title: Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om Europeiska unionens handlingsplan för narkotikabekämpning (2000 - 2004) (KOM(1999) 239 - C5-0093/1999 - 1999/2095 (COS))

eurovoc_concepts: European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction

text: C 189/256 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 7. 7. 2000 Fredag 19 november 1999 TEXTER ANTAGNA UNDER SAMMANTRÄDET 1. Narkotikabekämpning A5-0063/1999 Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Eko- nomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om Europeiska unionens handlingsplan för narkotikabekämpning (2000 0 2004) (KOM(1999) 239 0 C5-0093/1999 0 1999/2095 (COS)) Europaparlamentet utfärdar denna resolution (cid:1) med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 maj 1999 om Europeiska unionens hand- (KOM(1999) 239 (cid:1) C5-0093/1999 (cid:1) 1999/ lingsplan för narkotikabekämpning (2000(cid:1)2004) 2095(COS) (nedan kallad ”handlingsplanen”), (cid:1) med beaktande av artikel 152 i EG-fördraget, (cid:1) med beaktande av avdelning VI i EU-fördraget, (cid:1) med beaktande av artikel 34 i detta fördrag, enligt vilken initiativrätten när det gäller polissamarbete och straffrättsligt samarbete, och alltså narkotikabekämpning, delas mellan kommissionen och med- lemsstaterna, vilket ger kommissionen större handlingsutrymme och ansvar på detta område och där- med ökade kontrollbefogenheter till Europaparlamentet, (cid:1) med beaktande av artikel 39 i EU-fördraget, som ger parlamentet en viktigare roll i lagstiftningspro- cessen i samband med rambeslut, beslut och konventioner om bland annat organiserad brottslighet och narkotikahandel, (cid:1) med beaktande av införlivande av Schengenregelverket i fördragen, (cid:1) med beaktande av rådets rapport av den 2 juni 1998, inbegripet nyckelinslagen i en narkotikastrategi för EU efter 1999, till Europeiska rådet om verksamhet kring narkotika och narkotikarelaterade frågor under det brittiska ordförandeskapet (7930/2/1998 (cid:1) C4-0409/1998), (cid:1) med beaktande av rådets och kommissionens handlingsplan för att på bästa sätt genomföra bestäm- melserna i Amsterdamfördraget om upprättande av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (0692/1998 (cid:1) C4-0692/1998 (cid:1) 1998/0923(CNS)), som antogs av Europeiska rådet i Wien i december 1998, (cid:1) med beaktande av relevanta slutsatser från Europeiska rådet i Dublin i december 1996, i Cardiff i juni 1998, i Wien i december 1998 och i Tammerfors i oktober 1999, (cid:1) med beaktande av FN-konventionerna från 1961, 1971 och 1988 om narkotikabekämpning samt den politiska förklaringen och resolutionerna från FN:s generalförsamlings extrasession (UNGASS) den 8 och den 10 juni 1998, (cid:1) med beaktande av rådets direktiv 1992/0109/EEG av den 14 december 1992 (1) om tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa ämnen som används vid illegal tillverkning av narkotiska preparat och psykotropa ämnen, ändrat genom kommissionens direktiv 1993/0046/EEG (2) och kommissionens förordning (EG) 1485/1996 (3), liksom rådets förordning (EEG) 3677/1990 (4)l om åtgärder för att försvåra avledningen av vissa ämnen för olaglig framställning av narkotika och psykotropa ämnen, ändrad genom rådets förordning (EEG) 0900/1992 (5), (1) (2) (3) (4) (5) EGT L 370, 19. 12. 1992, s. 76. EGT L 159, 1. 7. 1993, s. 134. EGT L 188, 27. 7. 1996, s. 28. EGT 96, 2. 12. 1990 s. 1. EGT L 96, 10. 4. 1992, s. 1. 7. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 189/257 Fredag 19 november 1999 (cid:1) med beaktande av Europeiska unionens handlingsplan för narkotikabekämpning 1995−1999 (KOM(1994) 234), (cid:1) med beaktande av rådets och Europaparlamentets beslut nr 102/1997/EG om antagande av ett åtgärdsprogram för gemenskapen för att förebygga narkotikamissbruk inom ramen för verksamheten på folkhälsoområdet (1996−2000) (1), (cid:1) med beaktande av den gemensamma åtgärden av den 17 december 1996 (2) antagen av rådet om till- närmning av Europeiska unionens medlemsstaters lagstiftning och praktiska tillämpning för att bekämpa narkotikamissbruk samt förebygga och bekämpa olaglig narkotikahandel, och den gemen- samma åtgärden av den 16 juni 1997 (3) beslutad av rådet om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll av syntetiska droger, samt den gemensamma åtgärden av den 3 december 1998 (4) anta- gen av rådet om penningtvätt, identifiering, spårande, spärrande, beslag och förverkande av hjälpmedel och vinning av brott, (cid:1) med beaktande av de övriga instrumenten för rättsligt samarbete och polis- och tullsamarbete (sid. 47−79), och i synnerhet Oisin-, Falcone- och Grotiusprogrammen (5), (cid:1) med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 1991/0308/EEG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar (KOM(1999) 352), (cid:1) med beaktande av förslaget till rådets förordning (EG) om komplettering av förordning (EEG) 0302/ 1993 om upprättande av ett europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN) (KOM(1999) 430), (cid:1) med beaktande av sina resolutioner av den 15 juni 1995 (6) om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om Europeiska unionens handlingsplan för kampen mot droger (1995−1999) och av den 12 maj 1998 (7) om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om kontroll av nya syntetiska narkotikapreparat (”designer drugs”), sin rekommendation av den 6 oktober 1998 (8) till rådet om en gemensam europeisk plattform inför Förenta nationernas generalförsamlings särskilda session om internationell samordning av kampen mot narkotika, samt sin resolution av den 13 april 1999 (9) om en narkotikastrategi för EU efter 1999 om verksamhet kring narkotika och nar- kotikarelaterade frågor under det brittiska ordförandeskapet, (cid:1) med beaktande av årsrapporterna från Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotika- missbruk (ECNN), om narkotikasituationen inom Europeiska unionen, (cid:1) med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för industrifrågor, utrikes handel, forskning och energi (A5-0063/1999), och av följande skäl: A. B. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) I handlingsplanen fastställs fem mål: 1) Att fortsätta att högprioritera kampen mot narkotika i EU:s interna och externa verksamhet. 2) Att upprätthålla en integrerad och balanserad strategi för efterfrå- geminskning och tillgångsminskning. 3) Att arbeta med jämförbara uppgifter. 4) Att driva internatio- nellt samarbete och stödja FN. 5) ”Att understryka att man visserligen inte kräver ytterligare tilldelning av medel” samtidigt som man vill ha ”tillräckliga” resurser. Påståendet om att man skall fortsätta att högprioritera frågan är ingenting som finner stöd varken i EU:s rättsordning eller i budgeten. Det är tveksamt om det går att få fram ”tillräckliga” resurser utan att avsätta ytterligare medel. Handlingsplanen ger därför en alltför optimistisk bild av EU:s och med- lemsstaternas åtagande och faktiska kapacitet när det gäller narkotikabekämpning. EGT L 19, 22. 1. 1997, s. 25. EGT L 342, 31. 12. 1996, s. 6. EGT L 167, 25. 6. 1997, s. 1. EGT L 333, 9. 12. 1998. EGT L 7, 10. 1. 1997, EGT L 99, 31. 3. 1998 OCH EGT L 287, 8. 11. 1996. EGT C 166, 3. 7. 1995, s. 116. EGT C 167, 1. 6. 1998, s. 29. EGT C 328, 26. 10. 1998, s. 43. EGT C 219, 30. 7. 1999, s. 109. C 189/258 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 7. 7. 2000 Fredag 19 november 1999 C. Det är inte i första hand instrumenten, programmen eller strukturerna som saknas, utan en politik som innebär ett heltäckande, kontinuerligt och positivt angreppssätt när det gäller kampen mt narko- tikamissbruk på alla nivåer, även på det utrikespolitiska planet, samordning och noggrann uppföljning av de beviljade insatserna, samt ett betydande budgetärt åtagande. Exempelvis är de medel som i förhållande till de utmaningar gemenskapsbudgeten avsatts för narkotikabekämpningen ynkliga i man står inför: cirka 31 miljoner ecu för socialpolitiska åtgärder och knappt 24 miljoner ecu för samtliga samarbetsåtgärder i 1998 års budget, enligt uppgifterna i den aktuella handlingsplanen. D. Portugal bör, när det härnäst blir ordförandeland, kalla till ett extra rådsmöte som omfattar flera av fördragets pelare och som behandlar narkotikabekämpningen, och bjuda in kandidatländerna till detta rådsmöte. Detta rådsmöte bör hållas varje år i syfte att anta ett ambitiöst politiskt förslag till narkotika- bekämpning, och förse det med en detaljerad tidtabell. Detta rådsmöte bör hållas varje år för att utvärdera och anpassa planen. E. Utan att uppmaningen från Europeiska rådet i Tammerfors till rådet om att ”anta den europeiska strategin mot narkotika för 2000−2004 före Europeiska rådet i Helsingfors” påverkas, bör det kom- mande ordförandelandet Portugal fatta ett principbeslut om att kalla till ovannämnda extra rådsmöte som omfattar flera av fördragets pelare, och en interinstitutionell konferens bör ha till uppgift att förbereda detta möte. F. Vikten av att kalla till ett rådsmöte som omfattar flera av fördragets pelare framgår särskilt klart av slutsats 59 från Europeiska rådet i Tammerfors, vilken är speciellt tydlig när det gäller kampen mot narkotika och enligt vilken ”rättsliga och inrikes frågor måste integreras i definitionen och genomfö- randet av unionens övriga politikområden och verksamheter” och ”alla befogenheter och alla instru- ment som står till unionens förfogande, i synnerhet i de yttre förbindelserna, måste utnyttjas på ett integrerat och enhetligt sätt för att bygga upp området med frihet, säkerhet och rättvisa”. G. Arbetsgruppen för övergripande narkotikafrågor bör få en starkare samordnande roll, och skulle kunna omvandlas till en arbetsgrupp på hög nivå. Det finns skäl att etablera direkta och regelbundna kontakter mellan arbetsgruppen för övergripande narkotikafrågor och Europaparlamentets behöriga organ, för att på så sätt främja den informella samordning