title: Komission asetus (EY) N:o 2439/1999, annettu 17 päivänä marraskuuta 1999, sidonta-aineiden, paakkuuntumisenestoaineiden ja sakeuttamisaineiden ryhmään kuuluvien rehun lisäaineiden hyväksymisedellytyksistä

text: L 297/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 11. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2439/1999, annettu 17 päivänä marraskuuta 1999, sidonta-aineiden, paakkuuntumisenestoaineiden ja sakeuttamisaineiden ryhmään kuuluvien rehun lisäaineiden hyväksymisedellytyksistä EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon rehujen lisäaineista 23 päivänä marraskuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/524/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1636/1999 (2), ja erityisesti sen 11 artiklan, 8) sekä katsoo seuraavaa: Joistakin Saksan liittotasavallassa sijaitsevista kaivoksista peräisin olevan kaoliinipitoisen saven on todettu sisäl- tävän hyvin korkeita dioksiinipitoisuuksia. Käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseessä saattaisi olla geolo- gista alkuperää oleva saastuminen. Direktiivin 70/524/ETY 11 artiklan mukaisesti jäsen- valtio voi väliaikaisesti keskeyttää jonkin direktiivissä hyväksytyn lisäaineen käytön hyväksymisen, jos jäsen- valtio uusien tietojen tai kyseisten säännösten voimaan- tulon jälkeen tapahtuneen aiempien tietojen uudelleenar- vioinnin nojalla toteaa, että kyseinen lisäaine on eläinten ihmisten terveydelle tai ympäristölle vaarallinen. tai Useat jäsenvaltiot ovat kieltäneet dioksiinin saastuttaman kaoliinipitoisen saven käytön esiseoksissa ja rehussa. Direktiivin 70/524/ETY 3 a artiklan b kohdan nojalla lisäaine hyväksytään ainoastaan, jos se ei sen käyttöolo- suhteet huomioon ottaen vaikuta haitallisesti ihmisten tai eläinten terveyteen eikä ympäristöön. luokittelevat dioksiinit Dioksiinien saastuttaman rehun käyttö saattaa saastuttaa eläinperäiset elintarvikkeet. Tunnustetut kansainväliset organisaatiot ihmisille syöpää aiheuttaviksi. Nämä kansainväliset organisaatiot suositte- joilla dioksiinien levat määrä ravinnossa saataisiin niin alhaiseksi kuin mahdol- lista. toteutettavaksi toimenpiteitä, 1) 2) 3) 4) 5) 6) 7) saven valvontaohjelman sekä riskinarvioinnin tuloksia kaoliinipitoisen saven dioksiinipitoisuus olisi varotoi- menpiteenä rajoitettava samaksi kuin dioksiinin analyysi- herkkyyden alaraja. Toteutettavien tutkimusten ja käyt- töön otettavan valvontaohjelman perusteella raja-arvo voitaisiin arvioida uudelleen. ja Saksassa todettu kaoliinisaastuminen saattaa koskea muuta direktiivin 70/524/ETY nojalla sidonta-aineeksi, paakkuuntumisenestoaineeksi sakeuttamisaineeksi hyväksyttyä savea, mihin viittaa se, että Yhdysvalloissa eräästä kaivoksesta peräisin oleva plastinen savi eli kaoli- niitin lisäksi myös muita mineraaleja sisältävä sediment- tisavi osoittautui myös geologista alkuperää olevan diok- siinin luonnostaan voimakkaasti saastuttamaksi. Kaiken sallitun saven mahdollisen dioksiinipitoisuuden tutki- minen on aiheellista sisällyttää valvontaohjelmaan. Tois- tarkoituksena on soveltaa väliaikaista ylärajaa taiseksi ainoastaan kaoliinipitoiseen saveen, ja analyysiherk- kyyden alarajaa sovelletaan ylärajana tarkkaan määri- tellyn ajan jälkeen muuhun kuin kaoliinipitoiseen saveen niin kauan kuin mahdollisesti vaadittavaa erityistä, riittä- viin tietoihin perustuvaa dioksiinipitoisuuden ylärajaa ei ole vahvistettu. 9) Tässä asetuksessa säädetyt rehukomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat pysyvän ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetut sidonta-aineiden, paak- kuuntumisenestoaineiden ja sakeuttamisaineiden ryhmään kuuluvien rehun lisäaineiden hyväksymisedellytykset korvataan direktiivin 70/524/ETY mukaisesti tämän asetuksen liitteessä olevilla edellytyksillä. Saastuneita lisäaineita olisi vältettävä kaikin mahdollisin keinoin. Komissio tarkastelee toteutettavien tutkimusten ja valvontaoh- jelman perusteella uudelleen tämän asetuksen säännöksiä ennen 1 päivää maaliskuuta 2000. Täydellinen riskinarviointi on riittävien tieteellisten vuoksi mahdotonta. Ottaen tietojen huomioon rehun liiallisen saastumisen estämiseksi toteu- ja odotettaessa tettavien toimenpiteiden kiireellisyys puuttumisen 2 artikla (1) EYVL L 270, 14. 12. 1970, s. 1. (2) EYVL L 194, 27. 7. 1999, s. 17. Tämä asetus Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan 18. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 297/9 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 17 päivänä marraskuuta 1999. Komission puolesta David BYRNE Komission jäsen L 297/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 11. 1999 E T I I L a k i a ä r ä ä M t e s k y ä r ä ä m t u u M - s i ä m m n E i - s i ä m m h ä V i s u u s i o t i p s u u s i o t i p a u h e r s y ä t g k / g m - s i ä m m n E i ä k i i j a l n i ä l E ä m h y r - i a t i a t a v a a k n e n i l l a i m e K s u a v u k e n i a ä s i L : o N Y E t e e n i a s i m a t t u e k a s a j t e e n i a o t s e n e s i m u t n u u k k a a p , t e e n i a - a t n o d i S a a k i a ä r ä ä m i E 1 n a l k i t r a 6 1 t u h e r i k k i a K — ä i s k ö n n ä ä s n a d h o k a l a g n a d h o k n e a t t a d u o n a a k i a ä r ä ä m i E t u h e r i k k i a K — — — a a k i a ä r ä ä m i E t u h e r i k k i a K 0 0 0 0 3 — a a k i a ä r ä ä m i E t u h e r i k k i a K — a a k i a ä r ä ä m i E t u h e r i k k i a K — a a k i a ä r ä ä m i E t u h e r i k k i a K — a a k i a ä r ä ä m i E t u h e r i k k i a K — a a k i a ä r ä ä m i E t u h e r i k k i a K — — — — — — a a k i a ä r ä ä m i E t u h e r i k k i a K 0 0 0 0 2 — - s a k ” , ” t i t o o b i t n a ” i i n e n m a t t i o k e S a j i t i t a a t s o d i k k o k ” , ” t ä j ä t s i d e n u v ” t e e n i a t e s i a t l a k n e e k k ä ä l t u u m n e d i e n i a n e i v u u u k l n i i m h y r - - a t t o n u u k u l y t t e l l e i k n o a s s n a k - n e n o m : a t i e n i a a i v a a r u e s a t t a m - i d i s o l a s a l , i n i i s a r a n , m u i r t a n n i i i s - o n i l a s , i l o p i l o f s o f o v a l f , m u i r t a n a j i n i i s t a b r a k i n , m u i r t a n n i i i s y m. i n i i i d n e b o r ä v ä t t i k r e m n o n e e s e e t s o l e s e t o u T. i m n i n e e n i a ä s i l — — — — — — — — — t ä m h y r - a j t i j a l n i ä l e i k k i a K 7 O H C 8 6 t ä m h y r - a j t i j a l n i ä l e i k k i a K a C O 4 0 7 H 6 3 C a j K O 2 5 3 H 8 1 C , a N O 2 5 3 H 8 1 C t ä m h y r - a j t i j a l n i ä l e i k k i a K : ) 1 ( s u u s i o t i p s i ä m m n e i n e i n i i s k o D i : ) 1 ( s u u s i o t i p s i ä m m n e i n e i n i i s k o D i 2 O H 2. 4 O S a C t i t a a r a e t s m u i s l a k a j - m u i l a k , - m u i r t a N 0 7 4 E i t t a a r d y h d i , i t t a a f l u s m u i s l a K 6 1 5 E o p p a h a n u u r t i S 0 3 3 E t ä m h y r - a j t i j a l n i ä l e i k k i a K — a j u t t e t s o a s , o p p a h i i P a 1 5 5 E : ) 1 ( s u u s i o t i p s i ä m m n e i n e i n i i s k o D i u t t a v i u k t ä m h y r - a j t i j a l n i ä l e i k k i a K — i t t a a k i l i s : ) 1 ( s u u s i o t i p s i ä m m n e i n e i n i i s k o D i n e n d o i i l l o K b 1 5 5 E t ä m h y r - a j t i j a l n i ä l e i k k i a K — : ) 1 ( s u u s i o t i p s i ä m m n e i n e i n i i s k o D i t ä m h y r - a j t i j a l n i ä l e i k k i a K — : ) 1 ( s u u s i o t i p s i ä m m n e i n e i n i i s k o D i ) u t t e t s i d h u p , a a m ä v e l i i p ( a a m i i P c 1 5 5 E n e n i t t e e t n y s , i t t a a k i l i s m u i s l a K 2 5 5 E t ä m h y r - a j t i j a l n i ä l e i k k i a K — , i t t a a k i l i s i n i i m u l a m u i r t a N 4 5 5 E : ) 1 ( s u u s i o t i p s i ä m m n e i n e i n i i s k o D i n e n i t t e e t n y s t ä m h y r - a j t i j a l n i ä l e i k k i a K — - o l l i r o m t n o m / i t t i i n o t n e B 8 5 5 E : ) 1 ( s u u s i o t i p s i ä m m n e i n e i n i i s k o D i i t t i i n 18. