken m(cid:229)de?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2142/99 från Rosa Miguélez Ramos (PSE) till kommissionen. Galiciskan inom ramen för Ariane-programmet.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
EU programme
Spain
cultural transmission
literature
regional language
translation

text: 18. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 203 E/143 (2000/C 203 E/181) SKRIFTLIG FR¯GA P-2139/99 fr(cid:229)n Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) till kommissionen (18 november 1999) ˜mne: Eventuella bedr(cid:228)gerier i samband med anv(cid:228)ndandet av medel avsedda f(cid:246)r driften av centrum f(cid:246)r h(cid:246)gre undervisning Den 14 december 1993 godk(cid:228)nde kommissionen ett operativprogram som inl(cid:228)mnats av arbets- och socialministeriet i Spanien. Programmet skulle till(cid:228)mpas i Galicien och omfattade (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r yrkes- och vidareutbildning, forskarutbildning, vidareutbildning av anst(cid:228)llda, arbetsmarknadsutbildning och syssels(cid:228)tt- ningsst(cid:246)d under perioden 1994(cid:141)1999. Det maximala beloppet f(cid:246)r programmet uppgick till 238 707 302 ecu, av vilket 75 % finansierades av gemenskapen och 25 % av den regionala regeringen i Galicien (FSE nr 940129ESl). L(cid:228)rarna i Galicien, som (cid:228)r oroade (cid:246)ver den galiciska regeringens tendens att oavbrutet s(cid:228)nka anslagen till driftsomkostnader i allm(cid:228)nna skolor samtidigt som anslagen till privata skolor forts(cid:228)tter att (cid:246)ka, anser att det under perioden 1998(cid:141)1999 f(cid:246)rekommit bedr(cid:228)gerier i samband med anv(cid:228)ndandet av gemenskapsmed- len till operativprogrammet, i synnerhet vad g(cid:228)llde (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r yrkes- och vidareutbildning som erh(cid:246)ll den st(cid:246)rsta delen av anslagen. Bedr(cid:228)gerierna best(cid:229)r i att de 25 % av finansieringen som den galiciska regeringen skall st(cid:229) f(cid:246)r inte anv(cid:228)nds alls eller bara delvis, varvid yrkes- och vidareutbildnings(cid:229)tg(cid:228)rdernas andel av driftsomkostnaderna ber(cid:228)knas som ett samlat belopp p(cid:229) grundval av ett oproportionerligt h(cid:246)gt f(cid:246)rdelningstal. Driftsomkostnaderna (uppv(cid:228)rmning, el, vatten, etc. ) per elev fastst(cid:228)lldes s(cid:229)ledes till ett belopp som var fyra g(cid:229)nger s(cid:229) h(cid:246)gt som f(cid:246)r de program som samfinansieras av Europeiska socialfonden. Samtidigt som det sker bedr(cid:228)gerier i f(cid:246)rh(cid:229)llande till skyldigheterna gentemot kommissionen blir utbild- ningscentrumen av med en stor del av de anslag som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att h(cid:229)lla undervisningen p(cid:229) en tillfredsst(cid:228)llande niv(cid:229). Avser kommissionen att unders(cid:246)ka dessa oegentligheter och kr(cid:228)va att regeringen i Galicien uppfyller alla sina skyldigheter vad g(cid:228)ller finansieringen av yrkesutbildningsprogram som (cid:228)r kopplade till Europeiska socialfonden? Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (9 december 1999) Kommissionens senaste kontroll av anv(cid:228)ndningen av st(cid:246)det fr(cid:229)n Euroepiska socialfonden i den autonoma regionen Galicien genomf(cid:246)rdes i maj(cid:141)juni 1996, dvs. f(cid:246)re den tidsperiod som parlamentsledamoten avser (1998(cid:141)1999). Vid denna kontroll uppt(cid:228)cktes inga bedr(cid:228)gerier av detta slag. Kommissionen har inte f(cid:229)tt n(cid:229)got meddelande i denna fr(cid:229)ga fr(cid:229)n de spanska myndigheterna p(cid:229) grundval av kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 1681/94 av den 11 juli 1994 om oriktigheter och (cid:229)tervinning av belopp som felaktigt har utbetalats i samband med finansieringen av strukturpolitiken och om organisa- tionen av ett informationssystem p(cid:229) detta omr(cid:229)de (1). D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r det l(cid:228)mpligt att parlamentsledamoten till kommissionen l(cid:228)mnar de konkreta och exakta uppgifter som han har tillg(cid:229)ng till om den f(cid:246)rmodat oriktiga anv(cid:228)ndningen av st(cid:246)det fr(cid:229)n Europeiska socialfonden i denna autonoma region. Efter analys av dessa uppgifter kan kommissionen genomf(cid:246)ra nya kontroller. (1) EGT L 178, 12. 7. 