mellan institutionerna när det gäller narko- tikafrågor, som nämns i handlingsplanen. H. De strategier som avser minskning av efterfrågan rörande vård och återintegrering i samhället av nar- kotikamissbrukare respektive tillgångsminskning utgör inte tre politiska alternativ eller motsatser till varandra, utan oskiljaktiga delar i en och samma tvärgående strategi, vars främsta syfte fortfarande rör samhällets och de enskilda medborgarnas välfärd. I. Denna strategi måste vara långsiktig, och resultatet av den kan endast uppnås steg för steg, under förutsättning att utbildningsrelaterade, hälsovårdsrelaterade och sociala resurser används i stor utsträckning och att erforderliga medel avsätts för dess genomförande. J. En viktig del i narkotikapolitiken i EU är att förbättra samarbetet mellan EU-institutioner, medlems- stater, regioner och städer. K. Narkotikabekämpningen avser att hjälpa narkotikamissbrukarna att göra sig av med sitt missbruk. Därför måste bekämpningen ske utan några eftergifter, samordnas mellan samtliga beslutsfattare, och riktas mot narkotikahandeln som för närvarande motsvarar 8 procent av världshandeln, enligt upp- gifter från FN. L. Internationellt sett har den organiserade brottsligheten i 80 procent av fallen ett samband med narko- tikahandeln. Det är allmänt känt att det finns en koppling mellan narkotikahandel, vapenhandel, illegal handel med kärnämnen, terrorism, maffia, korruption samt ett antal beväpnade grupper och officiella kretsar. M. Missbruk av narkotika leder till biologiska, psykiska och sociala störningar, sjukdomar, problem i familjeliv och arbetsliv, brottslighet, trafikolyckor m. m. Narkotikan utgör ett hot för unga människor i allt lägre åldrar. Man bör göra allt för att framför allt skydda barn och ungdom under 18 år och minska antalet dödsfall till följd av narkotikamissbruk. Kampen mot narkotikamissbruk och missbruk av flera olika droger måste gå hand i hand med kampen mot alkoholism, som också orsakar allvarliga skador på både familjer och samhälle. 7. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 189/259 Fredag 19 november 1999 N. Åtgärder bör vidtas med anledning av den ökade alkoholkonsumtionen bland ungdomar som kan iakttas i vissa EU-länder. Denna ökade konsumtion leder i kombination med narkotikamissbruk (sär- skilt missbruk av syntetiska droger) till ökad brottslighet, fler trafikolyckor, misslyckanden i skolan, familjetragedier etc. O. Kampen skall inte föras mot narkotikamissbrukaren som sådan, som tvärtom måste få hjälp av sam- hället, utan skall i stället föras mot narkotikahandeln och de brottsliga organisationer som ansvarar för tillverkningen, transporten och spridningen av narkotikan genom att anpassa lagarna så att snabba och effektiva insatser för att föra narkotikabrottslingar inför rätta blir verklighet. P. Europeiska unionen kan inte bekämpa narkotikan på egen hand, utan måste samarbeta med tredje land. De internationella avtalen om narkotikabekämpning och narkotikaklausulen i avtalen mellan EU och tredje land skall följaktligen ges absolut prioritet. Utvecklingssamarbetet måste för övrigt ses över och anpassas efter de principer som anges i den politiska förklaringen från FN:s generalförsam- lings extrasession den 8 juni 1998. Det faktum att man för en ”konstruktiv dialog” får inte bli ett alibi i realpolitikens namn, för att tillämpa en låt gå-attityd. Q. Den nya formuleringen av artikel 152 i EG-fördraget (folkhälsa) gör det möjligt att i fortsättningen även genomföra varierande nationella program för att begränsa hälsoriskerna. Gemenskapen skall enligt artikeln ”komplettera medlemsstaternas insatser för att minska narkotikarelaterade hälsoskador, inklusive upplysning och förebyggande verksamhet”. Yttersta ansvar för konkreta vård- och rehabili- teringsåtgärder måste ligga hos medlemsstaten som också finansierar vårdprogrammet. R. För att inte ge ett diffust budskap med motsatt verkan bör sådana program emellertid grunda sig på en hållning vars uttryckliga mål skall vara att göra narkotikamissbrukaren fri från sitt missbruk och ge honom eller henne ökad livskvalitet. S. Narkotika utgör ett hot mot medborgarnas, och naturligtvis själva narkotikamissbrukarnas, hälsa. Även i syfte att begränsa antalet dödsfall är det lämpligt att främja och utveckla program för stöd, informa- tion, återintegrering och minskning av skador, utan att medlemsstaterna hindras från att vidta särskilda åtgärder och bedriva särskild försöksverksamhet för ändamålet. T. Ett stort antal narkotikamissbrukare är internerade i europeiska fängelser för narkotikarelaterade brott (smuggling, langning, stölder etc. ) och det är därför lämpligt att program liknande de som nämns i föregående punkt främjas och utvecklas även i när det gäller fängelser. U. EU måste stimulera till medicinsk vetenskaplig forskning som är inriktad på ökade chanser till avvänj- ning, i syfte att bidra till en minskning av efterfrågan. V. Även kampen mot fattigdom och mot arbetslöshet måste beaktas i samband med problemen med narkotikamissbruk och brottslighet i storstäderna samtidigt som subsidiaritetsprincipen uppmärksam- mas och respekteras i frågor som rör ungdoms- och storstadsbrottslighet. Ett sådant projekt skulle kunna genomföras inom ramen för den insats mot brottsligheten i storstäderna, som parlamentet för- sökt införa i 2000-års budget (B5-820N). W. De projekt som härrör från gemenskapens åtgärdsprogram för att förebygga narkotikamissbruk (1996−2000) och de projekt som kommer att finansieras genom nästa åtgärdsprogram måste genomgå en målgruppsbestämning och en noggrann utvärdering, samt utformas i samverkan med de nationella programmen och i enlighet med målen för handlingsplanen. X. Y. Parlamentet anser, liksom kommissionen, att det är särskilt oroande att ”medlemsstaterna minskar sina ekonomiska åtaganden på det sociala området” (s. 55). Förutom att förverka vinningen av olaglig narkotikaverksamhet måste man fatta de beslut som krävs för att dessa inkomster skall tilldelas program som avser förebyggande av narkotikamissbruk och integrering av narkotikamissbrukare samt program som avser stöd till missbrukarnas anhöriga. C 189/260 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 7. 7. 2000 Fredag 19 november 1999 Z. Man bör utnyttja alla de möjligheter som erbjuds i artikel 30 i EU-fördraget om polissamarbete, och i synnerhet genom Europol, och de möjligheter som erbjuds i artikel 31 i EU-fördraget, om gemen- samma åtgärder när det gäller straffrättsligt samarbete, bland annat genom att fastställa minimiregler rörande narkotikahandel. I den handlingsplan, som antogs av Europeiska rådet i Wien, om inrättan- det av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, nämns fastställandet av sådana regler. AA. Man måste också stärka direktivet om penningtvätt, som enligt kommissionen ännu inte lett till några större resultat när det gäller förverkande av tillgångar, och se till att direktivet följs noggrant. För att kampen mot penningtvätt skall kunna leda till några avgörande resultat måste den föras på internationell nivå, vilket emellertid inte utesluter en hård linje inom EU. AB. De nya syntetiska narkotikapreparaten utgör en potentiell fara och ett nytt problem, framför allt i och med att man tar fram prekursorer som ofta är lagliga men används i olagliga syften. Faran och problemet består också i att det är så enkelt att tillverka dessa prekursorer och att användarna av dessa prekursorer ofta inte är typiska narkotikaanvändare. Om den bestämmelse om varningssigna- ler och åtgärder som införts inom EU verkar vara tillräckligt effektiv, måste man utvärdera resultaten av de bestämmelser om åtgärder som den leder till i medlemsstaterna. AC. Man måste ha möjlighet att förhindra att Internet används för att underlätta handeln med eller till- verkningen av droger. Brott som narkotikahandel bör beivras enligt gällande lagstiftning även om den uppstår via förmedling över Internet. AD. Internetleverantörer som tar bort brottsinitierande information från nätet bör premieras med en konkurrensstärkande kvalitetsmärkning. Information som motverkar narkotikaförsäljning och narko- tikamissbruk är av gemensamt intresse och bör utökas. Medlemsstaterna bör under hälsoinformation visa de risker för hälsan som narkotikamissbruk medför. AE. Uppmärksamhet bör fästas vid att ny teknik och i synnerhet Internet påverkar narkotikamissbruket genom spridning av information om kemiska prekursorer och framställning av narkotika och att detta ibland direkt stimulerar missbruk. AF. Det allt större problemet med doping inom idrotten, vilket inte bara rör hälsofrågor utan även lag- stiftningsmässiga, rättsliga och polisiära frågor, måste omfattas av Europeiska unionens strategi och handlingsplan för narkotikabekämpning. Den nuvarande handlingsplanen snuddar enbart vid pro- blemet med en harmonisering av lagstiftningen och en rättslig och polisiär samordning på detta område. Det sistnämnda är något som ett antal medlemsstaters idrottsministrar uttryckt önskemål om. Medlemsstaterna och kommissionen vill, enligt kommissionens slutsatser, ”inrätta ett internatio- nellt organ för att angripa problemet i samarbete med idrottsorganisationerna”, men det räcker inte. AG. Sambandet mellan narkotikamissbruk och trafikolyckor bör leda till ett politiskt initiativ på EU-nivå. AH. Man bör samarbeta fullt ut med FN och UNDCP (Förenta nationernas program för internationell narkotikakontroll), stödja de principer som fastställs i den politiska förklaringen från UNGASS i juni 1998 (cid:1) det vill säga när det gäller delat ansvar, integrering av narkotikakontroll i utvecklings- politiken, en balanserad strategi för efterfråge- och tillgångsminskning, respekt av de mänskliga rät- tigheterna, samt multilaterala åtgärder (cid:1) och tillämpa de resolutioner som också antogs vid det tillfället. AI. Man måste emellertid, i enlighet med parlamentets begäran, se till att de medel som Europeiska unionen avsätter för UNDCP inte förvaltas av regeringar i tredje land, som inte kan garantera att medlen förvaltas väl och att de mänskliga rättigheterna respekteras. AJ. En av de viktigaste förutsättningarna för narkotikabekämpningen är att minska fattigdomen i utvecklingsländerna i söder. Alla tänkbara insatser bör göras för att undanröja de sociala och eko- nomiska orsaker som gynnar fortsatt produktion av narkotika. De särskilda förmåner som Europe- iska unionen beviljar länderna i Andinska gemenskapen och Centralamerika inom ramen för det allmänna preferenssystemet bör utökas, åtminstone till den nivå som EU beviljar andra utvecklings- länder. Det allmänna preferenssystemet i sig är emellertid inte tillräckligt för att jordbrukarna skall 7. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 189/261 bli motiverade att gå över till andra produkter. Grupper som har bestämt sig för att avstå från att framställa narkotika och råmaterial bör få särskilt stöd för att ta fram alternativ. Fredag 19 november 1999 AK. Erforderliga medel bör avsättas för att tillämpa den mekanism för samarbete och samordning på narkotikaområdet mellan EU, Latinamerika och Västindien som stats- och regeringscheferna från dessa områden beslutade om vid sitt första toppmöte den 28 juni 1999 i Rio de Janeiro. AL. När det gäller utrikespolitiska frågor måste man på EU-nivå fastställa och vidta samstämmiga och viljeinriktade åtgärder för att bekämpa tillverkning av och handel med narkotika, främst genom att man ingår avtal om penningtvätt och att man stärker narkotikaklausulen genom mekanismer för upphävanden och sanktioner. AM. Europeiska unionen måste upprätthålla nära kontakter med Dublingruppen (medlemsstaterna och kommissionen, USA, Kanada, Japan, Australien, Norge) och dess undergrupper. AN. Inom ramen för föranslutningsstrategin bör man ge hög prioritet åt de resultat som uppnåtts beträf- fande området med frihet, säkerhet och rättvisa, i detta fall beträffande narkotikabekämpning. Man måste göra en ny utvärdering av narkotikabekämpningsåtgärderna inom ramen för Phare och Tacis och, mer generellt, stärka det samarbete när det gäller kampen mot narkotikahandel och narkotika- transitering, som förs med de central- och östeuropeiska kandidatländerna, och med samtliga andra länder som berörs, i synnerhet Balkanländerna, Ryssland och länderna i före detta Sovjetunionen, Turkiet samt Maghrebländerna. Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamiss- bruk (ECNN) måste så snart som möjligt, i enlighet med kommissionens förslag, även få till uppgift att genomföra de projekt som finansieras genom Phare-programmet rörande information om narko- tika. AO. När det gäller de program som avser utvecklingsländer erkänner kommissionen visserligen att det inte finns tillräckliga medel, vilket dock motsägs av den obekräftade uppgiften om att gemenskapens insatser lett till avsevärda framsteg. AP. En radikal förbättring av uppföljningen av handlingsplanens instrument och program är en nödvän- dig förutsättning för en effektiv strategi. För att en utvärdering skall vara möjlig på EU-nivå måste medlemsstaterna, med samma öppenhet som de är tvungna att tillämpa i ekonomiska frågor, till- handahålla en fullständig redogörelse över de resultat som deras strategier lett till. AQ. Bristen på jämförbara uppgifter om narkotikaproblemet i de olika medlemsstaterna är oroväckande, men ett faktum som än en gång betonas i kapitel VII i ECNN:s årsrapport för 1998, som innehåller en analys av de offentliga utgifterna. AR. ECNN har en mycket viktig funktion när det gäller att samla in uppgifter och statistik och analysera politik, lagstiftning och straffrättslig praxis både i Europeiska unionen och i kandidatländerna. Om ECNN inte har tillgång till jämförbara uppgifter, grundade på gemensamma definitioner och begrepp, och en budget som står i proportion till dess uppgifter kan ECNN inte sköta sitt uppdrag på bästa sätt. AS. Vid det särskilda möte som ägnades inrättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen och som hölls i Tammerfors den 15−16 oktober 1999 gjorde Europeiska rådet följande: (cid:1) insisterade på vikten av att ta itu med narkotikaproblemet på ett övergripande sätt och anmo- dade rådet ”att anta den europeiska strategin mot narkotika för 2000−2004 före Europeiska rådet i Helsingfors” (slutsats 50), (cid:1) uppmanade till prioritering av samarbete på området förebyggande av narkotikarelaterad brotts- lighet (slutsats 42), (cid:1) uppmanade till att det utan dröjsmål och i enlighet med artikel 30. 2 i EU-fördraget skulle bildas gemensamma utredningsgrupper som ett första steg i kampen mot (bland annat) narkotikahan- del, på initiativ och med deltagande av företrädare för Europol (slutsatserna 43 och 45), C 189/262 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 7. 7. 2000 Fredag 19 november 1999 (cid:1) beslutade att upprätta Eurojust (cid:1) som skall spela samma roll för det rättsliga samarbetet som Europol spelar för det polisiära samarbetet (slutsats 46), (cid:1) utsåg narkotikahandeln (cid:1) och uppmanade därmed till en gemensam åtgärd i enlighet med artikel 31e i EU-fördraget (cid:1) till en av de sektorer som skall prioriteras i insatserna för harmo- nisering av den nationella straffrätten i de olika medlemsstaterna (slutsats 48), (cid:1) uppmanade till utarbetande av gemensamma normer för att förhindra användningen av bolag och enheter som registreras utanför unionens behörighetsområde i samband med penningtvätt och att ingå överenskommelser med offshore-centrum i tredje land (slutsats 57), samt (cid:1) underströk vikten av att tydligt definiera prioriteringar, politiska mål och åtgärder för Europe- iska unionens utrikespolitik på området rättsliga och inrikes frågor (slutsats 61). Resultat och allmänna mål Parlamentet stöder målen för handlingsplanen, och tackar kommissionen för att den varit ärlig och 1. erkänt sina brister; anser icke desto mindre att kommissionen ger en alltför positiv bild av EU:s och dess medlemsstaters insatser och resultat när det gäller narkotikabekämpningen, välkomnar att kommissionens handlingsplan har en långsiktig och sektorsövergripande strategi som 2. beaktar behovet av uppföljning och utvärdering; vill dock samtidigt framhålla nödvändigheten av att stra- tegin görs flexibel i syfte att kunna möta nya trender inom narkotikamissbruket hos framför allt ungdomar, samt att strategin även omfattar angreppssätt som utförs på lokal och regional nivå. Politisk vilja och beslutsförfarande 3. konstaterar att de allmänna budgetmedel som Europeiska unionen för närvarande avsätter ter sig ynkligt små, och uppföljningen av åtgärderna bristfällig; anser att Europeiska unionen bör få ytterligare medel för att öka sina insatser i syfte att förhindra narkotikamissbruk och hjälpa narkotikamissbrukare samt bekämpa brottslighet; anser att varje medlemsstat bör avsätta medel för behandlingsprogram så att alla missbrukare kan få hjälp att sluta använda narkotika enligt de förutsättningar som råder i de olika medlemsstaterna; uppmanar kommissionen att lägga fram passande ekonomiska förslag i syfte att säker- ställa att de föreslagna åtgärderna genomförs, 4. uppmanar medlemsstaterna och EU att visa en större politisk vilja och att, om det visar sig att beho- vet av mer ändamålsenliga åtgärder för att motverka narkotikamissbruk och narkotikasmuggling inte kan åtgärdas med befintliga medel, avsätta mer medel dels för interna insatser, främst när det gäller utbildning, sociala insatser, hälsovård och medicinsk forskning (i synnerhet förväntningar när det hälsa och livslängd), och dels för internationella insatser; fördömer, med kraft av artikel 6. 4 i EU-fördraget, enligt vilken unio- nen skall ”se till att den har de medel som den behöver för att nå sina mål och genomföra sin politik”, att medlemsstaterna fortfarande tillhandahåller uppgifter om narkotika och narkotikamissbruk som inte är jämförbara, och uppmanar dem att snarast åtgärda detta, 5. anser att politisk försöksverksamhet i städer och regioner för att begränsa de skadliga (hälso)effek- terna, minska efterfrågan på narkotika och förebygga brottslighet, samt forskning om de negativa följder som olika sorters narkotika har för hälsan, är betydelsefulla när det gäller att hitta nya vägar för att minska problemen i samband med narkotika, 6. välkomnar kommissionens mål om minskat narkotikamissbruk bland ungdomar och minskad dödlig- het bland narkomaner men saknar klargörande om nödvändiga åtgärder, tidsplaner och uppföljningsstra- tegier för dessa mål; uppmanar därför kommissionen att komplettera sina målbeskrivningar i detta avse- ende, uppmanar kommissionen att involvera icke-statliga organisationer vid genomförandet av handlings- 7. planen i syfte att upprätthålla en integrerad och balanserad strategi för narkotikabekämpningen, där efter- fråge- och tillgångsminskning ses som ömsesidigt förstärkande faktorer, anser att de medlemsstater som enligt FN-statistik är genomgångsländer för narkotikahandel snarast 8. bör vidta åtgärder mot detta, 7. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 189/263 Fredag 19 november 1999 9. uppmanar Portugal att, när det blir ordförandeland härnäst, kalla till ett extra rådsmöte som omfattar flera av fördragets pelare och som behandlar narkotikabekämpningen, och att bjuda in kandidatländerna till detta rådsmöte; uppmanar Europeiska rådet i Helsingfors att fatta ett principbeslut om detta samman- kallande och anhåller om att en interinstitutionell konferens får som främsta uppgift att förbereda detta rådsmöte som omfattar flera av fördragets pelare, 10. begär att detta rådsmöte, som bör hållas varje år, ger en stark signal om att man vägrar att se narkotikaproblemet som något nödvändigt ont, genom att anta ett ambitiöst politiskt förslag till narkotika- bekämpning, och förse det med en detaljerad tidtabell, 11. uppmanar det rådsmöte som skall omfatta flera av fördragets pelare att årligen och på grundval av en rapport från ECNN undersöka bland annat vilka framsteg som övervakningscentrumet har gjort när det gäller att inrätta ett övergripande informationssystem om narkotika och att utveckla de metodiska instru- ment som genomförandet kräver. Detaljerade mål (cid:26) beträffande internationella insatser 12. betonar att man måste göra allt för att skydda barn och ungdom under 18 år genom förebyggande arbete och betoning på vårdinsatser för missbrukande föräldrar till minderåriga, överväga att höja gemen- skapsanslagen och de nationella anslagen, och fortsätta att vidta åtgärder mot de nya syntetiska drogerna; kräver att man, inom ramen för en samordnad insats mellan medlemsstaterna, intensifierar de förebyg- gande insatserna i tidig skolålder; begär att Comeniusprogrammet i högre grad bidrar till dessa insatser, anser att insatserna för få narkotikamissbrukare att återhämta sig i lika hög grad som andra insatser 13. utgör en hörnpelare i narkotikabekämpningen, eftersom de påverkar efterfrågan; understöder och upp- muntrar de betydelsefulla sociala insatser som genomförs av behandlingskollektiv som hjälper narkotika- missbrukare att återhämta sig, vilka måste få ökade möjligheter att ingripa, 14. uppmanar kommissionen att i samband med genomförandet av handlingsplanen betona ökade insatser i medlemsstaterna beträffande narkotikamissbruk i fängelser, varvid vård, insatser för återintegrer- ing i samhälle och yrkesliv, tillgången till narkotikafria avdelningar samt möjligheten att omvandla fängel- sestraff till behandling bör ses som viktiga insatser, uppmanar kommissionen att utvärdera de olika vårdstrategier som finns och att föreslå pluralistiska 15. vårdprogram som har personligt anpassade intagningskriterier och som syftar till avvänjning, uppmanar medlemsstaterna att genomföra program för skydd av folkhälsan och den enskildas hälsa 16. samt att göra vårdinsatser för fängslade narkomaner, 17. stöder de forskningsprioriteringar som skisseras för kampen mot narkotika i femte ramprogrammet; önskar att sociala aspekter av framställning, reducering av hälsorisker vid narkotikamissbruk samt utvärder- ing av ett multilateralt tillvägagångssätt för att begränsa handel och framställning skall läggas till dessa prioriteringar, uppmanar Europeiska unionen att omedelbart tillämpa en strategi för bekämpning av tillverkning 18. av och handel med narkotika, och att göra det på ett konsekvent sätt genom att utöva sitt politiska infly- tande och genom att på ett effektivt sätt hjälpa berörda länder; betonar att man måste öka samordningen mellan de åtgärder som avser rättsliga och inrikes frågor, och de som avser utrikespolitiska frågor, särskilt utvecklings- och handelspolitik, 19. uppmanar EU och medlemsstaterna att främja och utveckla olika slags politik för att minska skador, utan att medlemsstaterna hindras från att vidta åtgärder och bedriva försöksverksamhet på detta område, 20. anser att man bör stärka och noggrant utvärdera insatserna mot penningtvätt; betonar den roll som Europol, och så småningom även Eurojust, bör spela i denna fråga, i samarbete med gemenskapens rätts- liga nätverk; kräver att Europeiska unionen arbetar för att dessa insatser ges internationell prioritet och för att bilaterala och multilaterala avtal sluts om penningtvätt; upprepar sin begäran om att de medel som beslagtagits från brottslingar skall kunna tilldelas olika program för narkotikabekämpning, C 189/264 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 7. 7. 2000 Fredag 19 november 1999 anser att den internationella finansiella aktionsgruppen FATF spelar en viktig roll i kampen mot 21. penningtvätt och att dess mandat bör förlängas med ytterligare fem år, 22. uppmanar EU och medlemsstaterna att samarbeta konstruktivt med FN och UNDCP, och att i syn- nerhet tillämpa principerna i den politiska förklaringen och resolutionerna från FN:s generalförsamlings extrasession (UNGASS) i juni 1998 om kampen mot narkotika; önskar i detta sammanhang att man tyd- liggör Europeiska unionens och medlemsstaternas respektive ansvar när det gäller genomförandet av dessa resolutioner, 23. upprepar parlamentets begäran om att de medel som Europeiska unionen avsätter för UNDCP inte skall förvaltas av regeringar i tredje land, som inte kan garantera att medlen förvaltas väl och att de mänsk- liga rättigheterna respekteras, begär att man noggrant ser till att narkotikaklausulen i de internationella avtalen respekteras; begär i 24. detta syfte att denna klausul skall anses vara en ”grundläggande klausul”, liksom klausulen om de mänsk- liga rättigheterna, förväntar sig att kontrollen av den externa handeln med kemikalier, som baserar sig på rådets för- 25. ordning nr 3677/90 och kommissionens förordning nr 3769/92 samt ett antal avtal om kontroll av pre- kursorer, som ingåtts med åtta länder i Organisationen för de amerikanska staterna, utvidgas till andra länder, kräver att handlingsplanen utökas med ett initiativ som omfattar flera av fördragets pelare och som 26. avser doping inom idrotten, och att detta initiativ även måste avse en harmonisering av lagstiftningen, idrottsförbundens medverkan och rättsligt och polisiärt samarbete samt omfatta förebyggande åtgärder och folkhälsoinitiativ, även för amatöridrotten, begär att medlemsstaternas trafiklagar, i enlighet med artikel 71. 1c i EG-fördraget, harmoniseras 27. med avseende på trafikolyckor som orsakas av narkotikamissbruk. Föranslutningsstrategin 28. beklagar att nya narkotikamarknader och karteller för handel med narkotika har uppstått i länderna i Central- och Östeuropa, vilka har uppmuntrats av de ekonomiska och politiska problemen i några av dessa länder; erinrar om betydelsen av det multinationella Phareprogrammet för kampen mot narkotika, 29. betonar att man inom ramen för föranslutningsstrategin måste ge hög prioritet åt narkotikabekämp- ningen; betonar att utvärderingen av resultaten av de projekt som finansierats genom Phare- och Tacispro- grammens insatser för narkotikabekämpning (11 respektive 4 miljoner ecu 1998) hittills varit fullständigt otillräcklig; kräver att dessa insatser genomgår en noggrann utvärdering; stöder kommissionens förslag om att i stor utsträckning låta kandidatländerna, även Turkiet, delta i ECNN. Utvärdering 30. kräver att kommissionen ser till att samtliga insatser för kampen mot narkotika, även internationella insatser, genomgår en systematisk och omfattande granskning och utvärdering, särskilt med beaktande av expertis från ECNN; uppmanar medlemsstaterna att genast lägga fram en fullständig årsrapport om resul- taten av sina strategier, och uppmanar kommissionen att på grundval av dessa årsrapporter utarbeta en årsrapport som redovisar de totala resultaten av insatserna för kampen mot narkotika, och som möjliggör en jämförelse av de strategier som tillämpats på området, 31. begär att Europeiska kommissionen skall finansiera program för att utvärdera de metoder som används inom den förebyggande vården, vården och återintegrationen i samhället samt bedöma de sociala följderna och folkhälsokonsekvenserna, och på grundval av uppnådda resultat hjälpa medlemsstaterna att slå fast en nationell politik, ECNN:s roll och medel 32. uppmanar ECNN att helhjärtat bidra till ovannämnda insatser mot narkotika, att ge medlemsstater- na bättre hjälp när det gäller att utvärdera deras insatser för att minska efterfrågan, att tillämpa de fem harmoniserade epidemiologiska indikatorerna, att förbättra sitt system för bedömning av nya syntetiska droger och att utvidga detta till risker med dopingpreparat; anhåller om att ECNN skall få tillgång till 7. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 189/265 harmoniserade statistiska uppgifter och tillräckliga medel för att utföra sitt uppdrag, Fredag 19 november 1999 * * * 33. uppmanar Europeiska rådet att betrakta denna resolution som rekommendationer inför sitt möte i Helsingfors; förbehåller sig rätten att, innan det rådsmöte hålls som omfattar flera av fördragets pelare, och som Europaparlamentet förespråkar, uttala sig om de allmänna riktlinjer som Europeiska rådet kan komma att fastställa beträffande narkotikabekämpning, uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, kommissionen, rådet och 34. medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament. 2. Kampen mot helförfalskningar av resehandlingar * A5-0050/1999 Initiativ från Förbundsrepubliken Tyskland inför antagandet av ett rådsbeslut om ett förbättrat informationsutbyte i kampen mot helförfalskningar av resehandlingar (8457/1999 0 C5-0011/ 1999 0 1999/0804(CNS)) Initiativet ändrades på följande sätt: FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLANDS INITIATIV (1) ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 1) Titeln Initiativ från Förbundsrepubliken Tyskland inför antagandet av ett rådsbeslut om ett förbättrat informationsutbyte i kampen mot helförfalskningar av resehandlingar Initiativ från Förbundsrepubliken Tyskland inför antagandet av en rådsförordning om ett förbättrat informationsutbyte i kam- pen mot helförfalskningar av resehandlingar (Ändringsförslag 11) Första ledet i beaktandemeningen med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt arti- kel 34. 2 c i detta, Med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 66 i detta, (Ändringsförslag 3) Skäl 2a (nytt) 2a. I sin förklaring till denna gemensamma åtgärd avise- rade kommissionen att man efter Amsterdamfördragets ikraftträdande skulle ta de initiativ som behövs för att utveckla det europeiska systemet för arkivering av bilder. (Ändringsförslag 4) Skäl 2b (nytt) 2b. På längre sikt är det inte meningsfullt att låta två parallella system för utbyte av information om förfalskade handlingar finnas kvar vid sidan om varandra. (1) EGT C 176, 22. 6. 1999, s. 1


title: PERGUNTA ESCRITA P-2190/99 apresentada por Georg Jarzembowski (PPE-DE) à Comissão. Matrícula de autocarros em França.