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 297/11 a k i a ä r ä ä M t e s k y ä r ä ä m t u u M - s i ä m m n E i - s i ä m m h ä V i s u u s i o t i p s u u s i o t i p a u h e r s y ä t g k / g m - s i ä m m n E i ä k i i j a l n i ä l E ä m h y r - i a t i a t a v a a k n e n i l l a i m e K s u a v u k e n i a ä s i L : o N Y E a a k i a ä r ä ä m i E t u h e r i k k i a K — — — t ä m h y r - a j t i j a l n i ä l e i k k i a K , t e s k o e s s i ä n n e v i k t ä v y t n i i s e a s s o n n o u L t a a p a v i t s e b s a , t i n i i l o a K 9 5 5 E , a j e t t a a k i l i s i n i i m u l a a i s i o t i p i s e v - k e l p m o k % 5 6 n ä ä t n h ä v i t ä v ä t l ä s i s a k t o j , a i s i s i t t i i n i l o a k n o a n i t t n e n o p m o k ä ä p n e d o i j g p 0 0 5 : s u u s i o t i p s i ä m m n e i n e i n i i s k o D i ) 2 ( g k / Q E T - F / D D C P - O H W a a k i a ä r ä ä m i E t u h e r i k k i a K — — — t ä m h y r - a j t i j a l n i ä l e i k k i a K t ä v y t n i i s e a s s o n n o u l n i t i i r o l k a j n i t i i t a e t S - n o u l n i t i i r o l k a j n i t i i t a e t S 0 6 5 E a a k i a ä r ä ä m i E t u h e r i k k i a K — — — t ä m h y r - a j t i j a l n i ä l e i k k i a K - n o u l n a d u a r a j i n n i i m u l a , i n m u i s e n g a M i t t i i l u k i m r e V 1 6 5 E a a k i a ä r ä ä m i E t u h e r i k k i a K 0 0 0 0 2 — — t ä m h y r - a j t i j a l n i ä l e i k k i a K n ä ä t n n e i a j a i t t i i l i o p e s % 0 6 n ä ä t n h ä V i i t t i i l i o p e S 2 6 5 E - i d e s , ä v ä t l ä s i s ä i t t i i n o l l i r o m t n o m % 0 3 - i t s e b s a u t i o t a r d y h , a v e l o ä ä r e p u k l a i t t n e m i t t a a k i l i s m u i s e n g a m a a p a v : ) 1 ( s u u s i o t i p s i ä m m n e i n e i n i i s k o D i a a k i a ä r ä ä m i E t u h e r i k k i a K 0 0 0 0 2 — — t ä m h y r - a j t i j a l n i ä l e i k k i a K % 5 2 a j a i t t i i l i o p e s % 0 4 n ä ä t n h ä V i i v a s i t t i i l i o p e S 3 6 5 E ä ä r e p u k l a i t t n e m d e s i , ä v ä t l ä s i s - e n g a m a a p a v i t s e b s a u t i o t a r d y h ä i t t i i l l i , a v e l o i t t a a k i l i s m u i s : ) 1 ( s u u s i o t i p s i ä m m n e i n e i n i i s k o D i a a k i a ä r ä ä m i E t u h e r i k k i a K — — — t ä m h y r - a j t i j a l n i ä l e i k k i a K — t i t a a n o f l u s o n g i L 5 6 5 E : ) 1 ( s u u s i o t i p s i ä m m n e i n e i n i i s k o D i a a k i a ä r ä ä m i E t u h e r i k k i a K 0 0 0 5 2 — — t ä m h y r - a j t i j a l n i ä l e i k k i a K a k o j , s o e s a v e l o n i s i ä r e p a t s o n n o u L i t t i i l o n o f i t t i i l o r t a N 6 6 5 E a j - i l a a k l a , a j e t t a a k i l i s i n i i m u l a ä ä t l ä s i s , i t t a a k i l i s a a p a v i t s e b s a ä v y t n i i s e a s s o n ä l l y l e t t i s ä k ö p m ä l u t t e t u s i a p n o a k o j % 3 0 , : s u u s i o t i p s i ä m m n e i n i r o u l F : ) 1 ( s u u s i o t i p s i ä m m n e i n e i n i i s k o D i n n i i i m u l a ä k e s n e i l l a t e m i l a a k l a - a a m — 3 4 ( a i t t i i l o r t a n , a j e t t a a k i l i s o r d y h - t a a k i l i s i n i i m u l a m u i r t a n a t i u m a j ) % 5 6 4 , a j e t : ) 1 ( s u u s i o t i p s i ä m m n e i n e i n i i s k o D i : ) 1 ( s u u s i o t i p s i ä m m n e i n e i n i i s k o D i % 5 8 n o s u a t h u p - s i ä m m h ä v i n e d o i j , t e s k o e s t a a p a v i t s e b s a t e s k o e s t ä v y t n i i s e a s s o n L 297/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 11. 1999 a k i a ä r ä ä M t e s k y ä r ä ä m t u u M - s i ä m m n E i - s i ä m m h ä V i s u u s i o t i p s u u s i o t i p a u h e r s y ä t g k / g m - s i ä m m n E i ä k i i j a l n i ä l E ä m h y r - i a t i a t a v a a k n e n i l l a i m e K s u a v u k e n i a ä s i L : o N Y E a a k i a ä r ä ä m i E a a k i a ä r ä ä m i E a a k i a ä r ä ä m i E a a k i a ä r ä ä m i E a a k i a ä r ä ä m i E a a k i a ä r ä ä m i E a a k i a ä r ä ä m i E a a k i a ä r ä ä m i E a a k i a ä r ä ä m i E 0 0 0 2 9 0 3. 0 0 0 2 9 0 3. 0 0 0 2 9 0 3. t u h e r i k k i a K 0 0 0 0 2 t u h e r i k k i a K 0 0 0 0 2 t u h e r i k k i a K 0 0 0 0 2 t u h e r i k k i a K 0 0 0 8 t u h e r i k k i a K 0 0 0 8 t u h e r i k k i a K 0 0 0 8 t u h e r i k k i a K 0 0 0 8 t u h e r i k k i a K 0 0 0 8 t u h e r i k k i a K — t u h e r i k k i a K 0 0 0 0 2 t u h e r i k k i a K 0 0 0 0 2 t u h e r i k k i a K 0 0 0 0 2 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — t ä m h e l y s p y L t a d u a n a h i L t i n i i n a K t a i S t a k i s a V t a s t i r a K t i l i K g k / g m 0 2 : s u u s i o t i p s i ä m n e i i n n e e d b y l o M : ) 1 ( s u u s i o t i p s i ä m m n e i n e i n i i s k o D i 3 O 2 l A % 1 5 — 5 3 t i t a a n m i a j r a k i p i i S ä ä t l ä s i s a k o j , s o e s i n e i t t a a n m u l a m u i s l a K - u l a m u i s l a k t e s i t t e e t n y S 8 9 5 E n o a t o j , i t t a a k i l i s i n i i m u l a a j - m u i r t a n ä l l y l e t t i s ä k ö p m ä l u t t e t u s i a p : ) 1 ( s u u s i o t i p s i ä m m n e i n e i n i i s k o D i t ä m h y r - a j t i j a l n i ä l e i k k i a K a a p a v i t s e b s a ä v y t n i i s e a s s o n n o u L i t t i i l r e P 9 9 5 E t i n i i n a K a j r a k i p i i S n o % 5 8 n ä ä t n h ä v i a t s o j , i t t a a r d y h % 5 1 n ä ä t n n e i a j a i t t i i l o l i t p o n i l k a e v a s a j ä t t e l l i i k , ä ä p l ä s a a m g k / g m 0 8 : s u u s i o t i p s i ä m m n e i n y j i y L : ) 1 ( s u u s i o t i p s i ä m m n e i n e i n i i s k o D i i t t i i l t a i S - m u i s l a k n i t a a k i l i s i n i i m u l a n e s i ä r e p i l u T - o l i t p o n i l k n e n i ä r e p i l u T 3 t e e n i a s i m a t t u e k a s a j t e e n i a o t s e n e s i m u t n u u k k a a p , t e e n i a - a t n o d i S - r e k i s s n e l a v i v k e s u u s i s k o t : n O H W n e ä t t y ä k a n i e t t n e l a v i v k e s u u s i s k o t : n O H W n ö t s e j r ä j s y e v r e t n a m l i a a m a n u t s i a m l i a m m u s ) F D C P ( n e i n a a r u f o s t n e b d i n e j u t t a r o o l k y l o p a j ) D D C P ( n e i n i i i s k o d - a r a p - o s t n e b d i n e j u t t a r o o l k y l o p n o s u u s i o t i p n i i i s k o D i. ) 7 9 9 1 , F E T ( a i m o t i n e d y y k k r e h i s y y l a n a i n u k a i r u u s ä t h y t a v o t o v r a t a v e l o a l l e l o u p a l a n a j a r a l a n e d y y k k r e h i s y y l a n a n e d i e n i a i r e n e i k k i a k ä t t e , n e a t t e l o a v a t t e k s a l n o t e d u u s i o t i p n e o n a s n i s i o t , a n e t u u s i o t i p a n e s i l l o d h a m a n a p m i e k r o k a v a t t e t i o m l i n o s u u s i o t i P. a j a r a l a. 0 0 0 2 a t u u k s i l a a m ä t s ä v i ä p 1 g k / Q E T - F / D D C P - O H W g p 0 0 5 n a a t e l l e v o s a n a j a r ä l y , u t t e t s i v h a v e l o i e a a j a r ä l y n e d u u s i o t i p n i i i s k o d i a a v u t s u r e p i i n h o t e i t n i i v ä t t i i r , ä t s i y t i r e a a v a t t i d a a v i t s e s i l l o d h a m i n u k n a u a k n i i N ) 1 ( ) 2 (