1994. (2000/C 203 E/182) SKRIFTLIG FR¯GA E-2142/99 fr(cid:229)n Rosa MiguØlez Ramos (PSE) till kommissionen (24 november 1999) ˜mne: Galiciskan inom ramen f(cid:246)r Ariane-programmet Kommissionen har valt 291 projekt inom ramen f(cid:246)r Ariane-programmet som syftar till att fr(cid:228)mja l(cid:228)sning och spridning av samtida litter(cid:228)ra verk genom st(cid:246)d till (cid:246)vers(cid:228)ttning och till boksektorn. C 203 E/144 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 7. 2000 Hur m(cid:229)nga av dessa projekt r(cid:246)r verk skrivna p(cid:229) galiciska? Vilka verk r(cid:246)r det sig om? Hur stora budgetmedel har de beviljats? Vilka verk skrivna p(cid:229) galiciska erh(cid:246)ll st(cid:246)d fr(cid:229)n Ariane-programmet under (cid:229)ren 1997 och 1998 och totalt hur m(cid:229)nga verk erh(cid:246)ll st(cid:246)d? Vilka verk r(cid:246)rde det sig om och hur stora anslag beviljades de? Hur stort var det totala st(cid:246)d som utgick fr(cid:229)n Ariane-programmet under dessa (cid:229)r? Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 december 1999) Under 1999 var den totala budgeten f(cid:246)r Ariane-programmet 4,1 miljoner euro. Inom ramen f(cid:246)r detta program l(cid:228)mnades det in tolv projekt f(cid:246)r (cid:246)vers(cid:228)ttning av fransk och engelsk litteratur till galiciska. Elva av dessa projekt godk(cid:228)ndes inte av formella sk(cid:228)l, eftersom de inte uppfyllde vissa av de st(cid:246)dkriterier som publicerats i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (1), medan ett projekt inte godk(cid:228)ndes vid det slutliga projekturvalet, (cid:228)ven om det uppfyllde de formella kraven i b(cid:246)rjan av urvalsf(cid:246)rfarandet. De begr(cid:228)nsade ekonomiska anslagen r(cid:228)ckte endast till projekt som hade stor litter(cid:228)r och kulturell kvalitet enligt den grupp oberoende experter fr(cid:229)n flera medlemsstater och l(cid:228)nder i Europeiska frihandelssammans- lutningen (EFTA) och Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:229)det (EES), som bistod kommissionen vid urvalet av projekt. Under 1998, d(cid:229) den totala budgeten f(cid:246)r programmet l(cid:229)g p(cid:229) 3,3 miljoner ecu, l(cid:228)mnades det inte in n(cid:229)got projekt f(cid:246)r (cid:246)vers(cid:228)ttning av verk till eller fr(cid:229)n galiciska. Under 1997, d(cid:229) den totala budgeten f(cid:246)r programmet l(cid:229)g p(cid:229) 2,3 miljoner ecu, l(cid:228)mnades det in ett projekt som r(cid:246)rde (cid:246)vers(cid:228)ttning av ett franskt verk till galiciska och detta godk(cid:228)ndes. Det r(cid:246)rde sig om en ans(cid:246)kan om st(cid:246)d f(cid:246)r (cid:246)vers(cid:228)ttning till galiciska av (cid:148)Les mots(cid:148) av Jean-Paul Sartre p(cid:229) f(cid:246)rlaget Ediciones Laiovento, som fick hela det ans(cid:246)kta beloppet, dvs. 2 418 ecu. (1) EGT C 23, 28. 1. 1999. (2000/C 203 E/183) SKRIFTLIG FR¯GA E-2151/99 fr(cid:229)n Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE-DE) till kommissionen (24 november 1999) ˜mne: Finansiering av energiprogram som ing(cid:229)r i Femte ramprogrammet f(cid:246)r forskning Enligt den information som vissa finl(cid:228)ndska f(cid:246)retag erh(cid:229)llit har kommissionen intagit en annan st(cid:229)ndpunkt (cid:228)n Europaparlamentet och r(cid:229)det n(cid:228)r det g(cid:228)ller finansieringen av energiprogram som ing(cid:229)r i Femte ramprogrammet f(cid:246)r forskning. Enligt den gemensamma st(cid:229)ndpunkt som parlamentet och r(cid:229)det kom (cid:246)verens om i december 1998 skall de s(cid:229) kallade demonstrationsprojekten inneha en central roll i forskningspolitiken. Inledningsvis anslogs 75 procent av medlen f(cid:246)r dessa projekt. Nu lutar det emellertid mot att kommissionen planerar en obetydlig finansiering f(cid:246)r demonstrationsprojekten i f(cid:246)rh(cid:229)llande till (cid:246)vriga forskningsprojekt. ˜r kommissionen p(cid:229) v(cid:228)g att inta en annan st(cid:229)ndpunkt (cid:228)n Europaparlamentet och r(cid:229)det n(cid:228)r det g(cid:228)ller f(cid:246)r finansiering av demonstrationsprojekt p(cid:229) energiomr(cid:229)det forskning, och i s(cid:229) fall varf(cid:246)r? inom ramen f(cid:246)r Femte ramprogrammet Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 december 1999) Kommissionen vill f(cid:246)rst klarg(cid:246)ra tolkningen av yttrandena fr(cid:229)n r(cid:229)det och parlamentet om 1999 (cid:229)rs budget f(cid:246)r Femte ramprogrammet f(cid:246)r forskning, teknisk utveckling och demonstration (1). I sina kommentarer


title: PERGUNTA ESCRITA E-2141/99 apresentada por Concepció Ferrer (PPE-DE) à Comissão. Consulta dos agentes do Programa AL-INVEST.