eurovoc_concepts:
France
approval
motor vehicle
non-tariff barrier
safety device
used goods

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 219 E/113 Esta actua(cid:231)ªo suscita as seguintes questıes: (cid:129) Qual Ø a posi(cid:231)ªo da Comissªo em rela(cid:231)ªo a esta medida legal da Repœblica Federal da Alemanha na perspectiva do no 6 do artigo 17o da Sexta Directiva relativa ao Imposto sobre o Valor Acrescentado da UE? (cid:129) (cid:201) a elimina(cid:231)ªo da dedu(cid:231)ªo de imposto compat(cid:237)vel com as actuais disposi(cid:231)ıes da directiva? (cid:129) O que tenciona a Comissªo empreender, de modo a que a legisla(cid:231)ªo fiscal alemª se coadune de novo com as disposi(cid:231)ıes da Sexta Directiva relativa ao Imposto sobre o Valor Acrescentado? Resposta dada pelo ComissÆrio Bolkestein em nome da Comissªo (10 de Janeiro de 2000) A Comissªo teve conhecimento das œltimas medidas adoptadas pela Alemanha em matØria de limita(cid:231)ªo ou de supressªo dos direitos de dedu(cid:231)ªo do VIA, nomeadamente no que diz respeito (cid:224)s despesas de alojamento e alimenta(cid:231)ªo em caso de desloca(cid:231)ıes profissionais, bem como determinadas despesas de mudan(cid:231)a de residŒncia. Estes medidas, que sªo actualmente objecto de estudo, suscitam dœvidas quanto (cid:224) sua compatibilidade com o no6 do artigo 17o da sexta directiva 77/388/CE do Conselho, de 17 de Maio de 1977, relativa (cid:224) harmoniza(cid:231)ªo das legisla(cid:231)ıes dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de neg(cid:243)cios (cid:129) sistema comum do imposto sobre o valor acrescentado: matØria colectÆvel uniforme (1). No caso dos resultados da anÆlise em curso virem a confirmar a nªo compatibilidade das medidas em questªo com o direito comunitÆrio, a comissªo nªo deixarÆ de utilizar os poderes que lhe sªo confiados pelo Tratado CE a fim de por termo (cid:224) infrac(cid:231)ªo. (1) JO L 145 de 13. 6. 1977. (2000/C 219 E/144) PERGUNTA ESCRITA P-2190/99 apresentada por Georg Jarzembowski (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (19 de Novembro de 1999) Objecto: Matr(cid:237)cula de autocarros em Fran(cid:231)a AtravØs das Directivas 96/36/CE (1) e 96/37/CE (2), a Comunidade Europeia impıe aos Estados-membros condi(cid:231)ıes para a matr(cid:237)cula de autocarros. Assim, a partir de 1 de Outubro de 1999, os Estados-membros apenas poderªo autorizar a matr(cid:237)cula de autocarros novos equipados com cintos de seguran(cid:231)a em todos os lugares (Directiva 96/36/CE) e nos quais a fixa(cid:231)ªo dos bancos corresponda (cid:224)s prescri(cid:231)ıes da Directiva 96/37/CE. As Directivas 96/36/CE e 96/37/CE foram transpostas pela Repœblica Francesa atravØs do ArrŒtØ ministØriel de 5. 12. 1996, relativo aos cintos e sistemas de reten(cid:231)ªo, (cid:224) fixa(cid:231)ªo dos cintos de seguran(cid:231)a, (cid:224) resistŒncia dos bancos e da respectiva fixa(cid:231)ªo, bem como aos apoios de cabe(cid:231)a dos ve(cid:237)culos a motor, Jornal Oficial de 18. 12. 1996, p. 18622. Na citada legisla(cid:231)ªo, a Fran(cid:231)a estabelece que, a partir de 1 de Outubro de 1999, todos os autocarros matriculados pela primeira vez em Fran(cid:231)a deverªo satisfazer as condi(cid:231)ıes impostas pelas directivas em causa, incluindo assim no (cid:226)mbito de aplica(cid:231)ªo das mesmas, quer os ve(cid:237)culos novos a matricular pela primeira vez, quer igualmente os ve(cid:237)culos usados, anteriormente matriculados noutro Estado-membro, que deverªo ser matriculados em Fran(cid:231)a pela primeira vez. Tal regulamenta(cid:231)ªo, aplicÆvel aos ve(cid:237)culos usados, poderÆ configurar uma viola(cid:231)ªo do princ(cid:237)pio da livre circula(cid:231)ªo de mercadorias e representar uma barreira nªo aduaneira ao comØrcio entre os Estados- -membros. C 219 E/114 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 1. 8. 2000 (cid:192) luz do exposto, poderÆ a Comissªo informar: 1. De que modo encara a legisla(cid:231)ªo da Repœblica Francesa relativa (cid:224) matr(cid:237)cula de autocarros anterior- mente matriculados noutros Estados-membros? 2. Que medidas se propıe adoptar, tendo em vista garantir a livre circula(cid:231)ªo de autocarros usados, a matricular em Fran(cid:231)a? (1) (2) JO L 178 de 17. 7. 1996, p. 15. JO L 186 de 25. 7. 1996, p. 28. Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (6 de Dezembro de 1999) O Senhor Deputado chamou a aten(cid:231)ªo da Comissªo sobre as condi(cid:231)ıes de recep(cid:231)ªo e, consequentemente, de matr(cid:237)cula, em Fran(cid:231)a, no que respeita a autocarros anteriormente matriculados num outro Estado- -membro. No seguimento de contactos efectuados junto das entidades competentes francesas, a Comissªo foi informada de que a totalidade dos ve(cid:237)culos a motor (incluindo os autocarros) Ø abrangida pelo disposto num ArrŒtØ de 5 de Dezembro de 1996, alterado, que impıe, nomeadamente, determinadas regras em matØria de fixa(cid:231)ªo dos cintos de seguran(cid:231)a, resistŒncia dos bancos e respectiva fixa(cid:231)ªo, bem como de cintos de seguran(cid:231)a e sistemas de reten(cid:231)ªo instalados nos referidos ve(cid:237)culos. Na sua versªo inicial, o artigo 8o do texto mencionado estabelecia que os ve(cid:237)culos anteriormente matriculados num outro Estado-membro teriam que ser conformes com as exigŒncias aplicÆveis aos ve(cid:237)culos cuja primeira entrada em circula(cid:231)ªo se efectuasse na data de recep(cid:231)ªo individual (ou seja, no momento do pedido de matr(cid:237)cula). Conscientes das dificuldades levantadas por esta disposi(cid:231)ªo, as entidades francesas alteraram o texto em questªo, pelo que aprovaram o ArrŒtØ de 7 de Setembro de 1999. As exigŒncias aplicÆveis aos ve(cid:237)culos anteriormente matriculados num outro Estado-membro sªo, doravante, as que se encontrem em vigor na data da sua primeira entrada em circula(cid:231)ªo (e nªo na data de recep(cid:231)ªo). Esta altera(cid:231)ªo deverÆ eliminar os obstÆculos (cid:224) livre circula(cid:231)ªo de mercadorias, mencionados pelo Senhor Deputado. (2000/C 219 E/145) PERGUNTA ESCRITA P-2192/99 apresentada por Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) ao Conselho (23 de Novembro de 1999) Objecto: Grupo de trabalho especial a constituir no quadro das negocia(cid:231)ıes da OMC destinado a estudar a rela(cid:231)ªo entre a liberaliza(cid:231)ªo do comØrcio e os objectivos de uma pol(cid:237)tica nªo comercial Muitas organiza(cid:231)ıes c(cid:237)vicas sentem que nªo dispıem de uma possibilidade efectiva para influenciar a tomada de decisıes pendentes ao n(cid:237)vel da sociedade nem as decisıes a tomar. (cid:192) medida que cresce a import(cid:226)ncia da sociedade civil, os mentores das decisıes pol(cid:237)ticas devem tomar mais em considera(cid:231)ªo do que atØ (cid:224) data a legitimidade do processo de tomada de decisıes. Em particular a ronda de negocia(cid:231)ıes que se estÆ a iniciar no (cid:226)mbito da Organiza(cid:231)ªo Mundial do ComØrcio OMC tem suscitado apreensıes junto das organiza(cid:231)ıes c(cid:237)vicas, que receiam que os negociadores daquela organiza(cid:231)ªo estejam dispostos a privilegiar a liberaliza(cid:231)ªo do comØrcio em detrimento de princ(cid:237)pios fundamentais. Na Ærea pol(cid:237)tica, ainda nªo se falou suficientemente sobre a coordena(cid:231)ªo dos objectivos do comØrcio com, por exemplo, os princ(cid:237)pios relativos ao ambiente, (cid:224) saœde e aos direitos humanos. Considera o Conselho poss(cid:237)vel e conforme com os interesses da Uniªo que os negociadores da UE junto da Organiza(cid:231)ªo Mundial do ComØrcio proponham, na fase inicial das negocia(cid:231)ıes, a cria(cid:231)ªo de um grupo de trabalho da OMC destinado a: 1. 2. estudar a rela(cid:231)ªo entre a liberaliza(cid:231)ªo do comØrcio e os objectivos de uma pol(cid:237)tica nªo comercial e os seus eventuais instrumentos, assim como a esclarecer o impacto positivo do comØrcio sobre o ambiente e as pol(cid:237)ticas necessÆrias para refor(cid:231)ar esse impacto?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2190/99 af Georg Jarzembowski (PPE-DE) til Kommissionen. Typegodkendelse af busser i Frankrig.