title: Yttrande från Regionkommittén om "Information från den offentliga sektorn: En värdefull resurs för Europa - Grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället"

eurovoc_concepts:
dissemination of information
information policy
public sector

formats: html pdf print

text: 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 57/11 Yttrande från Regionkommittén om ”Information från den offentliga sektorn: En värdefull resurs för Europa — Grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället” (2000/C 57/03) BAKGRUND Kommissionens grönbok ”Information från den offentliga sektorn: En värdefull resurs för Europa — Grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället” [KOM(1998) 585 slutlig]. Kommissionens beslut av den 25 januari 1999 att rådfråga Regionkommittén i enlighet med artikel 198c första stycket i EG-fördraget. Presidiets beslut av den 15 juli 1998 att ge utskott 3 — transeuropeiska nät, transporter, informationssam- hället — i uppdrag att utarbeta kommitténs yttrande. Det utkast [föredragande: Paul Hanningfield (UK–PPE)]. till yttrande (CdR 190/99 rév. 2) som antogs av utskott 3 den 24 september 1999 Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 31:a plenarsession den 17–18 november 1999 (sammanträdet den 17 november). 1. Inledning 1. 1. Lokala och regionala myndigheter är bland de största insamlarna, innehavarna och tillhandahållarna av information. En stor del av informationen tillhandahålls av allmänheten och mycket för allmänheten via olika kommunikationsmedier. De senaste åren har Internets snabba utveckling gjort det möjligt för lokala och regionala myndighe- ter att erbjuda en förbättrad tillgång till den information de innehar. finns redan tillgängligt 1. 2. Vi välkomnar kommissionens initiativ att inhämta synpunkter på informationen från den offentliga sektorn, eftersom det är en värdefull tillgång som skulle kunna utnyttjas bättre såväl av allmänheten som av andra användare. Skillna- derna mellan medlemsstaterna är emellertid stora om man ser till de olika kulturella och administrativa traditionerna när det gäller att samla in och organisera information, och det finns dessutom skillnader både mellan och inom olika lokala och regionala myndigheter. Med tanke på dessa skillnader anser ReK att man bör behandla frågan om information från den offentliga sektorn varsamt, så att de förslag som läggs fram gynnar medborgarna. kommissionen borde undersöka vilka kanaler som lämpar sig bäst för att tillhandahålla denna information, liksom till vem informationen bör adresseras. A¨ ven om det finns teknik som underlättar större öppenhet, betyder det inte att den offentliga inklusive lokala och regionala myndigheter, skall sektorn, tillhandahålla information om det inte finns någon klar efterfrågan. Principerna bör vägas mot praktiska möjligheter och den verkliga efterfrågan. 1. 4. Många av de frågor som tas upp i grönboken rör graden av öppenhet inom den offentliga sektorn och tillgången till information som innehas av den offentliga sektorn, inklusi- ve lokala och regionala myndigheter. ReK stöder av princip de europeiska medborgarnas rätt till tillgång till sådan informa- tion som är viktig för deras dagliga verksamhet. Vi är emellertid medvetna om att det finns skillnader i lagstiftningen avseende ”informationsfrihet” mellan de olika medlemsstaterna, och vi anser att man bör respektera de enskilda medlemsstaternas ståndpunkter. 2. Allmänna kommentarer ReK är övertygad om att en stor del av den offentliga 1. 3. information som tillhandahålls av lokala och regionala myn- digheter används i den aktuella regionen eller kommunen, och 2. 1. Med hänsyn till den typ av information som lokala och regionala myndigheter samlar in är den personliga integriteten ytterst viktig och måste så förbli. Ett väl avvägt tillvägagångssätt krävs inför varje åtgärd i syfte att öka tillgången till information från den offentliga sektorn, i synnerhet när lokala och regionala myndigheter är inblandade. C 57/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 2. 2. Viss information från den offentliga sektorn har ett betydande kommersiellt värde, och en ökad informationstill- gång skulle göra det möjligt för kommuner och regioner att dra nytta av ett kommersiellt tillhandahållande av denna information. Det är osannolikt att denna typ av information är av värde eller intresse för de enskilda medborgarna, men om lokala och regionala myndigheter kunde sälja den skulle det bidra till att minska den individuella skattebördan. Men även om man är kreativ och fastställer ytterligare definitioner, är det centrala trots allt att det rör sig om information för offentligt bruk. När det gäller demokratisk information handlar det här inte om informationsfriheten, utan om offentlig information som är ”absolut nödvändig” för medborgarna — till exempel information om de lagar som styr landet, regionen eller kommunen. 3. Fråga 1: Vilken definition av information från den offentliga sektorn är mest lämplig? 3. 1. Svårigheterna att definiera ”information från den of- fentliga sektorn” är mycket stora, vilket delvis beror på problemen med att definiera den offentliga sektorn i sig. Utvecklingen av lokala och regionala myndigheters partner- skap med den privata sektorn, de uppgifter och funktioner som tilldelats halvofficiella frivilligorganisationer och så vidare, har lett till att skiljelinjen mellan den offentliga och privata sektorn blivit otydlig. Tjänster läggs i allt högre grad ut på entreprenad, och den roll som den privata entreprenören i dag spelar skulle tidigare ha ansetts utgöra en del av den offentliga sektorn. 3. 4. Man bör emellertid uppmärksamma att de lokala och regionala myndigheterna även innehar information som kan ha samlats in av en tredje part, eventuellt en kommersiell aktör. Denna informations status kan skilja sig från den information som direkt samlats in av den lokala eller regionala myndigheten, och den kan också vara förbunden med vissa krav, såsom licensrestriktioner. När man väl definierat vad som räknas som offentlig 3. 5. information är nästa uppgift att granska avvägningen med avseende på den sorts information som lokala och regionala myndigheter kan tillhandahålla. När information offentliggörs måste man göra en avvägning mellan — allmänhetens rätt till information (”demokratisk informa- tion”), — medborgarens rätt till personlig integritet, 3. 2. Av denna anledning anser ReK att tyngdpunkten bör läggas på information för allmän förbrukning — ”offentlig information”. Man kan fastställa ett antal kategorier: — behovet av sekretess i det fall då ett avslöjande skulle skada allmänhetens intresse, och — Information beträffande lagar och bestämmelser inom en kommun eller region, ”medborgarinformation” eller ”demokratisk information”. Det är fråga om grundläggande lagtexter som alla medborgare bör ha rätt att ta del av. — Information om tillgång till sådana tjänster som kommu- nerna och regionerna tillhandahåller inom ramen för den offentliga sektorn, till exempel simbassänger som hålls öppna för allmänheten. Denna kategori kunde definieras som ”konsumentinformation”. — Den sista kategorin skulle vara ”kommersiell information”. Lokala och regionala myndigheter besitter ofta information som har ett kommersiellt värde. ”Offentlig information” skulle även kunna identifieras 3. 3. som sådan information som samlats in enligt lagen eller inom ramen för de lokala och regionala myndigheternas verksamhet. — kostnaden för att tillhandahålla information i förhållande till behovet av information. 3. 6. Avvägningen mellan dessa kriterier varierar mellan de olika medlemsstaterna, och därför kommer det att vara förenat med vissa svårigheter att försöka ta upp frågan på en alleuropeisk nivå. Det krävs att man fastställer vad för slags information det är som medborgarna behöver för sin dagliga verksamhet. 3. 7. ReK anser att det är viktigt att kommissionen är tydlig i fråga om vilken sorts information allmänheten verkligen behöver, och vi rekommenderar att man snarast inleder studier på detta område om det inte redan gjorts. ReK skulle gärna samarbeta med kommissionen för att föra projektet framåt. Det är ingen mening med att utveckla lagstiftning som leder till större tillgång till offentlig information, och som innebär höga kostnader, om allmänhetens efterfrågan är begränsad. 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 57/13 4. Fråga 2: 5. Fråga 3: Skapar de skiftande villkoren för tillgång till information från den offentliga sektorn i de olika medlemsstaterna hinder på europeisk nivå? Kan införandet av europeiska metadata (information om tillgänglig information) hjälpa de europeiska medborgarna och företagen att hitta rätt bland den information som innehas av den offentliga sektorn i Europa? 4. 1. De rättsliga ramverken inom medlemsstaterna är mycket skiftande. Detta kommer att inverka på graden av tillgänglighet på alleuropeisk nivå, men frågan bör inte att få särskilt stor betydelse i de enskilda medlemsstaterna. Enligt de lokala och regionala myndigheternas erfarenhet används större delen av den information som de tillhandahåller i den aktuella kommunen eller regionen, och därför gäller en och samma lagstiftning för den stora majoriteten av dessa ”lokala” använ- dare. Det föreligger skillnader avseende rutinerna och till- 4. 2. gången till information mellan och inom olika lokala och regionala myndigheter. ReK skulle kunna samarbeta med kommissionen i denna fråga för att utveckla en bästa praxis för att främja en hög spridningsgrad för offentlig information från lokala och regionala myndigheter. 4. 3. I fråga om den privata sektorns köp av information, är vår erfarenhet att när lokala och regionala myndigheter är involverade i försäljningen av sådan offentlig information är kommersiella aktörer i allmänhet beredda att betala marknads- priset, oavsett vilket det är i medlemsstaten, regionen eller kommunen. En ökad tillgång till metadata skulle vara ett stöd för 5. 1. allmänhetens informationssökande. Information finns ofta, men allmänheten vet inte var den kan erhållas. ReK hoppas att det finns möjlighet till samarbete med kommissionen för att utveckla ett system där vissa gemensamma standarder för de lokala och regionala myndigheterna skulle kunna utformas i syfte att underlätta sökandet efter särskild information. 5. 2. ReK noterar att den alltmer sofistikerade tekniken och sökmotorerna på Internet ökar medborgarnas möjlighet att finna information. 5. 3. Informationsregister skulle vara användbara, men det är svårt att skapa standardregister för lokala och regionala myndigheter, eftersom de olika myndigheterna under den nationella nivån har olika ansvarsområden och därför innehar olika sorters information. Det finns ingen standard för myndig- heter under nationell nivå i Europeiska unionen. Flexibilitet och bästa praxis är lösningen för att öka tillgången till lokala och regionala myndigheters offentliga information. 6. Fråga 4: Det bör noteras att en antal speciella informationskäl- 4. 4. lor för lokala myndigheter följer egna lagar om rätt att ta del av information. Arten och typen av lagar för tillgång till information varierar mellan medlemsstaterna och mellan olika typer av lokala och regionala myndigheter. I samband med att man försöker att få till stånd gemensamma bestämmelser för tillgång till information borde man därför lägga sig noga vinn om att granska bestämmelserna om rätt att ta del av information i de olika medlemsstaterna. 4. 5. Vidare bör man i fråga om gemensamma tillgångsbe- stämmelser uppmärksamma att lokala och regionala myndig- heter i medlemsstaterna samlar in och presenterar information i olika former. Försök att standardisera villkoren för tillgång till information kan leda till avsevärda kostnader för de lokala och regionala myndigheterna. Vilka effekter har olika riktlinjer för prissättning på tillgången till och utnyttjandet av information från den offentliga sektorn? ReK stöder principen om fri tillgång till viss offentlig 6. 1. information, till exempel ”medborgarinformation” och annan ”demokratisk information”. Att tillhandahålla information in- nebär dock vissa driftskostnader för de lokala och regionala myndigheterna, och beroende på vilken metod som utnyttjas tillhandahålla informationen måste eventuellt an- för att vändaren i slutändan betala en symbolisk avgift för att täcka kostnaderna för tillhandahållandet av information. 6. 2. Kostnaderna föra att tillhandahålla information kan vara stora, och utvecklingsnivåerna för informationstekniken varierar avsevärt mellan medlemsstaterna och mellan lokala och regionala myndigheter. 