eurovoc_concepts:
Latin America
communications systems
cooperation policy
economic cooperation
investment
small and medium-sized enterprises

text: C 225 E/58 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 A Comissªo nªo dispıe das informa(cid:231)ıes solicitadas relativas ao nœmero de pessoas que trabalham nas lojas de produtos isentos de impostos visto que os dados estat(cid:237)sticos de que dispıe dizem apenas respeito ao emprego no (cid:226)mbito de todo o sector do comØrcio a retalho (2). Na sua anÆlise relativa (cid:224)s repercussıes da decisªo do Conselho sobre o emprego, a Comissªo baseou-se, por conseguinte, nas estimativas apresenta- das pela indœstria relativas aos postos de trabalho afectados pela supressªo das vendas com isen(cid:231)ªo de impostos (3). Nªo Ø poss(cid:237)vel obter, todavia, a partir destas estimativas agregadas os dados relativos ao emprego nas lojas de produtos com isen(cid:231)ªo de impostos. No que diz respeito ao impacto sobre o emprego desta supressªo, a Comissªo convida o Senhor Deputado a consultar a resposta escrita (cid:224) pergunta escrita E-1999/99 formulada pelo Senhor Deputado Davies (4). (1) COM(1999) 65. (2) «Vendas a retalho no Espa(cid:231)o Econ(cid:243)mico Europeu 1997, Luxemburgo 1998» da Comissªo Europeia (Servi(cid:231)o de Estat(cid:237)stica das Comunidades Europeias, DG XXI). (3) Ver ponto 5 da comunica(cid:231)ªo. (4) JO C 203 E de 18. 7. 2000, p. 109. (2000/C 225 E/057) PERGUNTA ESCRITA E-2141/99 apresentada por Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Consulta dos agentes do Programa AL-INVEST (24 de Novembro de 1999) No dia 23 de Setembro passado, o ComitØ PVD-ALA aprovou um novo quadro financeiro do Programa AL-INVEST para os pr(cid:243)ximos quatro anos. Segundo parece, os agentes do programa nªo puderam praticamente participar nos debates preparat(cid:243)rios. Concretamente, a parte europeia nªo foi sequer consultada e houve apenas uma reuniªo para o efeito com a parte latino-americana. Poderia a Comissªo indicar se nªo considera que seria necessÆrio estabelecer um sistema de comunica(cid:231)ªo que permita aproximar os interessados a fim de melhorar a eficÆcia deste programa e garantir a transparŒncia dos servi(cid:231)os da Comissªo tal como solicitado pelo Parlamento Europeu? Resposta do ComissÆrio Patten em nome da Comissªo (6 de Dezembro de 1999) No que respeita (cid:224) primeira parte da pergunta, a Comissªo salienta que nada pode substituir o contacto directo com os operadores. Para o efeito, foram organizadas em 1998 (Londres) e 1999 (Barcelona), reuniıes conhecidas sob o nome de Connect que permitem aos operadores trocar ideias com a Comissªo durante cerca de dois dias (para alØm dos contactos directos entre operadores a fim de preparar encontros entre empresas, que constituem a principal razªo de ser desta iniciativa). Cada uma destas reuniıes permitiu fazer o ponto da situa(cid:231)ªo no que se refere a todos os aspectos tØcnicos, administrativos e financeiros dos quais depende o Œxito do programa. Connect serÆ organizado, anualmente, no decurso do terceiro trimestre do ano civil, entre 2000 e 2004. Para alØm disso sªo organizados, sempre que necessÆrio, contactos directos e individuais com os operadores, por correio electr(cid:243)nico e correio normal. («members only») estÆ reservada aos EstÆ igualmente operacional um s(cid:237)tio web, uma parte do qual operadores (www. al-invest. org). Por œltimo, estarÆ em funcionamento atØ ao final de 2005 um secretariado tØcnico de apoio e orienta(cid:231)ªo aos operadores. Estas medidas demonstram o alcance do sistema de comunica(cid:231)ªo ao servi(cid:231)o dos operadores. No que respeita (cid:224)s conferŒncias organizadas em 1999 e directamente ligadas (cid:224) fase 2 de Al-Invest, sªo indicadas as seguintes datas: operadores europeus (Fevereiro de 1999); operadores latino-americanos (Junho de 1999); operadores europeus e latino-americanos (Outubro de 1999, Connect, Barcelona). Verificou-se apenas uma altera(cid:231)ªo importante do calendÆrio: a apresenta(cid:231)ªo ao ComitØ PVD-ALA da fase 2 realizou-se em 23 de Setembro de 1999 em vez de 14 de Outubro de 1999. ¨ poss(cid:237)vel que esta altera(cid:231)ªo tenha surpreendido certos operadores. A explica(cid:231)ªo Ø simples: deste modo foi poss(cid:237)vel recorrer ao or(cid:231)amento da fase 2 em 1999 ( em vez do or(cid:231)amento de 2000, tal como inicialmente previsto) evitando assim qualquer solu(cid:231)ªo de continuidade entre a fase 1 e a fase 2 de Al-Invest. 