text: 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/113 Dette bevirker fłlgende spłrgsm(cid:229)l: (cid:129) Hvordan bedłmmer Kommissionen denne lovforanstaltning fra Forbundsrepublikken Tysklands side p(cid:229) baggrund af artikel 17, stk. 6, i det sjette europ(cid:230)iske momsdirektiv? (cid:129) Er dette bortfald af skattefradraget forenelig med de nuv(cid:230)rende bestemmelser i direktivet? (cid:129) Hvad agter Kommissionen at głre, for at den tyske skattelovgivning igen kommer i overensstemmelse med bestemmelserne i det sjette momsdirektiv? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (10. januar 2000) Kommissionen er bekendt med de seneste foranstaltninger, som Tyskland har vedtaget med hensyn til begr(cid:230)nsning eller bortfald af retten til at fradrage moms, is(cid:230)r hvad ang(cid:229)r forplejnings- og overnatnings- udgifter under forretningsrejser samt flytteudgifter. Disse foranstaltninger, som for tiden undersłges n(cid:230)rmere, giver anledning til tvivl med hensyn til deres forenelighed med artikel 17, stk. 6, i R(cid:229)dets sjette direktiv 77/388/E(cid:216)F af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om oms(cid:230)tningsafgifter (1). Hvis resultaterne af den igangv(cid:230)rende undersłgelse skulle bekr(cid:230)fte, at foranstaltningerne ikke er forenelige med EF-retten, skal Kommissionen ikke undlade at głre brug af sine befłjelser i henhold til EF-traktaten for at standse overtr(cid:230)delsen. (1) EFT L 145 af 13. 6. 1977. (2000/C 219 E/144) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2190/99 af Georg Jarzembowski (PPE-DE) til Kommissionen (19. november 1999) Om: Typegodkendelse af busser i Frankrig Med direktiv 96/36/EF (1) og 96/37/EF (2) p(cid:229)l(cid:230)gger Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab medlemsstaterne kriterier for typegodkendelse af busser. Fra den 1. oktober 1999 m(cid:229) medlemsstaterne kun meddele typegodkendelse af busser, som er udstyret med sikkerhedsseler p(cid:229) hvert s(cid:230)de (R(cid:229)dets direktiv 96/36/EF), idet s(cid:230)dernes fastholdelsesanordninger skal v(cid:230)re i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 96/37/EF. Direktiv 96/36/EF og 96/37/EF blev gennemfłrt af Den Franske Republik ved ministerielt dekret af 5. 12. 1996 om sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motorkłretłjer, selernes forankring, s(cid:230)dernes modstandsdygtighed og deres forankring samt nakkestłtter, Fransk Statstidende af 18. 12. 1996, side 18622. Heri foreskriver Frankrig, at samtlige busser, som indregistreres fłrste gang i Frankrig, fra den 1. oktober 1999 skal opfylde direktivernes krav. Dermed g(cid:230)lder direktivernes anvendelsesomr(cid:229)de b(cid:229)de fabriksnye motorkłretłjer, som skal indregistreres fłrste gang, og udrangerede eller brugte kłretłjer, som allerede har v(cid:230)ret typegodkendt i en anden medlemsstat og nu skal indregistreres i Frankrig for fłrste gang. Denne ordning for udrangerede eller brugte kłretłjer m(cid:229) betragtes som v(cid:230)rende i modstrid med princippet om frie varebev(cid:230)gelser og udgłre en ikke-toldm(cid:230)ssig handelshindring mellem medlemsstaterne. C 219 E/114 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 Vil Kommissionen p(cid:229) baggrund heraf oplyse: 1. Hvorledes bedłmmer Kommissionen Den Franske Republiks lovgivning vedrłrende typegodkendelse af busser, der allerede har v(cid:230)ret indregistret i andre medlemsstater? 2. Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at sikre den frie udveksling af gamle og brugte busser til Frankrig? (1) (2) EFT L 178 af 17. 7. 1996, s. 15. EFT L 186 af 25. 7. 1996, s. 28. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frits Bolkestein (6. december 1999) Det (cid:230)rede medlem har gjort Kommissionen opm(cid:230)rksom p(cid:229) betingelserne for godkendelse og dermed indregistrering af busser i Frankrig, n(cid:229)r disse allerede har v(cid:230)ret indregistreret i en anden medlemsstat. Ved henvendelse til de franske myndigheder, har Kommissionen f(cid:229)et oplyst, at alle motorkłretłjer (herunder ogs(cid:229) busser) er underlagt bestemmelserne i et dekret af 5. december 1996 med senere (cid:230)ndringer, som bl. a. fasts(cid:230)tter regler for fastgłrelse af sikkerhedsseler, for s(cid:230)dernes modstandsdygtighed og fastgłrelse samt for sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i n(cid:230)vnte kłretłjer. I sin oprindelige version kr(cid:230)vede dette dekret (artikel 8), at kłretłjer, der allerede havde v(cid:230)ret indregi- streret i en anden medlemsstat, skulle opfylde de regler, der p(cid:229) tidspunktet for godkendelsen af det enkelte kłretłj (dvs. ved anmodning om indregistrering) var g(cid:230)ldende for nye kłretłjer. De franske myndigheder, der inds(cid:229), at denne bestemmelse skabte problemer, har senere (cid:230)ndret det p(cid:229)g(cid:230)ldende dekret. Den 7. september 1999 blev der vedtaget et nyt dekret. De krav, der nu g(cid:230)lder for kłretłjer, der tidligere har v(cid:230)ret indregistreret i en anden medlemsstat, er de regler, der var g(cid:230)ldende, da et givent kłretłj fłrste gang blev indregistreret (og ikke reglerne p(cid:229) tidspunktet for anmodning om godkendelse). Denne (cid:230)ndring skulle fjerne de hindringer for den frie bev(cid:230)gelighed for varer, som det (cid:230)rede medlem har gjort opm(cid:230)rksom p(cid:229). (2000/C 219 E/145) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2192/99 af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til R(cid:229)det (23. november 1999) Om: Forslag til neds(cid:230)ttelse af en s(cid:230)rlig arbejdsgruppe til behandling af forholdet mellem handelsliberalise- ring og ikke-handelsm(cid:230)ssige politiske m(cid:229)ls(cid:230)tninger i forbindelse med WTO-forhandlingerne Mange ngo(cid:146)er fłler, at de ikke har nogen reelle muligheder for at p(cid:229)virke dagsordenen for beslutnings- tagningen i samfundet eller de beslutninger, som fłlger heraf. De politiske beslutningstagere m(cid:229) imidlertid i i hłjere grad end tidligere słrge for legitimitet i takt med, at det civile samfund f(cid:229)r łget betydning, beslutningstagningen. Navnlig har Verdenshandelsorganisationens forhandlingsrunde, der er ved at blive indledt, givet anledning til bekymring hos ngo(cid:146)erne, der frygter, at forhandlerne under handelsorganisa- tionen er rede til at tilsides(cid:230)tte principper, der er v(cid:230)sentligere end frihandel. P(cid:229) det politiske plan har man ikke i tilstr(cid:230)kkelig grad drłftet foreneligheden af m(cid:229)ls(cid:230)tningerne for handelen f. eks. med miljł-, sundheds- og menneskerettighedsprincipper. Mener R(cid:229)det, at det er muligt og i Unionens interesse at fasts(cid:230)tte som m(cid:229)ls(cid:230)tning for EU(cid:146)s forhandlere i handelsorganisationen, at de arbejder for, at der ved begyndelsen af forhandlingerne neds(cid:230)ttes en arbejdsgruppe i WTO der skal: 1. 2. at behandle forholdet mellem handelsliberalisering og ikke-handelsm(cid:230)ssige politiske m(cid:229)ls(cid:230)tninger og mulige instrumenter i den forbindelse, samt undersłge handelens positive indvirkninger p(cid:229) miljłet og de politikker, der er nłdvendige for at łge dem?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-2246/99 υποβολή: Chris Davies (ELDR) προς την Επιτροπή. Οργανοφωσφορικά ζιζανιοκτόνα.

eurovoc_concepts:
cereal product
consumer protection
directive (EU)
environmental risk prevention
evaluation method
food contamination
food safety
health risk
pesticide

text: 20. 6. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 170 E/153 Gia na ejasfalisuei· o ejantlhtiko· xarakth·raw tvn stoixei·vn sto akaua·risto euniko· proi¤o·n(AEP) kai gia ta a·lla mege·uh eunikh·w logistikh·w poy xrhsimopoioy·ntai gia koinotikoy·w skopoy·w(eidika· ston kauorismo· tvn eisforv·n tvn kratv·n melv·n ston koinotiko· proy¤ pologismo·), h Epitroph· erga·suhke entatika· mazi· me tiw statistike·w yphresi·ew tvn kratv·n melv·n kata· ta teleytai·a de·ka e·th,gia na ejasfali·sei na symperilhfuei· pra·gmati sto AEP, ka·ue drasthrio·thta poy ua e·prepe na symperilhfuei·, aneja·rthta apo· ton ea·n kai me poio tro·po dhlv·netai stiw arxe·w. Mia perigrafh· ayth·w thw ergasi·aw perilamba·nei h e·kuesh thw Epitroph·w prow to Symboy·lio kai to Koinoboy·lio (cid:129) h efarmogh· thw Odhgi·aw toy Symboyli·oy gia ton kauorismo· toy akaua·ri- stoy eunikoy· proi¤o·ntow se time·w agora·w (1) Sto plai·sio thw eyrvpai¤kh·w strathgikh·w gia thn apasxo·lhsh, h Epitroph· eje·dvse anakoi·nvsh gia mh dhlvme·nh ergasi·a (2) protei·nontaw enallaktike·w ly·seiw politikh·w ston tome·a ayto·. Sthn anakoi·nvsh ayth·, h mh dhlvme·nh ergasi·a kauori·zetai vw opoiadh·pote drasthrio·thta me amoibh· poy ei·nai no·mimh o·son afora· th fy·sh thw alla· poy den ei·nai dhlvme·nh stiw dhmo·siew arxe·w, lamba·nontaw ypo·ch o·ti pre·pei na lhfuoy·n ypo·ch oi diafore·w sta ryumistika· systh·mata tvn kratv·n melv·n. (1) COM(96) 124 teliko·. (2) COM(98) 219 teliko·. (2000/C 170 E/187) GRAPTH ERVTHSH E-2244/99 ypobolh·: Christopher Huhne (ELDR) prow thn Epitroph· (1 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Ypa·llhloi tvn kentrikv·n trapezv·n tvn kratv·n melv·n Ua mporoy·se a·rage na gnvstopoihuei· o ariumo·w tvn eidikeyme·nvn oikonomolo·gvn (kato·xvn ptyxi·oy oikonomi- koy· panepisthmi·oy) oi opoi·oi askoy·n kauh·konta oikonomolo·goy se ka·ue mi·a apo· tiw eunike·w kentrike·w tra·pezew kai thn EKT; Apa·nthsh toy k. Solbes Mira ej ono·matow thw Epitroph·w (20 Dekembri·oy 1999) To antikei·meno thw erv·thshw den ei·nai thw armodio·thtaw thw