4. 6. Mot bakgrund av skillnaderna mellan medlemsstater- nas system, är det möjligt att lösningen får bli lika tillgång för alla i varje enskild medlemsstat som gemensam faktor, efter- som ett alleuropeiskt standardsystem skulle visa sig alltför kostsamt. 6. 3. ReK skulle välkomna åtgärder från kommissionens sida som inte hindrar lokala och regionala myndigheter att tillhandahålla information för privata kommersiella intressen. Intäkterna från en sådan informationsförsäljning skulle kunna utnyttjas för att sänka medborgarnas skattetryck. C 57/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 6. 4. En framtida lagstiftning måste vara flexibel, eftersom värdet av olika sorters information kommer att variera mellan och inom medlemsstaterna. skapa snedvridningar i konkurrensen, eftersom det är möjligt att de befinner sig i en monopolställning. Förmågan att tillhandahålla vissa typer av information till marknadspris skulle främja innovationen inom kommuner och regioner. 6. 5. All information som lokala eller regionala myndigheter tillhandahåller måste emellertid beakta dataskyddsreglerna och den enskildes integritet. Till följd av dessa krav kan ytterligare kostnader uppstå, vilket man eventuellt måste ta hänsyn till när man tillhandahåller information. 7. 3. De lokala och de regionala myndigheterna bör under- söka vilka effekterna blir för den privata sektorn om ett system med information mot betalning införs. Frågan om betalning blir en särskild fråga för den pilotgrupp som föreslås i detta yttrandes rekommendationer. 6. 6. Vad beträffar prissättning i allmänhet är det inte troligt att det görs någon skillnad mellan enskilda medborgare och företag, och så länge som prissättningssystemen tillämpas rättvist inom en medlemsstat bör det inte innebära några problem. 8. Fråga 6: 6. 7. Det råder dock skillnader mellan EU:s medlemsstater i fråga om de lokala och regionala myndigheternas förmåga att bedriva en sådan handel med information. Detta skulle kunna leda till skillnader för enskilda och företag i olika medlemssta- ter, trots att lika villkor råder inom en och samma medlemsstat. 6. 8. Den centrala frågan är emellertid att så länge som den nationella, regionala eller kommunala lagstiftningen för enskilda människor och företag tillämpas rättvist bör det inte finnas några problem beträffande prissättningen av informa- tionen. Det är orealistiskt att vid denna tidpunkt föreslå ett gemensamt prissättningssystem för EU. Utgör olika system för upphovsrättsligt skydd i Europa ett hinder för utnyttjande av information från den offentliga sektorn? Upphovsrättslagstiftningen skiljer sig åt i de olika 8. 1. medlemsstaterna och borde granskas noggrant i anslutning till ett ökat tillhandahållande av information från den offentliga sektorn. Ett antal EU-initiativ har emellertid bidragit till att harmonisera olika normer. Frågan om upphovsrätt är inte i sig ett direkt hinder för informationsutnyttjande — licenser och liknande bestämmelser gör det möjligt att göra information tillgänglig på bred front. 7. Fråga 5: I vilken omfattning och på vilka villkor skulle den offentliga sektorns verksamhet på informationsmarknaden kunna skapa osund konkurrens på europeisk nivå? 7. 1. Skillnaderna är stora mellan de olika medlemsstaterna när det gäller de lokala och regionala myndigheternas möjlig- heter att förhandla. I Storbritannien sker så gott som varje form av ”försäljning” via ett mellanled. Mot bakgrund av arbetets natur och omfattning i samband med att de lokala och regionala myndigheterna samlar in information, finns det naturligtvis oro för att ett samarbete med den privata sektorn skulle leda till att det utvecklades monopol på ett begränsat antal områden inom denna. 9. Fråga 7: Bör man särskilt ta hänsyn till skyddet av den personliga integriteten i samband med utnyttjande av information från den offentliga sektorn? 9. 1. Dataskyddslagarna i EU:s medlemsstater är väl utveck- lade och avser i allmänhet information som innehas av den offentliga sektorn, inklusive lokala och regionala myndigheter. ReK stöder initiativ till dataskydd och skydd av information som rör enskilda personer, särskilt med tanke på att viss information som lokala och regionala myndigheter samlar in är av känslig karaktär. Under 1998 fastställde man i Storbritannien åtta grundläggande principer för normer med avseende på vidarebefordran av personuppgifter. Liknande principer borde utarbetas i Europa för att inge medborgarna förtroende för informationsanvändningen. 7. 2. I de fall då de lokala och regionala myndigheterna kan dra nytta av den information de besitter måste de undvika att 9. 2. När ett offentligt organ handlar i allmänhetens intresse och därför måste göra avkall på hänsynen till den personliga integriteten, måste det göras med stor försiktighet och enligt ett strikt förfarande i fråga om förmedlingen av personuppgifter. 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 57/15 10. Fråga 8: 12. Sammanfattning I vilken utsträckning kan ansvarighetsreglerna i de olika medlemssta- terna utgöra ett hinder för tillgång till eller utnyttjande av information från den offentliga sektorn? 10. 1. Det finns skillnader avseende ansvarighetsreglerna, men ReK ser inte dessa skillnader som något större hinder för tillgången till information från den offentliga sektorn för dem som är intresserade. Informationskvalitetsnormer är viktiga, men eftersom det redan finns ansvarighetsregler i medlemssta- terna borde detta inte förorsaka några större problem i medlemsstaterna. 10. 2. Eventuellt kan det uppstå problem med avseende på gränsöverskridande ansvarighetsregler. Det faktum att med- lemsstaterna har olika ansvarsregler kan utgöra ett hinder för tillgång till eller användning av information från den offentliga sektorn, eftersom ansvarsreglerna inte nödvändigtvis tillämpas i det regelbrytande organets hemland. Detta kan eventuellt uppmuntra företag som söker information att ta reda på var ansvarsreglerna är mindre strikta. Därför vore det naturligt att i större utsträckning samordna medlemsstaternas lagstiftning med avseende på straffen för tredje parts missbruk av informa- tion från den offentliga sektorn. 12. 1. Det finns många principer för tillgång till och tillhan- dahållande av information från den offentliga sektorn som ReK stöder. Det finns emellertid även praktiska frågor beträffande informationsförmedling och kostnader, och detta är viktiga problem som bör beaktas i förslag om en ökad tillgång till information från den offentliga sektorn. Principen om en ökad allmän tillgång bör inte leda till överdrivna administrativa eller ekonomiska bördor för lokala och regionala myndigheter. ReK uttrycker oro över att det skulle vara opraktiskt 12. 2. att införa bindande lagstiftning på detta område och att det skulle förorsaka vissa problem för lokala och regionala myndigheter. Det skulle även inkräkta på subsidiaritetsprinci- pen. Lokala och regionala myndigheter bör ha befogenhet att i sin region eller kommun förmedla den information som allmänheten efterfrågar. 12. 3. När man granskar informationen från den offentliga sektorn måste man först undersöka vilken sorts information konsumenten/medborgaren behöver. Det är inte någon större mening med att inrätta ett besvärligt och byråkratiskt system om efterfrågan på informationstillgång är begränsad. 11. Fråga 9: I vad mån är den politik som EU-institutionerna bedriver på området tillgång och spridning av information tillräcklig? 11. 1. EU-institutionernas politik är allmänt sett ett stöd, och den går i rätt riktning i fråga om tillhandahållande och spridning av information. Det saknas emellertid en koppling mellan EU, medlemsstaterna och i synnerhet de lokala och regionala myndigheterna. Utvecklingen av ett integrerat infor- mationssystem skulle ses som positiv och är ett mål som tack vare tekniska framsteg är allt enklare att uppnå. Lokala och regionala myndigheter skulle också kunna spela en viktigare roll för att informera allmänheten om EU, eftersom de utgör den styrelsenivå som är närmast de enskilda medborgarna och eftersom ”bästa praxis” skall uppmuntras vid informations- spridning. Det är möjligt att utarbeta en lagstiftning på EU-nivå 12. 4. med avseende på de frågor som tas upp i grönboken. Det finns dock även andra sätt att uppnå en större tillgång till information från den offentliga sektorn, som skulle leda till en högre tillgångsnivå än vad man skulle uppnå genom lagstift- ning, eftersom lagstiftning nödvändigtvis måste begränsas till en ”minsta gemensamma nämnare”-nivå. ReK vill i synnerhet stödja insatser för att på bred basis utveckla ”bästa praxis” i fråga om informationstillgången från den offentliga sektorn. ReK skulle välkomna ett samarbete med kommissionen för att undersöka möjligheterna att förverkliga detta. Tillgången till 12. 5. information förbättras hela tiden i samband med att den privata tillgången till Internet ökar, men det finns fortfarande problem när det gäller dem som inte förfogar över denna typ av information samt i fråga om hur informationen från den offentliga sektorn skall kunna göras tillgänglig för personer utan datorutrustning. 11. 2. Navigerings- och sökmöjligheter kan alltid förbättras. Många av de interna sökmotorerna bygger på fritextsökning snarare än indexering, och detta kan ofta leda till en varierande kvalitet på sökresultaten. Förändringstakten inom informations- och kommu- 12. 6. nikationssektorn kommer att innebära att kommissionen regelbundet måste granska frågan om information från den offentliga sektorn för att hålla sig à jour med de rättsliga och tekniska framsteg som görs. ReK ser fram emot att fullt ut och på ett positivt sätt delta i dessa framtida diskussioner. C 57/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 13. Rekommendationer 13. 1. ReK anser att kommissionen i högre grad och direkt via ReK bör samråda med lokala och regionala myndigheter för att diskutera den roll som myndigheterna under den nationella nivån skall spela i fråga om tillgången till informa- tion från den offentliga sektorn. Vi föreslår att en ”pilotgrupp” av lokala och regionala myndigheter väljs ut i medlemsstaterna för att utgöra en projektgrupp med uppgift att undersöka och rapportera till kommissionen i första hand hur tillgångsprin- ciper kan förverkligas, och i andra hand huruvida det är möjligt att uppnå större överensstämmelse i fråga om tillgången till information. 13. 2. ReK anser, med tanke på den roll som lokala och regionala myndigheter spelar i fråga om informationen från den offentliga sektorn, att vi borde involveras i lagstiftnings- programmet för samtliga förslag som kommissionen lägger fram för att främja allmänhetens tillgång till information från den offentliga sektorn, och detta på ett så tidigt stadium som möjligt. Spridningen av bästa praxis för förmedling av infor- 13. 3. mation från den offentliga sektorn är av grundläggande betydelse. ReK skulle välkomna ytterligare initiativ från kom- missionen för att göra det möjligt för lokala och regionala myndigheter att säkerställa en bättre information till medbor- garna. 13. 4. ReK stöder insatser för en mer sammanhängande informationsstruktur inom medlemsstaterna för att skapa en Bryssel den 17 november 1999. omfattande dialog mellan de lokala, regionala och nationella myndighetsnivåerna. ReK skulle vilja att man främjar system där en lokal web-master kan lägga in information för att säkerställa att informationen från den offentliga sektorn, oavsett myndighetsnivå, är aktuell och relevant. 13. 5. Regionkommittén hoppas att kommissionen, när pilotgruppen har avlagt sin rapport, drar upp allmänna riktlinjer om hur information från den offentliga sektorn skall tillhandahållas. 13. 6. Kommissionen bör också vidta åtgärder för att göra överföringen av information mellan olika förvaltningsnivåer, också de regionala och lokala myndigheterna, mer effektiv. 13. 7. Mot bakgrund av den ökade användningen av elektro- niska medier finns det ett växande behov av att säkerställa att allmänheten har erforderliga kunskaper för att få tillgång till sådan information som erfordras för deras dagliga verksamhet. ReK föreslår att kommissionen fortsätter att framhålla för medlemsstaternas regeringar hur viktigt det är att allmänheten får utbildning i att använda teknik som möjliggör informa- tionstillgång och som i sista hand ger medborgarna större inflytande. Regionkommitténs ordförande Manfred DAMMEYER