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/59 Para alØm disso, a Comissªo recebeu as recomenda(cid:231)ıes resultantes da reuniªo dos Coopecos espanh(cid:243)is de 20 de Setembro de 1999, (cid:224)s quais tenciona dar seguimento. (2000/C 225 E/058) PERGUNTA ESCRITA E-2143/99 apresentada por Guido Viceconte (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (24 de Novembro de 1999) Objecto: Graves danos causados aos castanheiros em vÆrias zonas da CalÆbria A brusca descida da temperatura nocturna no mŒs de Outubro provocou considerÆveis danos aos castanheiros, comprometendo seriamente toda a colheita em vÆrias zonas da CalÆbria, em particular nas comunas de Cicala, Sorbo San Basile, Gimigliano, Carlopoli, Sersale, Petron(cid:224), Petilia, Mesorarca, San Pietro Apostolo, Serrastretta, Decollatura, Soveria Mannelli, Conflenti, Platania, Fossato Serralta, Pentone, Pedivi- gliano, Colosomini, Bianchi, Panettieri, Taverna e muitas outras. PoderÆ a Comissªo intervir a favor das zonas afectadas por esta calamidade, tendo em conta que para uma importante faixa da popula(cid:231)ªo a colheita, a transforma(cid:231)ªo e a comercializa(cid:231)ªo das castanhas constitui uma parte fundamental da sua subsistŒncia? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (6 de Janeiro de 2000) A regulamenta(cid:231)ªo comunitÆria nªo autoriza a Comissªo a intervir para compensar as perdas de rendimentos decorrentes de calamidades. Regulamento (CEE) no 2085/93 do Conselho de 20 de Julho de 1993 que altera o Regulamento (CEE) no 4256/88, que estabelece disposi(cid:231)ıes de aplica(cid:231)ªo do Regulamento (CEE) no 2052/88 no que respeita ao Fundo Europeu de Orienta(cid:231)ªo e de Garantia Agr(cid:237)cola (FEOGA), sec(cid:231)ªo orienta(cid:231)ªo (1) (para o per(cid:237)odo de 1994-1999) e o Regulamento (CE) no 1257/1999 do Conselho de 17 de Maio de 1999 relativo ao apoio do Fundo Europeu de Orienta(cid:231)ªo e de Garantia Agr(cid:237)cola (FEOGA) ao desenvolvimento rural e que altera e revoga determinados regulamentos (2) (para o per(cid:237)odo de 2000-2006) prevŒem apenas a possibilidade de interven(cid:231)ªo do FEOGA a favor da reconstitui(cid:231)ªo do potencial de produ(cid:231)ªo agr(cid:237)cola danificado por catÆstrofes naturais e o estabelecimento dos instrumentos de preven(cid:231)ªo adequados. As interven(cid:231)ıes serªo escolhidas e propostas pelas autoridades, nacionais ou regionais segundo o caso. Tratando-se da calamidade em questªo, cabe por conseguinte ao Governo Regional da CalÆbria examinar se os estragos sªo de natureza a enquadrarem-se no co-financiamento do FEOGA previsto segundo a norma supracitada. Presentemente, os Estados-membros estªo a definir os programas a levar a cabo durante o per(cid:237)odo de 2000-2006; de acordo com as informa(cid:231)ıes dispon(cid:237)veis, nªo estÆ prevista interven(cid:231)ªo do FEOGA ao encontro do problema evocado. (1) (2) JO L 193 de 31. 7. 1993. JO L 160 de 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/059) PERGUNTA ESCRITA E-2153/99 apresentada por Roberta Angelilli (NI) (cid:224) Comissªo (24 de Novembro de 1999) Objecto: Condi(cid:231)ıes de trabalho e de concorrŒncia na empresa Piaggio Nos œltimos meses, o Governo italiano concedeu ajudas especiais (cid:224) reciclagem de motociclos, o que representou um aumento do volume de neg(cid:243)cios para as empresas produtoras. Simultaneamente, porØm,


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2135/99 från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen. Vilka effekter det haft på sysselsättningen i tax free-butikerna att skattefri försäljning avskaffats.