Epitroph·w (h opoi·a dystyxv·w de diaue·tei th zhtoy·menh plhrofori·a). (2000/C 170 E/188) GRAPTH ERVTHSH P-2246/99 ypobolh·: Chris Davies (ELDR) prow thn Epitroph· (19 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Organofvsforika· zizaniokto·na Se poi·ew ene·rgeiew probai·nei h Epitroph· gia na prosdiori·sei ta se makra· xronikh· kli·maka apotele·smata tvn organofvsforikv·n zizaniokto·nvn panto·w ei·doyw sthn ygei·a toy anurv·poy kai na ta meiv·sei; H apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (20 Dekembri·oy 1999) H odhgi·a 91/0414/EOK toy Symboyli·oy thw 15hw Ioyli·oy 1991 sxetika· me th dia·uesh sthn agora· fytoprostateytikv·n proi¤o·ntvn (1) proble·pei e·na pro·gramma anauev·rhshw o·lvn tvn drastikv·n oysiv·n poy yph·rxan sthn agora· to 1993. H prv·th fa·sh toy progra·mmatow anauev·rhshw tvn yparxoysv·n drastikv·n oysiv·n pragmatopoiei·tai gia e·na kata·logo 90 shmantikv·n drastikv·n oysiv·n sy·mfvna me ton kanonismo· (EOK) 3600/92 thw Epitroph·w thw 11hw Dekembri·oy 1992 sxetika· me ton kauorismo· tvn leptomerv·n kano·nvn efarmogh·w toy prv·toy stadi·oy toy progra·mmatow ergasi·aw poy anafe·retai sto a·ruro 8, para·grafow 2, thw odhgi·aw 91/414/EOK toy Symboyli·oy sxetika· me th dia·uesh sthn agora· fytoprostateytikv·n proi¤o·ntvn (2). H anauev·rhsh aytv·n tvn drastikv·n oysiv·n synexi·zetai kai kaly·ptei arketa· organofvsforika· a·lata. C 170 E/154 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 20. 6. 2000 H Epitroph· proetoima·zei tv·ra to dey·tero sta·dio toy progra·mmatow anauev·rhshw. To sxe·dio kanonismoy· ua proble·pei epi·shw thn ajiolo·ghsh eno·w dey·teroy katalo·goy oysiv·n poy prokaloy·n sobare·w anhsyxi·ew. O kata·logow ayto·w perilamba·nei o·la ta ypo·loipa organofvsforika· a·lata poy den kaly·ptontai apo· ton prv·to kata·logo tvn 90 drastikv·n oysiv·n. Ua proble·pei thn apo·syrsh apo· thn agora· to argo·tero ton Ioy·lio toy 2003 tvn drastikv·n oysiv·n gia tiw opoi·ew h biomhxani·a den ua ypoba·lei plh·reiw fake·loyw. Gia tiw drastike·w oysi·ew poy ua yposthrixtoy·n, h epita·xynsh tvn diadikasiv·n ua epitre·pei thn e·gkairh lh·ch apofa·sevn. Me ton tro·po ayto· aname·netai o·ti gia ta perisso·tera organofvsforika· a·lata h telikh· apo·fash sxetika· me th dynato·thta apodoxh·w toyw ua e·xei lhfuei· e·vw to 2003. Sto te·tarto pro·gramma plai·sio (3), to koinotiko· pro·gramma FAIR yposthri·zei e·na ereynhtiko· sxe·dio poy e·xei skopo· thn ana·ptyjh taxe·vn anosoxhmikv·n dokimastikv·n meuo·dvn gia th dhmioyrgi·a eno·w systh·matow mazikh·w ani·xneyshw gia ton e·legxo tvn tojikv·n organofvsforikv·n zizaniokto·nvn sta dhmhtriaka· kai sta proi¤o·nta me ba·sh ta dhmhtriaka·. Epome·nvw, to ereynhtiko· ayto· sxe·dio syneisfe·rei shmantika· sthn ekti·mhsh toy kindy·noy kai ston ypologismo· thw e·kueshw tvn anurv·pvn se paro·moia zizaniokto·na poy synde·ontai me ta dhmhtriaka· kai ta proi¤o·nta me ba·sh ta dhmhtriaka·. Sto pe·mpto pro·gramma plai·sio h ky·ria dra·sh 1 toy progra·mmatow «poio·thta zvh·w» diapragmatey·etai tv·ra dy·o ne·a sxe·dia. To prv·to aposkopei·, metajy· a·llvn, sthn enarmo·nish tvn arxv·n, thw orologi·aw kai thw meuodologi·aw gia thn ekti·mhsh toy kindy·noy. Me ton tro·po ayto· ua beltivuei· h episthmonikh· ba·sh thw ekti·mhshw toy kindy·noy poy synde·etai me tiw prosmei·jeiw tvn trofi·mvn o·pvw ta organofvsforika· zizaniokto·na, symperilambanome·nvn tvn piuanv·n allhlepidra·sevn metajy· orisme·nvn xhmikv·n oysiv·n kai thw epi·drashw toy trofikoy· me·soy se sxe·sh me thn prostasi·a tvn katanalvtv·n. To dey·tero aposkopei· sthn ana·ptyjh eno·w ne·oy kai epikyrvme·noy logismikoy· eidika· sxediasme·noy gia th dhmioyrgi·a monte·lvn (xrhsimopoiv·ntaw kai stoixei·a poy aforoy·n ta organofvsforika· zizaniokto·na) sxetika· me thn pro·slhch xhmikv·n kai ureptikv·n oysiv·n apo· ta tro·fima gia diaforetikoy·w plhuysmoy·w sto·xoyw o·pvw ei·nai ta bre·fh, oi e·fhboi kai oi enh·likoi. (1) (2) (3) EE L 230 thw 19. 8. 1991. EE L 366 thw 15. 12. 1992. EE L 117 thw 8. 5. 1990. (2000/C 170 E/189) GRAPTH ERVTHSH E-2404/99 ypobolh·: Ilda Figueiredo (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Xrh·sh tvn kondyli·vn thw koinotikh·w prvtoboyli·aw RETEX Sta plai·sia toy teleytai·oy koinotikoy· plaisi·oy sth·rijhw (1993-1999), h Portogali·a yph·rje apode·kthw thw koinotikh·w prvtoboyli·aw RETEX poy afora· th diaforopoi·hsh tvn perioxv·n poy ejartv·ntai shmantika· apo· ton klvstoy¤ fantoyrgiko· tome·a kai ton tome·a thw e·ndyshw. Ua h·uela na ervth·sv thn Epitroph·: (cid:129) Poi·a kondy·lia xorhgh·uhkan sthn Portogali·a kauv·w kai sta loipa· kra·th me·lh sta plai·sia toy RETEX kai poi·a kondy·lia xorhgh·uhkan pragmatika· se ka·ue kra·tow me·low kata· thn peri·odo 1993-1999; (cid:129) Poi·a ei·nai ta sxe·dia poy xrhmatodoth·uhkan kata· thn i·dia peri·odo sthn Portogali·a sta plai·sia toy RETEX; Poi·a h dia·rkeia· toyw kai poi·a h aji·a toyw; Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (20 Dekembri·oy 1999) H Epitroph· sygkentrv·nei tiw plhrofori·ew poy apaitoy·ntai gia thn apa·nthsh sthn erv·thsh poy te·uhke. De ua paralei·cei na gnvstopoih·sei to syntomo·tero to apote·lesma tvn ereynv·n thw


title: Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) 1911/91 om anvendelse af fællesskabsretten på De Kanariske Øer (KOM(1999) 226 - C5-0127/1999 - 1999/0111(CNS))

eurovoc_concepts:
Canary Islands
European integration
customs territory (EU)
customs union

formats: pdf print

text: C 189/272 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 7. 2000 Fredag, den 19. november 1999 (cid:1) der henviser til forretningsordenens artikel 67, (cid:1) der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A5-0054/1999), 1. godkender Kommissionens forslag; opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har 2. godkendt; kræver, at der indledes samrådsprocedure, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har 3. godkendt; 4. anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad. 5. Anvendelse af Fællesskabsretten på De Kanariske Øer * A5-0053/1999 Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) 1911/91 om anvendelse af fælles- skabsretten på De Kanariske Øer (KOM(1999) 226 * C5-0127/1999 * 1999/0111(CNS)) Forslaget ændret som følger: KOMMISSIONENS FORSLAG (1) ÆNDRINGER under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og særlig artikel 299, stk. 2, (Ændring 1) Henvisning 1 (Ændring 2) Betragtning 1a (ny) (1a) der henvises til Europa-Parlamentets udtalelse af 17. maj 1991 (1) om en forordning om anvendelse af fæl- lesskabsretten på De Kanariske Øer samt dets udtalelser af 7. april 1995 (2), og 15. januar 1998 (3) samt dets beslutning 24. april 1997 (4) om regionerne i Den Europæiske Unions yderste periferi; (1) EFT C 158 af 17. 6. 1991, s. 297. (2) EFT C 109 af 1. 5. 1995, s. 316. (3) EFT C 34 af 2. 2. 1998, s. 128. (4) EFT C 150 af 19. 5. 1997, s. 62. (Ændring 3) Betragtning 1b (ny) (1b) Europa-Parlamentet vedtog den 11. februar 1999 en beslutning om forbindelserne mellem de oversøiske lande og territorier (OLT), AVS-landene og regionerne i Den Europæiske Unions yderste periferi (1); (1) EFT C 150 af 28. 5. 1999, s. 439. (1) EFT C 274E af 28. 9. 1999, S. 8. 7. 7. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 189/273 Fredag, den 19. november 1999 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER (Ændring 4) Betragtning 1c (ny) (1c) De Kanariske Øer har som region i den yderste peri- feri særlige vanskeligheder med at konkurrere på et fælles indre marked, og det er derfor ikke muligt at gennemføre en fuld harmonisering af fællesskabsreglerne i denne region, men det er derimod nødvendigt at opretholde de særlige skattemæssige ordninger, der er nødvendige for at sikre konkurrenceevnen i en række økonomiske sektorer, som giver arbejdspladser i et område med høj arbejdsløs- hed; (Ændring 5) Betragtning 1d (ny) (1d) i henhold til artikel 5, stk. 1, i Rådets forordning nr. 1911/91 kan den særlige arbitrio-afgift på produktion og import (APIM) ikke længere opkræves på De Kanariske Øer fra og med 1. januar 2001 (1); (1) EFT L 171 af 29. 6. 1991, s. 1. (Ændring 6) Betragtning 1e (ny) (1e) imidlertid indeholder artikel 299, stk. 2, i EF-trakta- ten som ændret ved Amsterdam-traktaten af 1997, bestemmelser om opretholdelse af en særordning for regionerne i den yderste periferi, der bl. a. omfatter særlige skattemæssige foranstaltninger; (Ændring 7) Betragtning 1f (ny) (1f) Kommissionen har indtil nu ikke fremsat forslag vedrørende denne særordning, og det er ikke sandsynligt, at noget forslag vil blive vedtaget og kunne træde i kraft før den 31. december 2000; (Ændring 8) Betragtning 1g (ny) (1g) det vil derfor være rimeligt at forlænge fristen for anvendelse af APIM, indtil der vedtages nye regler til regu- lering af de særlige skattemæssige forhold for alle regioner i den yderste periferi og navnlig for De Kanariske Øer; C 189/274 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 7. 