title: Regolamento (CE) n. 2438/1999 della Commissione, del 17 novembre 1999, che fissa i prezzi rappresentativi e gli importi dei dazi addizionali all'importazione per i melassi nel settore dello zucchero

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: L 297/6 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 18. 11. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 2438/1999 DELLA COMMISSIONE del 17 novembre 1999 che fissa i prezzi rappresentativi e gli importi dei dazi addizionali all'importazione per i melassi nel settore dello zucchero LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 2038/1999 del Consiglio, del 13 settembre 1999, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dello zucchero (1), visto il regolamento (CE) n. 1422/95 della Commissione, del 23 giugno 1995, che stabilisce le modalità d'applicazione per l'importazione di melassi nel settore dello zucchero e che modifica il regolamento (CEE) n. 785/68 (2), in particolare l'arti- colo 1, paragrafo 2 e l'articolo 3, paragrafo 1, considerando quanto segue: (1) (2) (3) ai sensi del regolamento (CE) n. 1422/95, il prezzo cif all'importazione di melassi, di seguito denominato «prezzo rappresentativo», viene stabilito conformemente al regolamento (CEE) n. 785/68 della Commissione (3); tale prezzo si intende fissato per la qualità tipo definita all'articolo 1 del regolamento citato; il prezzo rappresentativo del melasso è calcolato per un determinato luogo di transito di frontiera della Comu- nità, che è Amsterdam; questo prezzo deve essere calco- lato in base alle possibilità d'acquisto più favorevoli sul mercato mondiale stabilite mediante i corsi o i prezzi di tale mercato adeguati in funzione delle eventuali diffe- renze di qualità rispetto alla qualità tipo; la qualità tipo del melasso è stata definita dal regolamento (CEE) n. 785/68; fatte riguardanti per rilevare le possibilità d'acquisto più favorevoli sul mercato mondiale, occorre tener conto di tutte le infor- mazioni sul mercato le offerte mondiale, i prezzi constatati su importanti mercati dei paesi terzi e le operazioni di vendita concluse negli scambi internazionali di cui la Commissione abbia avuto conoscenza direttamente o per il tramite degli Stati membri; all'atto di tale rilevazione, ai sensi dell'articolo 7 del regolamento (CEE) n. 785/68, può essere presa come base una media di più prezzi, purché possa essere consi- effettiva del derata mercato; rappresentativa della tendenza (4) non si tiene conto delle informazioni quando esse non riguardano merce sana, leale e mercantile o quando il prezzo indicato nell'offerta riguarda soltanto una quan- (1) GU L 252 del 25. 9. 1999, pag. 1. (2) GU L 141 del 24. 6. 1995, pag. 12. (3) GU L 145 del 27. 6. 1968, pag. 12. tità limitata non rappresentativa del mercato; devono essere esclusi anche i prezzi d'offerta che possono essere ritenuti non rappresentativi della tendenza effettiva del mercato; per ottenere dati comparabili relativi al melasso della qualità tipo, è necessario, secondo la qualità di melasso offerta, aumentare ovvero diminuire i prezzi in funzione dei risultati ottenuti dall'applicazione dell'articolo 6 del regolamento (CEE) n. 785/68; un prezzo rappresentativo può, a titolo eccezionale, essere mantenuto ad un livello invariato per un periodo limitato quando il prezzo d'offerta in base al quale è stato stabilito il precedente prezzo rappresentativo non è pervenuto a conoscenza della Commissione e quando i prezzi d'offerta disponibili, ritenuti non sufficientemente rappresentativi della tendenza effettiva del mercato, determinerebbero modifiche brusche e rilevanti del prezzo rappresentativo; qualora esista una differenza tra il prezzo limite per il prodotto in causa e il prezzo rappresentativo, occorre fissare dazi addizionali all'importazione alle condizioni previste all'articolo 3 del regolamento (CE) n. 1422/95; in caso di sospensione dei dazi all'importazione a norma dell'articolo 5 del regolamento (CE) n. 1422/95, occorre fissare importi specifici per tali dazi; dall'applicazione delle suddette disposizioni risulta che i prezzi rappresentativi e i dazi addizionali all'importa- zione dei prodotti in causa devono essere fissati confor- memente all'allegato del presente regolamento; le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per lo zucchero, (5) (6) (7) (8) (9) HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I prezzi rappresentativi e i dazi addizionali applicabili all'im- portazione dei prodotti di cui all'articolo 1 del regolamento (CE) n. 1422/95 sono indicati in allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 18 novembre 1999. 18. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 297/7 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 17 novembre 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione al regolamento che fissa i prezzi rappresentativi e gli importi dei dazi addizionali all'importazione per i melassi nel settore dello zucchero ALLEGATO Codice NC Importo del prezzo rappresentativo per 100 kg netti del prodotto considerato Importo del dazio addizionale per 100 kg netti del prodotto considerato (in EUR) Importo del dazio all'importazione in ragione di sospensione di cui all'articolo 5 del regolamento (CE) n. 1422/95 per 100 kg netti del prodotto considerato (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,42 7,16 0,21 0,07 — — (1) Fissazione per la qualità tipo definita all'articolo 1 del regolamento (CEE) n. 785/68, modificato. (2) Detto importo si sostituisce, a norma dell'articolo 5 del regolamento (CE) n. 1422/95, al tasso del dazio della tariffa doganale comune fissato per questi prodotti


title: 1999/767/EY: Komission päätös, tehty 17 päivänä marraskuuta 1999, Turkista peräisin olevia tai sieltä tulevia simpukoita ja kalastustuotteita koskevista tietyistä suojatoimenpiteistä tehdyn päätöksen 98/407/EY kumoamisesta ja päätösten 94/777/EY ja 94/778/EY muuttamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3761) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Türkiye
fishery product
health certificate
import restriction
mollusc
originating product

text: L 302/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 11. 1999 KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 17 päivänä marraskuuta 1999, Turkista peräisin olevia tai sieltä tulevia simpukoita ja kalastustuotteita koskevista tietyistä suojatoi- menpiteistä tehdyn päätöksen 98/407/EY kumoamisesta ja päätösten 94/777/EY ja 94/778/EY muut- tamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3761) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/767/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuot- teiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 18 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/78/EY (1) ja erityisesti sen 22 artiklan 6 kohdan, 5) Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla sekä katsoo seuraavaa: Kumotaan päätös 98/407/EY. 1) 2) 3) 4) Komissio teki 16 päivänä kesäkuuta 1998 päätöksen 98/407/EY (2) Turkista peräisin olevia tai sieltä tulevia simpukoita ja kalastustuotteita koskevista tietyistä suoja- toimenpiteistä tarkastuskäynnin tulosten perusteella. Turkkiin tehdyn Turkin viranomaisten esittämien suojatoimenpiteiden ja terveystakeiden perusteella komissio teki päätöksen 1999/2/EY (3) päätöksen 98/407/EY muuttamisesta, jotta Turkista tapahtuva kalastustuotteiden tuonti voidaan aloittaa uudelleen. Uuden tarkastuskäynnin tulokset ja Turkin viran- omaisten esittämät terveystakeet ovat riittäviä Turkista peräisin olevien tai tahansa muodossa olevien simpukoiden, piikkinahkaisten, vaip- paeläinten ja merikotiloiden tuonnin aloittamiseksi uudelleen. tulevien missä sieltä Tarkastuskäynnin tulosten perusteella komission päätök- sessä 94/777/EY (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 96/31/EY (5), olevissa liitteissä B ja C nimettyjen tuotantoalueiden ja lähettämöiden luet- teloa on tarpeen muuttaa. Tämän lisäksi on tarpeen muuttaa komission päätöksessä 94/778/EY (6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 96/31/EY, olevassa liitteessä B nimettyjen laitosten luetteloa. 2 artikla Korvataan päätöksen 94/777/EY liite B tämän päätöksen liit- teellä A. 3 artikla Korvataan päätöksen 94/777/EY liite C tämän päätöksen liit- teellä B. 4 artikla Korvataan päätöksen 94/778/EY liite B tämän päätöksen liit- teellä C. Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 5 artikla Tehty Brysselissä 17 päivänä marraskuuta 1999. Komission puolesta David BYRNE Komission jäsen (1) EYVL L 24, 30. 1. 1998, s. 9. (2) EYVL L 180, 24. 6. 1998, s. 15. (3) EYVL L 1, 5. 1. 1999, s. 5. (4) EYVL L 312, 6. 12. 1994, s. 35. (5) EYVL L 9, 12. 1. 1996, s. 6. (6) EYVL L 312, 6. 12. 1994, s. 40. 25. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 302/27 LIITE A ”LIITE B DIREKTIIVIN 91/492/ETY LIITTEESSÄ OLEVAN I LUVUN 1 KOHDAN a ALAKOHDASSA VAHVISTETUT VAATIMUKSET TÄYTTÄVÄT TUOTANTOALUEET Numero Nimi I II AYVALIK ÇANAKKALE DIREKTIIVIN 91/492/ETY LIITTEESSÄ OLEVAN I LUVUN 1 KOHDAN b ALAKOHDASSA VAHVISTETUT VAATIMUKSET TÄYTTÄVÄT TUOTANTOALUEET Numero Nimi IV V Mustanmeren länsiosa (1) Mustanmeren keskiosa (1) (1) Ainoastaan simpukoiden osalta. ” LIITE B ”LIITE C EUROOPAN YHTEISÖÖN TAPAHTUVAA ELÄVIEN SIMPUKOIDEN VIENTIÄ VARTEN HYVÄKSYTTYJEN LAITOSTEN LUETTELO Numero Nimi Osoite TR 10 60 205 ARTUR BALIKÇILIK LTD STI SU ÜRÜNLERI DEZENFEKTE VE ARITMA TESISLERI AYVALIK-BALIKESIR TR 17 60 183 YAVUZ MILDON DENIZ ÜR. SAN. VE TIC. LTD STI. GELIBOLU-ÇANAKKALE TR 10 60 318 ADA DIS TIC. LTD STI TR 34 60 140 ALTINEL/MIN — TUR PAZ. TIC. LTD STI AYVALIK-BALIKESIR SARIYER ISTANBUL” L 302/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 11. 1999 LIITE C ”LIITE B EUROOPAN YHTEISÖÖN TAPAHTUVAA JALOSTETTUJEN TAI PAKASTETTUJEN SIMPUKOIDEN VIENTIÄ VARTEN HYVÄKSYTTYJEN LAITOSTEN LUETTELO Numero Nimi Osoite Luokka TR 10 70 205 TR 16 70 301 ARTUR BALIKÇILIK LTD STI SU ÜRÜNLERI DEZENFEKTE VE ARITMA TESISLERI AYVALIK-BALIKESIR KERVITAS-MERSU-ANCOKER SU ÜRL. TIC. A. S. SAN. AKÇALAR-BURSA TR 17 70 181 DARDANEL-ÖNENTAS GIDA SAN. A. S. ÇANAKKALE TR 17 70 110 MARSAN-MARMARA GIDA MAD. VE TIC. A. S. IMAL. SAN. ECCABAT-ÇANAKKALE TR 17 70 129 ULUBAY SOGUK DEPO ISI. VE TIC. LTD/STI LAPSEKI-ÇANAKKALE TR 34 70 370 VAROLLAR GIDA SAN. TIC. A. S. TR 34 70 430 MAZLUMOGLU DIS TIC. TUR. YUK. NAK. PAZ. A. S. SILE-ISTANBUL SILIVRI-ISTANBUL TR 35 70 429 CESURLAR BALIK MARKET TORBALI-IZMIR TR 52 70 157 ASPRA SU ÜRL. TIC VE SAN. LTD STI. FATSA-ORDU TR 55 70 376 IPEK SU ÜRÜNLERI VE GIDA MAD. SAN. LTD STI. YAKAKENT-SAMSUN TR 34 70 140 ALTINEL/MIM — TUR PAZ. TIC LTD STI. SARIYER-ISTANBUL TR 34 70 (90) 398 AQUA DEN. PET. NAK. TIC. DIS TIC. A. S. KADIKÖY-ISTANBUL PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP FV”