eurovoc_concepts:
directive (EU)
duty-free sale
economic consequence
economic statistics
exemption from customs duties
job cuts
retail outlet

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/57 (2000/C 225 E/056) SKRIFTLIG FR¯GA E-2135/99 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (24 november 1999) ˜mne: Vilka effekter det haft p(cid:229) syssels(cid:228)ttningen i (cid:148)tax free-butikerna(cid:148) att skattefri f(cid:246)rs(cid:228)ljning avskaffats Den 1 juli 1999 sattes det punkt f(cid:246)r den skattefria f(cid:246)rs(cid:228)ljningen i de s(cid:229) kallade tax free-butikerna. I dessa butiker s(cid:229)ldes vissa varor (t. ex. parfymer, cigaretter, alkohol) skattefritt till passagerare p(cid:229) utrikesflyg. F(cid:246)rbudet mot fortsatt f(cid:246)rs(cid:228)ljning (cid:228)r en f(cid:246)ljd av ett beslut som fattades vid Europeiska r(cid:229)dets m(cid:246)te i K(cid:246)ln den 3 och 4 juni 1999 och handlade om att anpassa artikel tolv i r(cid:229)dets sj(cid:228)tte direktiv av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning r(cid:246)rande oms(cid:228)ttningsskatt (nr 77/388/EEG (1)). Enligt denna artikel var det till(cid:229)tet att mellan l(cid:228)nderna i gemenskapen bedriva skattefri f(cid:246)rs(cid:228)ljning till och med den 30 juni 1999. Det r(cid:229)dde av olika anledningar ett starkt motst(cid:229)nd mot att de skattefria butikerna inom Europeiska unionen skulle avskaffas. En av orsakerna var den negativa effekten p(cid:229) syssels(cid:228)ttningen. Kommissionen och r(cid:229)det har hela tiden h(cid:228)vdat att det inte skulle g(cid:229) n(cid:229)gra arbetstillf(cid:228)llen f(cid:246)rlorade n(cid:228)r de skattefria butikerna avskaffades. Men inom tax free(cid:141)sektorn var det en annan l(cid:229)t i pipan. Som exempel kan n(cid:228)mnas att den skattefria f(cid:246)rs(cid:228)ljningen i Sky Shops p(cid:229) Bryssels flygplats Zaventem sjunkit med en fj(cid:228)rdedel sedan den 30 juni 1999. Direktionen har sett sig n(cid:246)dsakad att dra in heltidsarbetstillf(cid:228)llen. Hur m(cid:229)nga heltidsarbetstillf(cid:228)llen fanns det vid de skattefria butikerna inom Europeiska unionen den 1. 1 januari 1999? Hur m(cid:229)nga heltidsarbetstillf(cid:228)llen fanns det vid de skattefria butikerna inom Europeiska unionen den 2. 1 juni 1999? Hur m(cid:229)nga heltidsarbetstillf(cid:228)llen fanns det vid de skattefria butikerna inom Europeiska unionen den 3. 1 juli 1999? Hur m(cid:229)nga heltidsarbetstillf(cid:228)llen fanns det vid de skattefria butikerna inom Europeiska unionen den 4. 1 oktober 1999? Erk(cid:228)nner Kommissionen, utg(cid:229)ende fr(cid:229)n svaren p(cid:229) fr(cid:229)gorna 1-4 att antalet heltidsarbetstillf(cid:228)llen g(cid:229)tt 5. ner vid de skattefria butikerna inom Europeiska unionen? 6. Anser Kommissionen att orsaken till f(cid:246)rlusten av arbetstillf(cid:228)llen (cid:228)r att de skattefria butikerna inom Europeiska unionen avskaffats? a) Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, (cid:228)r Kommissionen d(cid:229) berett att ompr(cid:246)va f(cid:246)rbudet mot s(cid:229)dana butiker? b) Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet, hur vill Kommissionen d(cid:229) f(cid:246)rklara f(cid:246)rlusten av arbetstillf(cid:228)llen inom tax free(cid:141)sektorn? (1) EGT L 145, 13. 6. 1977, s. 1. Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (6 januari 2000) Kommissionen har alltid erk(cid:228)nt att avskaffandet av den skattefria f(cid:246)rs(cid:228)ljningen f(cid:246)r resen(cid:228)rer inom gemenskapen skulle kunna f(cid:229) konsekvenser f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen. Det var d(cid:228)rf(cid:246)r kommissionen 1991 kunde enas med r(cid:229)det om att bevilja en (cid:246)verg(cid:229)ngsperiod f(cid:246)r avvecklingen av taxfreebest(cid:228)mmelserna. I sitt meddelande till r(cid:229)det om syssels(cid:228)ttningsaspekterna av beslutet att avskaffa den skattefria f(cid:246)rs(cid:228)ljningen f(cid:246)r resen(cid:228)rer inom gemenskapen (1) erk(cid:228)nde kommissionen (cid:229)terigen att avskaffandet av taxfreef(cid:246)rs(cid:228)ljningen troligen skulle komma att p(cid:229)verka syssels(cid:228)ttningen. Kommissionen gjorde bed(cid:246)mningen att p(cid:229)verkan skulle vara tidsbegr(cid:228)nsad och begr(cid:228)nsad till vissa orter och sektorer, och sj(cid:246)fartssektorn