2000 Fredag, den 19. november 1999 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER (Ændring 9) Betragtning 1h (ny) et kommende (1h) fra Kommissionen bør bevirke, at der gives tilladelse til indførelse af en ny afgift på De Kanariske Øer for at sikre en harmonisk udvikling i denne region i den yderste periferi: forslag (Ændring 10) Betragtning 1i (ny) (1i) Det Europæiske Råd vedtog på topmødet i Køln i juni 1999 en henstilling til Kommissionen om regionerne i den yderste periferi; (Ændring 11) Betragtning 6 (6) de negative følger for produktionen og beskæftigelsen er imidlertid meget forskellige fra sektor til sektor; selv om de fle- ste sektorer i den forgangne periode har gennemgået en tilpas- ning, er dette ikke tilfældet for visse produkter i de følsomme sektorer; Kommissionen har i den henseende på de spanske myndigheders foranledning undersøgt de mest følsomme sekto- rer og set på hvert enkelt følsomt produkt, idet denne følsom- hed nu og da kan føre til, at den omhandlede sektor næsten forsvinder; (6) anvendelsen på De Kanariske Øer af APIM i henhold til den fastsatte tidsplan for dens indførelse i toldunionen har imidlertid ikke haft de forventede følger til fordel for den lokale produktion; de negative følger for produktionen og beskæftigelsen er meget forskellige fra sektor til sektor; selv om de fleste sektorer i den forgangne periode har gennemgået en tilpasning, er dette ikke tilfældet for visse produkter i de følsomme sektorer; Kommissionen har i den henseende på de føl- spanske myndigheders foranledning undersøgt de mest somme sektorer og set på hvert enkelt følsomt produkt, idet denne følsomhed nu og da kan føre til, at den omhandlede sektor næsten forsvinder; (Ændring 12) Betragtning 7a (ny) (7a) APIM er som afgiftsmodel ikke en nyskabelse på De Kanariske Øer, eftersom behovet for at sikre en lokal pro- duktion historisk har været tilgodeset på disse øer gen- nem forskellige nationale lokale afgifter som led i disses skattemæssige særordning; afgifterne har været begrundet i de særlige forhold på øerne og den økonomiske model, som disse giver mulighed for; disse forhold betegnes i dag på europæisk plan som beliggenhed i den yderste periferi; (Ændring 13) Betragtning 7b (ny) (7b) det endelige resultat af denne ændring bliver en ny model uden tilknytning til integrationen af De Kanariske Øer, som indebærer bortfald af APIM og indførelse af den fælles toldtarif (FTF); 7. 7. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 189/275 Fredag, den 19. november 1999 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER (Ændring 14) ARTIKEL 1, STK. 1a (nyt) Artikel 5, stk 6a (nyt) (forordning (EØF) 1911/91) (1a) I artikel 5 indsættes følgende nye stk. 6a: 6a. Kommissionen undersøger efter samråd med de spanske myndigheder inden den 30. juni 2000, i hen- hold til de særlige foranstaltninger på det fælles afgiftspolitiske område, som er truffet for De Kanari- ske Øer i medfør af EF-traktatens artikel 299, stk. 2, hvilken virkning afskaffelsen af APIM har haft for de berørte sektorer. På grundlag af denne undersøgelse kan Kommissionen foreslå Rådet, at de spanske myn- digheder bemyndiges til at indføre en ny afgift uden tilknytning til integrationen af De Kanariske Øer, af lignende struktur og funktion som APIM, og som omfatter følsomme produkter, der indgår i lokal pro- duktion, for at sikre denne produktions udvikling og bevarelse. »« (Ændring 19) Bilag »Diverse levnedsmidler« 0403 10, 0407 00 90, 0701 90, 0702, 0703, 0803, 0901 21, 0901 90 90, 1101, 1601, 1602, 1704 90 71, 1806 (Salvo 1806 20 95), 1901 90 99, 1902, 1904 10 10, 1905 10 00, 1905 20, 1905 30, 1905 40, 1905 90, 2002 10 90, 2002 90 91, 2007 91 10, 2007 99 39, 2008 99 61, 2008 99 68, 2101, 2103, 2105, 2106 90 98, 2309. 0403 10, 0407 00 90, 0701 90, 0702, 0703, 0803, 0901 21, 0901 90 90, 1101, 1601, 1602, 1704 90 71, 1806 (Salvo 1806 20 95), 1901 90 99, 1902, 1904 10 10, 1905 10 00, 1905 20, 1905 30, 1905 40, 1905 90, 2002 10 90, 2002 90 91, 2007 91 10, 2007 99 39, 2008 99 61, 2008 99 68, 2101, 2103, 2105, 2106 90 98, 2309. 0210 11 * Kød og spiseligt slagteaffald, saltet, i saltlage, tørret eller røget; spiseligt mel og pulver af kød eller slagt- eaffald, svinekød 0406 * Ost og ostemasse undtagen 0406907600, 0406907800 og 0406907900 0603 * Afskårne blomster og blomsterknopper til buket- ter eller til pynt, friske, tørrede, blegede, farvede, impræg- nerede eller præparerede på anden måde 1507 90 90 00 * Anden sojabønneolie, også raffineret, men ikke kemisk modificeret (kun i pakninger under 5 liter) 1508 90 90 00 * Anden jordnøddeolie, også raffineret, men ikke kemisk modificeret (kun i pakninger under 5 liter) 1512 19 91 00 * Anden solsikkeolie, også raffineret, men ikke kemisk modificeret (kun i pakninger under 5 liter) 1514 90 90 00 * Rapsolie, og sennepsolie, også raffineret, men ikke kemisk modificeret (kun i pakninger under 5 liter) * andre varer * i andre tilfælde 1515 29 90 00 * Majsolie og fraktioner deraf (kun i pak- ninger under 5 liter) * andre varer * i andre tilfælde C 189/276 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 7. 2000 Fredag, den 19. november 1999 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER (Ændring 15) Bilag, der tilføjes en ny sektor Fiskeriprodukter 1604 * Fisk, tilberedt eller konserveret; kaviar og kavia- rerstatning tilberedt af fiskerogn undtagen 1604 20 05 »til- beredninger af surimi« 1605 * Krebsdyr, bløddyr eller andre hvirvelløse vand- dyr, tilberedt eller konserveret (Ændring 16) Bilag, der tilføjes en ny sektor Raffinerede olieprodukter 2710 00 27 00 * Anden benzin med et blyindhold på 0,013 g pr. liter eller derunder med oktantal under 95 2710 00 29 00 * Anden benzin med et blyindhold på 0,013 g pr. liter eller derunder med oktantal 95 og der- over, men under 98 2710 00 32 00 * Anden benzin med et blyindhold på 0,013 g pr liter eller derunder med oktantal 98 og derover 2710 00 34 00 * Anden benzin med et blyindhold på over 0,013 g pr. liter med oktantal under 98 2710 00 39 00 * Andre lette olier 2710 00 51 00 * Jetpetroleum 2710 00 55 00 * Middelsvære olier * til anden anven- delse * kerosen * andre varer 2710 00 66 * Tunge olier * gasolie * til anden anven- delse * med et indhold af svovl på ikke over 0,05 vægt- procent 2710 00 67 *. med et indhold af svovl på over 0,05 vægtprocent, men ikke over 0,2 vægtprocent 2710 00 68 *. med et indhold af svovl på over 0,2 vægt- procent 2710 00 72 00 * Brændselsolie til kemisk omdannelse ved andre processer end nævnt i pos. 27100071 2710 00 74 00 * Brændselsolie til anden anvendelse med et indhold af svovl ikke over 1 vægtprocent 2710 00 76 00 * Brændselsolie til anden anvendelse med et indhold af svovl over 1 vægtprocent, men ikke over 2 vægtprocent 2710 00 77 00 * Brændselsolie til anden anvendelse med et indhold af svovl over 2 vægtprocent, men ikke over 2,8 vægtprocent 7. 7. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 189/277 Fredag, den 19. november 1999 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER 2710 00 78 00 * Brændselsolie til anden anvendelse med et indhold af svovl over 2,8 vægtprocent 2711 12 11 00 * Propan af en renhedsgrad på 99 procent eller derover til anvendelse som brændstof 2711 12 19 00 * Propan af en renhedsgrad på 99 procent og derover til anden anvendelse 2711 12 94 00 * Propan til kemisk omdannelse ved andre processer end nævnt i pos. 27111291 til anden anvendelse og af en renhedsgrad på over 90 procent, men under 99 procent 2711 13 91 00 * Butan til anden anvendelse og af en ren- hedsgrad på over 90 procent, men under 95 procent 2711 13 97 * Butan * til anden anvendelse * i andre til- fælde 2713 20 00 00 * Asfaltbitumen 2713 90 90 00 * Anden asfaltbitumen, som ikke er omfat- tet af de tidligere positioner 2715 00 90 00 * Andre varer end asfaltmastix (Ændring 17) Bilag, der tilføjes en ny sektor Byggematerialer 2523 29 00 00 * Portlandcement * andre varer 2523 90 * Anden cement 3916 90 * Monofilamenter * af anden plast 3917 21 10 90 * Stive rør og slanger af polymerer af ethylen * sømløse 3917 23 * Rør og slanger af PVC 3917 31 90 90 * Andre bøjelige rør og slanger med et spændingstryk på mindst 27,6 Mpa 3917 32 35 90 * Andre rør og slanger/andre varer, ikke forstærkede eller på anden måde i forbindelse med andre materialer, uden fittings * i andre tilfælde * af additions- polymerisationsprodukter * af PVC 3917 39 15 90 * Andre rør og slanger * andre varer * sømløse * i andre tilfælde 3917 40 90 00 * Andre fittings (rørknæ, muffer …) (Ændring 18) Bilag, der tilføjes en ny sektor Drikkevarer 2009 11 * Appelsinsaft * frosset 2009 40 * Ananassaft C 189/278 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 7. 2000 Fredag, den 19. november 1999 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER 2009 50 * Tomatsaft 2009 70 * Æblesaft 2009 80 * Saft af ferskener, abrikoser, tropiske frugter og pærer 2009 90 * Saftblandinger 2201 * Vand, herunder naturligt eller kunstigt mineral- vand og vand tilsat kulsyre, ikke tilsat sukker eller andre sødemidler og ikke aromatiseret; is og sne 2202 * Vand, herunder naturligt eller kunstigt mineral- vand og vand tilsat kulsyre, tilsat sukker og andre ikke- alkoholholdige drikkevarer undtagen frugt- og grøntsags- safter i position 2009 2203 * Øl af malt 2204 * Vin af friske druer 2208 40 * Rom 2208 50 * Gin og genever 2208 60 * Vodka 2208 70 * Likør Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) 1911/91 om anvendelse af fællesskabsretten på De Kanariske Øer (KOM(1999) 226 * C5-0127/1999 * 1999/0111(CNS)) (Høringsprocedure) Europa-Parlamentet, (cid:1) der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(1999) 226) (1), (cid:1) hørt af Rådet, jf. artikel 25, stk. 4, første afsnit, i akten vedrørende Spaniens og Portugals tiltrædelse (C5-0127/1999), (cid:1) der henviser til forretningsordenens artikel 67, (cid:1) der henviser til betænkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og Det Indre Marked (A5-0053/ 1999), 1. godkender Kommissionens således ændrede forslag; opfordrer Kommissionen til at ændre sit 2. artikel 250, stk. 2; forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har 3. godkendt; kræver, at der indledes samrådsprocedure, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har 4. godkendt; 5. 6. (1) anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. EFT C 274E af 28. 9. 1999