title: Yttrande från Regionkommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: "Konvergens av telekommunikation, media och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen - Resultat från det offentliga samrådet om grönboken""

eurovoc_concepts:
EU law
information technology
mass media
telecommunications

text: 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 57/5 27. att säkerställa att ländernas lokala och regionala instanser kommer att tillhöra de nationella Phare-programmens prioriteringsområden, bland annat för stöd till institution- suppbyggnad, så att de kan förbereda sig på integrationen med EU, 28. Regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att överlämna denna resolution till kommissionen, till rådet, till parlamentet, till Europeiska rådet i Helsingfors, till medlemsstaternas parlament och till kandidatländernas regeringar och parlament. Bryssel den 17 november 1999. Regionkommitténs ordförande Manfred DAMMEYER Yttrande från Regionkommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparla- mentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: ‘Konvergens av telekommuni- kation, media och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen — Resultat från det offentliga samrådet om grönboken‘” (2000/C 57/02) BAKGRUND Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: ”Konvergens av telekommunikation, media och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen — Resultat från det offentliga samrådet om grönboken [KOM(1997) 623 slutlig]” [KOM(1999) 108 slutlig]. Kommissionens beslut av den 17 mars 1999 att rådfråga Regionkommittén i detta ärende i enlighet med artikel 198c första stycket i EG-fördraget. Presidiets beslut av den 2 juni 1999 att ge utskott 3 — transeuropeiska nät, transporter, informations- samhället — i uppdrag att utarbeta kommitténs yttrande. Det utkast till yttrande (CdR 191/99 rév. 1) som antagits av utskott 3 den 24 september 1999 [föredragande: Dieter Schiffmann (D, PSE)]. Regionkommittén antog enhälligt vid sin 31:a plenarsession den 17–18 november 1999 (sammanträdet den 17 november) följande yttrande. 1. Inledning Samrådet om grönboken om konvergens 1. 1. Detta yttrande behandlar resultaten av det offentliga samrådet om grönboken ”Konvergens av telekommunikation, media, och informationsteknik och dess följder för lagstiftnin- gen”. Kommissionen lade fram grönboken den 3 december 1997. I anslutning till detta genomfördes ett offentligt samråd 1. 2. om grönbokens innehåll. Kommissionen gav ut resultaten av detta den 29 juli 1998 i ett arbetsdokument (1). I dokumentet ställde kommissionen därutöver frågor om tre problemom- råden som den betraktar som viktiga och som i den första etappen av samrådet visade sig ha särskild betydelse (tillträde till nät och nätportsfunktioner; investeringar, innovation och produktion av innehåll; avvägning mellan allmänna intressen och konkurrenshänsyn vid regleringen). (1) SEK(1998) 1284 slutlig. C 57/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 1. 3. I meddelandet av den 9 mars 1999 har kommissionen lagt fram samtliga resultat av samrådet om grönboken ur sin synvinkel, sammanfattat dem, samt som resultat skisserat de kommande steg man planerar. 1. 4. Grönboken ”Konvergens av telekommunikation, me- dia, och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen” pekade på den stora betydelse som denna utveckling har för den ekonomiska utvecklingen, för skapandet av arbetstillfällen, och för de många olika kulturella identiteterna i Europa, och behandlade framför allt frågan om den rättsliga ramen. Grönboken analyserade begreppet ”konvergens”, undersökte existerande och potentiella hinder som kan påverka utvecklin- gen av marknader och teknik, och behandlade frågor i samband med nuvarande och eventuella framtida regleringar. Dessutom redogjordes för överläggningar om en framtida regleringspolitik inom de av konvergensen berörda bran- scherna. 1. 5. I kommissionens meddelande om samrådet görs bedömningen att den viktigaste kunskap man vunnit ur detta samråd är insikten om att konvergensen av tekniska plattformar och nätinfrastruktur redan är en realitet, och att samma regler därför bör gälla för all infrastruktur oberoende av arten av de tjänster som tillhandahålls. Denna så kallade horisontella princip för reglering av infrastruktur bör komplet- teras med den befintliga vertikala principen för reglering av det material som förmedlas, där en anpassning sker till den speciella typen av tjänst. Under den andra etappen av samrådet undersöktes främst de tre frågorna om tillträde till nät och nätportsfunktioner, om investeringar, innovation och innehållsproduktion samt om avvägningen mellan allmänna intressen och konkurrenshänsyn när regleringar genomförs. Regionkommitténs första yttrande 1. 6. Om själva grönboken yttrade sig Regionkommittén redan i september 1998 (1) på grundval av ett utkast av föredragandena Risto Koivisto och Frank Nash. Det nu aktuella andra yttrandet från Regionkommittén gäller resultaten av det offentliga samrådets andra etapp. I yttrandet om grönboken hävdade Regionkommittén 1. 7. att diskussionen om utvecklingen av regelverket ovillkorligen måste ta sin utgångspunkt i konvergensen. Kommittén anslöt sig därmed till bl. a. kommissionens uppfattning att en så låg nivå som möjligt måste eftersträvas för reglerna. Regionkom- mittén kritiserade dock att kommissionen alltför starkt betona- de utvecklingen av marknaderna och ägnade för lite uppmärk- samhet åt de allmänna samhällsmålen. Kommittén ansåg den bästa lösningen vara att behålla de nuvarande regelsystemen och bygga på dem medan man gjorde försiktiga anpassningar till de nya förhållandena, t. ex. de många olika formerna av online-tjänster och interaktiva tjänster. (1) CdR 149/98 fin — EGT C 373, 2. 12. 1998, s. 26. 2. Kommentarer om kommissionens allmänna slutsatser från samrådet Bedömning av konvergensen av branscherna telekommunikation, media och informationsteknik 2. 1. Konvergens av telekommunikation, media och infor- mationsteknik innebär att olika tekniska nätplattformar växer samman eller blir utbytbara när det gäller att förmedla likartade slag av tjänster inom den elektroniska kommunikationen, eller att slutanvändarutrustning som telefon, TV-apparat och persondator blir helt integrerade. Det handlar därmed i första hand om ett tekniskt och i andra hand om ett ekonomiskt fenomen i informationssamhällets utveckling. Hittills finns endast få belägg för en lika snabb innehållslig konvergens mellan utbudet i radio och TV och olika nya tjänster. 2. 2. Kommissionen tillmäter fortfarande denna konver- gensutveckling en mycket stor betydelse för den framtida ekonomiska tillväxten och för skapandet av nya arbetstillfällen i Europa. I likhet med Regionkommitténs bedömning betonar kommissionen dock i sitt nya meddelande att konvergensut- vecklingen eventuellt också kan innebära faror för bevarandet av de kulturella identiteterna och för den sociala sammanhåll- ningen. 2. 3. ReK är överens med kommissionen om att den nya tekniken och möjligheterna för många människor att utnyttja nya tjänster och tillämpningar kan påverka och förändra samhällets och den enskildes liv på ett antal viktiga områden. 2. 4. ReK delar den uppfattning många deltagare i samrådet framfört om att kommissionen överskattar utvecklingens hastighet och den ekonomiska betydelsen av konvergensen på kort sikt. Konvergensen erbjuder Europas regioner ett antal chanser och möjligheter, men samtidigt finns det — vilket Regionkommittén utförligt lade fram i yttrandet om grön- boken — en risk för negativa effekter som t. ex. en fördjupning av existerande skillnader mellan regionerna i fråga om infra- strukturnät och användande av media och tjänster. En modell för regleringen 2. 5. Regionkommittén välkomnar att kommissionen som en följd av det offentliga samrådet numera lägger större vikt vid att inte bara främja investeringar, främst i nya tjänster, genom regleringen, utan framför allt också att värna om ett antal allmänna intressen. I en sådan rättslig ram, som är avvägd med hänsyn till det allmänna intresset, ser ReK ingen spärr för nya aktörers tillträde till marknaden, utan en viktig förutsättning för rättssäkerhet och skydd av investeringar. 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 57/7 2. 6. Reglerna måste vara öppna, tydliga och proportionella. Kommissionen skiljer i sina förslag mellan a) påbud och förbud i allmänt intresse, b) sektorsspecifik reglering i stället för eller som komplement till konkurrensreglerna och c) stödåtgärder för specifika politiska mål. 2. 7. Media och innehåll skall enligt kommissionens förslag regleras var för sig. Modellen för reglering skall garantera att alla infrastrukturnät behandlas lika och att innehållet regleras i enlighet med de specifika egenskaperna hos givna innehålls- tjänster. I enlighet med lagstiftningens mål för de allmänna 2. 8. intressena skall regleringen av innehåll ske vertikalt och utgå från de existerande strukturerna samt beakta principen om proportionalitet när nya tjänster regleras. 2. 9. Viktiga mål som kommissionen ser som resultat av samrådet är att konkurrensreglerna måste tillämpas effektivt och att åtgärder måste genomföras för att främja europeiskt innehåll av hög kvalitet. Resultat av de tre frågorna i den andra etappen Regionkommittén välkomnar att den andra etappen 2. 10. av samrådet utförligt ägnades åt de tre centrala frågorna om tillträde till nät och digitala nätportar i en konvergerande miljö, om att skapa gynnsamma ramvillkor för investeringar och innovationer, om att främja produktion, distribution och tillgänglighet för europeiskt innehåll, samt att åstadkomma en rätt avvägd modell för regleringen. Ett icke-diskriminerande tillträde till nät och nätportar 2. 11. är av strategisk betydelse för utvecklingen av konkurrensen eftersom det binder samman nätoperatörer, tjänsteleverantörer och slutanvändare. 2. 12. Man måste finna en väl avvägd lösning för regleringen för att dels undvika risken för överreglering, dels kunna värna om allmänhetens intresse och kunna främja en hållbar konkurrens. I detta sammanhang vill kommittén understryka att den är övertygad om att marknaden och konkurrensen inte kan bidra effektivt till skyddet av minderåriga och av mänsklig värdighet. andra hand efter konkurrenslagstiftningen eftersom de offentli- ga målen inte kan uppnås utan dem. Man kan tills vidare lämna frågan öppen om man bör genomföra varaktiga regle- ringar eller bara övergångsregleringar tills en färdigutvecklad, konkurrensutsatt marknad vuxit fram. Denna fråga bör avgöras i anslutning till en aktuell granskning av den fortsatta utvecklin- gen. 2. 14. Som Regionkommittén påpekade redan i det första yttrandet är det viktigt med flexibilitet och ett visst utrymme för nationella och regionala bedömningar i den framtida regleringsprocessen med hänsyn till att infrastrukturen och konkurrenssituationen ser så olika ut, samt med hänsyn till subsidiaritetsprincipen. Främjande av europeiska audiovisuella produktioner 2. 15. Med hänsyn till behovet att bevara den kulturella mångfalden i Europas länder och regioner och att skapa arbetstillfällen i den audiovisuella industrin välkomnar Region- kommittén förslagen om ytterligare åtgärder för att främja europeisk audiovisuell produktion. Kommittén inser vilken betydelse attraktiva audiovisuella innehåll och målsättningar har för ekonomin. 2. 16. Kommittén ser i princip positivt på resultaten av samrådet vad gäller detaljerna i de ramvillkor som skall främja produktionen av europeiskt innehåll. I dessa ingår en stabil ramlagstiftning, lagstadgade krav på produktionen av euro- peiskt audiovisuellt innehåll, ett effektivt upphovsrättsligt skydd, skattelättnader och ekonomiska garantier samt öppna och driftskompatibla tekniska normer. Kommentarer om radio- och TV-bolag i allmänhetens tjänst 2. 17. Regionkommittén välkomnar att resultaten av sam- rådet pekar på nödvändigheten av att radio och TV i allmän- hetens tjänst integreras på bästa sätt i den nya mediasituationen för att de allmänna målen om grundutbud och pluralism skall nås. Detta gäller i synnerhet som man betonar medlemsstater- nas befogenhet att fastställa uppdraget och ansvaret för de allmänna radio- och TV-företagen — i enlighet med protokoll 9 i Amsterdamfördraget och med ReK:s första yttrande — och dessutom föreslår att dessa public service-företag skall uppmuntras att utnyttja ny teknik och nya sätt att nå sin publik. 2. 18. Regionkommittén anser att public service-företagens uppdrag är särskilt betydelsefullt med tanke på den allt större variationen i den konvergerande mediavärldens programut- bud. 2. 