ans(cid:229)gs vara den sektor som skulle komma att p(cid:229)verkas i st(cid:246)rst utstr(cid:228)ckning. Denna bed(cid:246)mning bekr(cid:228)ftades av medlems- staternas uppskattningar av de f(cid:246)rutsebara syssels(cid:228)ttningseffekterna av genomf(cid:246)randet av r(cid:229)dets beslut om att avskaffa taxfreef(cid:246)rs(cid:228)ljningen inom gemenskapen. Kommissionens analys visade emellertid ocks(cid:229) att (cid:229)terf(cid:246)ring av skatteint(cid:228)kter och omlokalisering av f(cid:246)rs(cid:228)ljning mycket v(cid:228)l skulle kunna leda till att arbets- tillf(cid:228)llen (cid:246)kar p(cid:229) medell(cid:229)ng sikt. C 225 E/58 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 Kommissionen har inte de beg(cid:228)rda uppgifterna om antalet anst(cid:228)llda i taxfreebutiker. Detta beror p(cid:229) att den statistik som finns tillg(cid:228)nglig endast avser syssels(cid:228)ttningen inom hela detaljhandelssektorn (2). Vid analysen av syssels(cid:228)ttningsaspekterna av r(cid:229)dets beslut utgick kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r fr(cid:229)n branschens uppskattningar av antalet arbetstillf(cid:228)llen som skulle p(cid:229)verkas av avskaffandet av taxfreef(cid:246)rs(cid:228)ljningen (3). Dessa samman- lagda uppskattningar sade emellertid ingenting om syssels(cid:228)ttningssiffrorna f(cid:246)r taxfreebutikerna. Vad betr(cid:228)ffar konsekvenserna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen av avskaffandet h(cid:228)nvisar kommissionen fr(cid:229)gest(cid:228)llaren till svaret p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan E-1999/99 fr(cid:229)n Chris Davies (4). (1) (2) (3) (4) KOM(1999) 65. (cid:148)Retailing in the European Economic Area 1997, Luxembourg 1998(cid:148) fr(cid:229)n Europeiska kommissionen (Europeiska gemenskapernas statistikkontor, GD XXI). Se punkt 5 i meddelandet. EGT C 203 E, 18. 7. 2000, s. 109. (2000/C 225 E/057) SKRIFTLIG FR¯GA E-2141/99 fr(cid:229)n Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) till kommissionen (24 november 1999) ˜mne: R(cid:229)dfr(cid:229)gning av tj(cid:228)nstem(cid:228)n som arbetar med programmet AL-invest Den 23 september 1999 antog kommittØn f(cid:246)r utvecklingsl(cid:228)nder i Latinamerika och Asien en ny finansie- ringsram f(cid:246)r programmet AL-invest f(cid:246)r de kommande fyra (cid:229)ren. Programmets tj(cid:228)nstem(cid:228)n verkar knappt ha f(cid:229)tt delta i de f(cid:246)rberedande diskussionerna. I sj(cid:228)lva verket hade tj(cid:228)nstem(cid:228)nnen vid den europeiska avdelningen inte h(cid:246)rts (cid:246)verhuvudtaget, och med tj(cid:228)nstem(cid:228)nnen vid den latinamerikanska avdelningen hade man endast h(cid:229)llit ett sammantr(cid:228)de. Anser inte kommissionen att man m(cid:229)ste inr(cid:228)tta ett kommunikationssystem som underl(cid:228)ttar kontakterna mellan de ber(cid:246)rda parterna, f(cid:246)r att p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt g(cid:246)ra programmet effektivare och s(cid:228)kerst(cid:228)lla att den insyn i kommissionens avdelningar uppn(cid:229)s, som parlamentet kr(cid:228)ver? Svar fr(cid:229)n Christopher Patten p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (6 december 1999) Vad g(cid:228)ller den f(cid:246)rsta delen av fr(cid:229)gan vill kommissionen understryka att inget kan ers(cid:228)tta en direkt kontakt med akt(cid:246)rerna. D(cid:228)rf(cid:246)r har s. k. Connect-m(cid:246)ten h(cid:229)llits 1998 (i London) och 1999 (i Barcelona). Vid dessa m(cid:246)ten har akt(cid:246)rerna under cirka tv(cid:229) dagars tid haft tillf(cid:228)lle att utbyta idØer med kommissionen (och att ta kontakt sinsemellan f(cid:246)r att utarbeta f(cid:246)rslag f(cid:246)r sammanf(cid:246)rande av f(cid:246)retag, vilket (cid:228)r det fr(cid:228)msta syftet med Connect-m(cid:246)tena). Dessa m(cid:246)ten har inneburit en m(cid:246)jlighet att (cid:246)verblicka de tekniska, administrativa och ekonomiska aspekter som avg(cid:246)r om programmet blir en framg(cid:229)ng. Connect-m(cid:246)ten kommer att h(cid:229)llas under det tredje kvartalet varje (cid:229)r mellan 2000 och 2004. D(cid:228)rut(cid:246)ver f(cid:246)rekommer i erforderlig utstr(cid:228)ckning direkta kontakter med enskilda akt(cid:246)rer med anv(cid:228)ndning av elektronisk post och brevledes. Dessutom finns numera en webplats ((cid:148)members only(cid:148)), avsedd endast f(cid:246)r akt(cid:246)rer (www. al-invest. org). Slutligen kommer ett sekretariat som skall tillhandah(cid:229)lla st(cid:246)dtj(cid:228)nster och r(cid:229)dgivning f(cid:246)r akt(cid:246)rerna att finnas kvar till utg(cid:229)ngen av 2005. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder visar vilket omfattande kommunikationssystem som akt(cid:246)rerna kan anv(cid:228)nda sig av. Vad g(cid:228)ller de konferenser som h(cid:229)llits under 1999 och som har direkt anknytning till fas 2 i Al-Invest b(cid:246)r framh(cid:229)llas f(cid:246)ljande: m(cid:246)tet med europeiska akt(cid:246)rer (februari 1999), m(cid:246)tet med latinamerikanska akt(cid:246)rer (juni 1999) och m(cid:246)tet med europeiska och latinamerikanska akt(cid:246)rer i Barcelona i oktober 1999 (Connect- m(cid:246)tet). Endast en st(cid:246)rre (cid:228)ndring intr(cid:228)ffade i planeringen. Presentationen av fas 2 f(cid:246)r kommittØn f(cid:246)r bist(cid:229)nd till utvecklingsl(cid:228)nder i Asien och Latinamerika (cid:228)gde rum den 23 september 1999 i st(cid:228)llet f(cid:246)r den 14 oktober 1999. Det (cid:228)r m(cid:246)jligt att detta n(cid:229)got (cid:246)verraskat vissa akt(cid:246)rer. F(cid:246)rklaringen till denna (cid:228)ndring (cid:228)r enkel. Genom detta tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt (cid:228)r det nu sannolikt m(cid:246)jligt att g(cid:246)ra (cid:229)taganden f(cid:246)r budgeten f(cid:246)r fas 2 redan 1999 (i st(cid:228)llet f(cid:246)r i budgeten f(cid:246)r 2000, vilket ursprungligen planerats) och s(cid:229)ledes undvika att bryta kontinuiteten mellan fas 1 och fas 2 i Al-Invest


title: Tiedonanto komissiolta Euroopan parlamentille EY:n perustamissopimuksen 251 (2) artiklan toisen alakohdan nojalla neuvoston vahvistama yhteinen kanta muutettuun ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tarkistetusta yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmästä

eurovoc_concepts:
eco-label
environmental impact
environmental protection
non-governmental organisation


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-2280/99 di Bartho Pronk (PPE-DE) alla Commissione. Impegni finanziari per il Kosovo.

eurovoc_concepts:
EU aid
Kosovo
budgetary power
economic reconstruction
powers of parliament

text: C 374 E/2 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 28. 12. 2000 illecita lesiva degli interessi finanziari della Comunit(cid:224) (1), detti funzionari devono informare il proprio capo servizio o il proprio Direttore generale oppure, se lo ritengono opportuno, il Segretario generale della Commissione o direttamente l(cid:146)OLAF. I funzionari che hanno comunicato o comunicano tali informazioni nelle suddette forme, hanno avuto ed hanno la garanzia di non dover subire un trattamento ingiusto o discriminatorio in conseguenza di la Commissione sta elaborando un sistema piø efficace grazie al quale, unitamente alle disposizioni attualmente vigenti, i funzionari che adempiono al loro obbligo di comunicare, comprovandoli, presunti comportamenti illeciti dispongono di ulteriori strumenti equi ed efficaci per trasmettere le loro inquietudini e le loro prove ed ottenere risposte esaurienti e sollecite. tale iniziativa. Nel quadro della sua riforma amministrativa, (1) GU L 149 del 16. 6. 1999. (2000/C 374 E/002) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2280/99 di Bartho Pronk (PPE-DE) alla Commissione (24 novembre 1999) Oggetto: Impegni finanziari per il Kosovo Nella riunione pubblica della commissione per i bilanci, svoltasi marted(cid:236) 9 novembre 1999, la on. Schreyer, a sostegno delle proposte della Commissione finalizzate allo stanziamento di 500 milioni di euro per il Kosovo, ha affermato che taluni rappresentanti dell(cid:146)Unione avevano promesso, in occasione di varie conferenze, di accordare all(cid:146)incirca la met(cid:224) dei fondi necessari per il Kosovo. Ci(cid:242) premesso: 1. 2. 3. 