13. Regionkommittén vill betona att samrådet visar att det krävs sektorsspecifika regleringar av tillträdet till infrastruk- tur för att de fastställda politiska målen skall uppnås. Tvärtemot vad kommissionen anser skall dessa regleringar inte komma i 2. 19. service- Kommittén vill också betona public företagens centrala roll, som tydligt framgår ur samrådet, när det gäller produktion av europeiskt innehåll och utarbetande av kvalitetsnormer. C 57/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 2. 20. Regionkommittén konstaterar att samrådet också ledde till tanken att public service-företagen skall uppmanas att göra en klar åtskillnad mellan sändningsverksamhet inom public service-uppdraget och verksamhet inom konkurrensut- satt område. Kommittén varnar med hänvisning till protokoll 9 till Amsterdamfördraget för att genomföra en så omfattande reglering att den kan hota dessa företags existens och ut- veckling. Enligt tilläggsprotokollet begränsas medlemsstaternas finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst endast i den mån gemenskapens handels- och konkurrensvillkor påverkas i så stor utsträckning att detta strider mot det gemensamma intresset. A¨ ven när denna gränsdragning görs, gäller att ”kraven på att utföra uppdraget att verka i allmänhetens tjänst skall beaktas”. 3. Särskilda kommentarer från Regionkommittén beträf- fande resultaten från samrådet Betydelsen av allmänna samhällsmål vid regleringen 3. 1. Regionkommittén vill hänvisa till att den i sitt yttrande om grönboken kritiserade att de allmänna samhällsmålen fick för liten uppmärksamhet i grönboken. Regionkommittén anser fortfarande att bestämmelser för att tillvarata allmänna intressen inte står i motsatsställning till, utan ligger i linje med, målet att skapa öppnare marknader. Endast genom en allmänt bindande verksamhetsram möjliggörs en välordnad och förutsägbar samverkan mellan alla marknadsaktörer, och en sådan ram utgör därför en nödvändig förutsättning för att konkurrensinriktade marknader skall utvecklas och fungera. 3. 2. Regionkommittén får stöd för sin uppfattning genom resultaten av samrådet och förespråkar därför att de allmänna samhällsmålen ägnas större uppmärksamhet. 3. 3. Regionkommittén välkomnar därför det konstaterande rådet gör i slutsatserna till resultaten av det offentliga samrådet som innebär att klart angivna politiska mål skall bilda underlag för regleringsmiljön och att regleringsåtgärder som bygger på dessa principer utgör ett nödvändigt medel för att nå mål av allmänt intresse, exempelvis samhällsomfattande tjänster, pluralism, kulturell mångfald, skydd av minderåriga och mänsklig värdighet. Målet skall i alla sammanhang vara att informationsförmedlaren även ansvarar för informationen och att informationen är pålitlig. Regionkommittén välkomnar även Europaparlamen- 3. 4. tets uttalande att tillämpningen av konkurrenslagstiftningen måste samordnas med beaktande av och garantier för politiska mål, exempelvis pluralism, skydd av minderåriga och främjan- de av kulturell mångfald. Kommittén vill framhålla parla- mentets uppfattning att avskaffandet av bristen på frekvenser inte får leda till en försvagad ställning för de politiska målen. Nödvändigheten av sektorsspecifika regleringar Regionkommittén instämmer i bedömningen att man 3. 5. bör eftersträva en regleringsmodell som bygger på en kombina- tion av grönbokens alternativ 1 och 2, vilket alltså innebär att man i princip behåller det nuvarande regleringssystemet i förening med en försiktig anpassning till en föränderlig miljö. Detta bör även i fortsättningen tillåta ett regleringssystem i medlemsstaterna som genom en gradering av regleringsnivån tar hänsyn till tjänsternas betydelse och relevans. Regionkom- mittén välkomnar att dessa åsikter klart har kommit till uttryck under samrådsförfarandet. 3. 6. Regionkommittén välkomnar eftertryckligen att Euro- paparlamentet stöder förslaget om en enhetlig ramlagstiftning för vad som i grunden är samma verksamhet, nämligen överföring av information via olika nät, samt att denna ramlagstiftning bör vara skild från den ramlagstiftning som rör det innehåll som överförs. 3. 7. Regionkommittén anser att det krävs sektorsspecifika regleringar även när det gäller tillhandahållande av öppna nät. I synnerhet krävs det även i framtiden, och inte enbart i radio- och TV- enskilda fall, sändningar, inklusive föreskrifter beträffande vidareutsändning (”must-carry rules”) för radio- och TV-bolag i allmänhetens tjänst. A¨ ven den regionala nivån bör vara delaktig i beslut som gäller nättillträde. sektorsspecifika regler för Främjande av produktion av audiovisuellt innehåll 3. 8. Regionkommittén utgår ifrån att efterfrågan på attrak- tivt innehåll, särskilt på det audiovisuella området, kommer att öka och att ytterligare åtgärder måste prövas och vidtas för att främja den europeiska produktionen. 3. 9. Regionkommittén uppmanar kommissionen att i sam- band med de kommande GATS-förhandlingarna se till att i full utsträckning bibehålla ett nödvändigt spelrum för sådana stödåtgärder som regionerna utformar och ansvarar för. De principiellt en fri världshandel får varken ifrågasätta europeiska, nationella och regionala stödprojekt eller finansieringen, förekomsten och utvecklingen av radio- och TV-bolag i allmänhetens tjänst. sett välkomna ansträngningarna för Televisionens särskilda roll förbli det viktigaste mediet 3. 10. Regionkommittén instämmer i Europaparlamentets bedömning att televisionen även i den digitala produktionens och distributionens tidsålder under överskådlig framtid kom- mer att för behandling och inhämtande av information. I opinionsbildnings- och bes- lutsprocessen kommer televisionen därför även fortsättnings- vis att spela en avgörande roll för samhället, demokratin, den kulturella mångfalden och förmedlingen av samhällets värderingar. Regionkommittén instämmer i synnerhet i Euro- paparlamentets uppfattning att detta gäller oberoende av formerna för finansiering och överföring. 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 57/9 3. 11. Regionkommittén välkomnar uttryckligen rådets ut- talande av den 25 januari 1999 om de allmänna radio- och TV-sändningarnas funktion, om medlemsstaternas befogen- heter att finansiera allmänna radio- och TV-sändningar, om uppfyllandet av public service-uppdraget och om de allmänna radio- och TV-bolagens förmåga att erbjuda program och tjänster av hög kvalitet, inklusive utveckling och diversifiering av verksamheten i den digitala tidsåldern. 4. Regionkommitténs slutsatser beträffande kommis- sionens förslag till kommande steg Regionernas intressen i konvergensprocessen 4. 1. Regionkommittén vill påpeka att informationssam- hället förutom risker även innebär ekonomiska möjligheter, framför allt för perifert belägna regioner, och uppmanar därför till utnyttjande av dessa möjligheter. ReK upprepar i det sammanhanget sitt påpekande att det råder stora skillnader mellan regionerna när det gäller infrastruktur, mediakultur och mediautnyttjande och uppmanar kommissionen att med tanke på sammanhållningen inom unionen medverka till en utjäm- ning av de regionala skillnaderna på detta område. Kommittén hänvisar i detta sammanhang till sitt yttrande om kommis- sionens meddelande om ”Sammanhållningen och informa- föredragande Risto Ko- tionssamhället” (CdR 270/97 fin, ivisto) (1). Regionkommittén förordar att tjänster och innehåll 4. 5. regleras åtskilt från varandra. Enligt Regionkommitténs uppfattning leder inte teknisk konvergens till att radio- och TV-sändningar, nya tjänster och tillhandahållande av telekom- munikationstjänster rättsligt sett måste behandlas lika. I stället bör de rättsliga bestämmelserna för tjänster kopplas till tillhandahållandets och tjänsternas art och betydelse. Region- kommittén anser vidare att de rättsliga ramarna inte i första hand skall betraktas som hinder för tillträde, utan framför allt som en förutsättning för att rättssäkerheten skall kunna garanteras. Kommittén vill understryka att den förordar en sektorsspecifik reglering även när det gäller nättillträdes- bestämmelser. 4. 6. När det gäller den elektroniska kommunikationens innehåll förespråkar Regionkommittén — med utgångspunkt i de nuvarande reglerna och med beaktande av subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen — en modell med graderad regleringsnivå oberoende av den utnyttjade infrastrukturen. Detta måste ta hänsyn till det varierande innehållet och se till att det innehåll som riktas till allmänheten fortsättningsvis uppfyller särskilda krav med avseende på allmänna och sociala mål. 4. 7. Regionkommittén anser att en sektorsspecifik reglering också bör omfatta kontroll av missbruk från marknadsdomine- rande företags sida och möjligheten till reglering på förhand för att säkerställa vissa konkurrensrättsliga mål, exempelvis icke-diskriminerande nättillträde. Regionkommittén uppmanar kommissionen att vid 4. 2. utformningen av ramlagstiftningen och stödåtgärderna inom ramen för sitt behörighetsområde medverka till att säkerställa en miniminivå av kulturell mångfald och pluralism beträffande nätinfrastruktur, medieutnyttjande och mediekultur i alla re- gioner i gemenskapen. Regionkommittén förespråkar att man i samband 4. 8. med de fortsatta reglerings-åtgärderna undersöker behovet av åtgärder för att tillvarata konsumenternas intressen. Konsu- menternas rättsliga ställning bör vara i stort sett oförändrad oberoende av vilka ”nätplattformar” de väljer. Sektorsspecifik reglering och allmänna mål Självregleringens roll 4. 3. Regionkommittén förespråkar att ramlagstiftningen skall säkerställa allmänna intressen, särskilt skydd av minder- åriga, pluralism och kulturell mångfald. Framför allt måste iakttas vid den planerade dessa skydds- och regleringsmål översynen av direktivet ”Television utan gränser”. Regionkommittén upprepar sitt krav på en ramlagstift- 4. 4. ning i form av en kombination av de av kommissionen föreslagna alternativen 1 och 2 (ett principiellt bibehållande av nuvarande regleringssystem i förening med en försiktig anpassning till en föränderlig miljö). Härigenom ställer man sig även öppen inför den fortsatta tekniska, innehållsmässiga och ekonomiska utvecklingen när det gäller konvergensfeno- men. (1) CdR 270/97 fin — EGT C 64, 27. 2. 1998, s. 20. att självreglering Regionkommittén 4. 9. eller anser självkontroll kan ge ett viktigt bidrag för att tillvarata allmänna intressen, i synnerhet när det gäller tjänster som riktas till allmänheten, i den mån detta överensstämmer med nationella och regionala, kulturella och rättsliga traditioner och bruk och i den mån man kan säkerställa en fungerande konkurrenssitua- tion. Radio- och TV-sändningar i allmänhetens tjänst 4. 10. Regionkommittén utgår ifrån att televisionens centra- la roll i samhället kommer att bestå och att iakttagandet av allmänna mål när det gäller TV-sändningar, exempelvis skyddet av minderåriga, mänsklig värdighet och kulturell mångfald, därigenom kommer att krävas även fortsättningsvis. C 57/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 Regionkommittén förespråkar en välavvägd lösning 4. 11. för att på bästa sätt integrera allmänna radio- och TV- sändningar i den nya miljön. I synnerhet förespråkar kommit- tén att radio- och TV-marknaden organiseras på nationell och regional nivå. 4. 12. Regionkommittén upprepar sin övertygelse om att det även i framtiden krävs självständiga rättsliga ramvillkor för radio- och TV-sändningar i allmänhetens tjänst för att den betydelse som radio- och TV-bolag i allmänhetens tjänst ges i protokoll 9 i Amsterdamfördraget skall kunna garanteras även fortsättningsvis. 4. 13. Regionkommittén vill framhålla att integreringen av radio- och TV-bolag i allmänhetens tjänst bör utformas på ett sådant sätt att deras framtid och utveckling härigenom inte hotas. I detta sammanhang anser kommittén framför allt att de allmänna radio- och TV-bolagens uppdrag, vilket även ligger till grund för finansieringen, inte får leda till en situation där de befinner sig på gränsen mellan en sändningsverksamhet i allmänhetens tjänst och en verksamhet som är konkurrensin- riktad eller av ett nytt slag. Regionkommittén vill gärna se att man skapar garantier för de allmänna radio- och TV-bolagens framtid och utveckling som inom ramen för deras uppdrag även innefattar rätten att utnyttja all ny teknik och alla nya tjänster. 4. 14. Regionkommittén anser att regionerna, genom sin omedelbara anknytning och eftersom de är direkt berörda, spelar en viktig roll vid tillståndsgivning till och kontroll av radio- och TV-bolagens operatörer. Samordning av regleringsmyndigheterna 4. 15. Regionkommittén anser att det i ökad utsträckning är både meningsfullt och nödvändigt att de nationella regle- ringsmyndigheterna på europeisk nivå kontinuerligt samråder och utbyter erfarenheter. Bryssel den 17 november 1999. Regionkommitténs ordförande Manfred DAMMEYER