4. Quali rappresentanti hanno affermato quanto sopra? In quali occasioni? Quali importi sono stati promessi? Erano detti rappresentanti autorizzati a fare siffatte promesse? Sono state fatte siffatte promesse con la riserva che l(cid:146)erogazione dei fondi era subordinata all(cid:146)ap- 5. provazione del Parlamento europeo? Risposta data dal sig. Patten a nome della Commissione (13 marzo 2000) Il Consiglio europeo di Colonia (giugno 1999) ha confermato l(cid:146)impegno dell(cid:146)Unione europea a svolgere un ruolo di primo piano nella ricostruzione del Kosovo e ha invitato altri donatori a partecipare generosa- mente alle iniziative di ricostruzione. L(cid:146)Unione ha altres(cid:236) riconosciuto l(cid:146)importanza dell(cid:146)assistenza alla ripresa del Kosovo e la responsabilit(cid:224) che essa ha in materia di sostegno a tale provincia. Nella proposta per la creazione dell(cid:146)agenzia (1), presentata nell(cid:146)ambito di una proposta di modifica del regolamento Obnova (regolamento (CE) n. 851/98 del Consiglio, del 20 aprile 1998, che modifica il regolamento (CE) n. 1628/96 relativo all(cid:146)aiuto alla Bosnia Erzegovina, alla Croazia, alla Repubblica federale di Iugoslavia e all(cid:146)ex Repubblica iugoslava di Macedonia (2), la Commissione ha comunicato per la prima volta le proprie stime sul fabbisogno in materia di ricostruzione in Kosovo. L(cid:146)importo necessario per la prima fase di ricostruzione Ł stato stimato tra i 500 e i 700 milioni di euro l(cid:146)anno nei tre anni 2000-2002. ¨ stato calcolato che un(cid:146)assistenza finanziaria globale dell(cid:146)importo di 2,3 miliardi di USD, a condizioni altamente agevolate, sosterrebbe un programma di ricostruzione e ripresa di 4-5 anni. In base a un rapporto di valutazione globale intitolato «Towards stability and prosperity: a programme for riconstruction and recovery in Kosovo» (Verso la stabilit(cid:224) e la prosperit(cid:224): un programma per la ricostruzione e la ripresa in Kosovo), realizzato congiuntamente dalla Banca mondiale e dalla Commis- sione, Ł stato calcolato un fabbisogno finanziario esterno di 1,1 miliardi di USD per il 2000; i settori prioritari sono l(cid:146)edilizia, l(cid:146)energia e lo sviluppo del settore privato. La Commissione si Ł detta disposta a sostenere questo programma. Nel corso della seconda conferenza dei donatori nel novembre 1999, Ł stata impegnata una somma indicativa di 500 milioni di euro per l(cid:146)assistenza comunitaria, anche alla luce della prima lettura del progetto di bilancio 2000. 28. 12. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 374 E/3 Gli stanziamenti 2000 per il Kosovo sono destinati alle necessit(cid:224) immediate della ricostruzione. L(cid:146)importo globale concordato dalle autorit(cid:224) di bilancio per il 2000 ammonta a 360 milioni di euro, cos(cid:236) suddivisi: 270 milioni di euro per la linea di bilancio B7-546 per la ricostruzione del Kosovo (compresi 30 milioni di euro riportati dal 1999), 50 milioni di euro per la linea di bilancio B7-210 a favore degli aiuti umanitari d(cid:146)emergenza (compresi 30 milioni di euro impegnati nel 1999 quale riserva da assegnare nel 2000) e 40 milioni di euro destinati alla ridistribuzione. (1) COM(1999) 312 def. (2) GU L 122 del 24. 4. 1998. (2000/C 374 E/003) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2404/99 di Ilda Figueiredo (GUE/NGL) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Utilizzazione degli stanziamenti destinati all(cid:146)iniziativa comunitaria RETEX Durante l(cid:146)ultimo Quadro comunitario di sostegno (1993-1999), il Portogallo ha beneficiato dell(cid:146)iniziativa comunitaria RETEX relativa alla diversificazione delle regioni fortemente dipendenti dal settore tessile e abbigliamento. (cid:129) Pu(cid:242) la Commissione comunicare quali stanziamenti sono stati assegnati al Portogallo e agli altri Stati membri nell(cid:146)ambito di RETEX e quali effettivamente versati a ciascuno Stato membro nel periodo 1993-1999? (cid:129) Quali sono i progetti finanziati in Portogallo durante lo stesso periodo nell(cid:146)ambito di RETEX, la loro durata e il loro valore? Risposta complementare data dal sig. Barnier in nome della Commissione (7 aprile 2000) Nell(cid:146)ambito dell(cid:146)iniziativa comunitaria RETEX, nel corso del periodo di programmazione 1994-1999 sono stati rispettivamente concessi e pagati a ciascuno Stato membro i seguenti importi: Stato membro Finanziamento comunitario Pagamento effettuato (in milioni di euro) Belgio Danimarca Germania Grecia Spagna Francia Irlanda Italia Lussemburgo Paesi Bassi Portogallo Regno Unito Austria Finlandia Svezia 6 (cid:129) 76 79 107 28 9 59 (cid:129) 1 176 41 3 (cid:129) (cid:129) 2 (cid:129) 37 53 36 10 6 29 (cid:129) 1 107 4 2 (cid:129) (cid:129)