title: Ψήφισμα της Επιτροπής των Περιφερειών σχετικά με την «Διαδικασία διεύρυνσης της ΕΕ»

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
Cyprus
Malta
enlargement of the Union

text: 29. 2. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 57/1 ΙΙ (Προπαρασχευαστιχε΄ς πρα΄ξεις) ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΠΕΡΙΦΕΡΕΙΩΝ Ψη΄φισµα της Επιτροπη΄ς των Περιφερειω΄ν σχετικα΄ µε την «∆ιαδικασι΄α διευ΄ρυνσης της ΕΕ» (2000/C 57/01) Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΠΕΡΙΦΕΡΕΙΩΝ, ε΄χοντας υπο΄ψη τις αποφα΄σεις που ελη΄φθησαν απο΄ τα δια΄φορα Ευρωπαι¨κα΄ Συµβου΄λια, απο΄ την Κοπεγχα΄γη (21/22 Ιουνι΄ου 1993) ε΄ως την Κολωνι΄α (3/4 Ιουνι΄ου 1999), ε΄χοντας υπο΄ψη τις αιτη΄σεις προσχω΄ρησης στην ΕΕ που ε΄χουν υποβα΄λει η Κυ΄προς, η Μα΄λτα και οι δε΄κα χω΄ρες της Κεντρικη΄ς και Ανατολικη΄ς Ευρω΄πης, ε΄χοντας υπο΄ψη τις γνω΄µες της Επιτροπη΄ς για τις αιτη΄σεις αυτε΄ς, ε΄χοντας υπο΄ψη τη 2η τακτικη΄ ε΄κθεση της Επιτροπη΄ς για την προ΄οδο που ε΄χει σηµειωθει΄ στις υποψη΄φιες προς ε΄νταξη χω΄ρες, ε΄χοντας υπο΄ψη την ε΄κθεση του ΕΚ για την ανακοι΄νωση της Επιτροπη΄ς «Προ΄γραµµα ∆ρα΄σης 2000 — για µια ισχυρο΄τερη και διευρυµε΄νη Ευρω΄πη» (Α4-0368/97), ε΄χοντας υπο΄ψη τη γνωµοδο΄τηση της ΕΤΠ για τις θεσµικε΄ς πτυχε΄ς της διευ΄ρυνσης (CDR 52/99 fin) (), ε΄χοντας υπο΄ψη τη γνωµοδο΄τηση΄ της για την εφαρµογη΄ της κοινοτικη΄ς νοµοθεσι΄ας απο΄ τις τοπικε΄ς και περιφερειακε΄ς αρχε΄ς (CDR 51/99 fin) (), ε΄χοντας υπο΄ψη τις γνωµοδοτη΄σεις της και τα ψηφι΄σµατα΄ της για την αρχη΄ της επικουρικο΄τητας (CDR 302/98 fin (), CDR 305/97 fin (), CDR 136/95 ()), ε΄χοντας υπο΄ψη τη γνωµοδο΄τηση΄ της για τη διασυνοριακη΄ συνεργασι΄α µε τις ΧΚΑΕ (CDR 207/96 fin ()), (2) EE C 374 της 23. 12. 1999, σ. 15. (3) EE C 374 της 2. 12. 1999, σ. 25. (4) ΕΕ C 198 της 14. 7. 1999, σ. 73. (5) ΕΕ C 64 της 27. 2. 1998, σ. 98. (6) ΕΕ C 100 της 2. 4. 1996, σ. 1. C 57/2 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των 29. 2. 2000 ε΄χοντας υπο΄ψη τη γνωµοδο΄τηση΄ της για τις επιπτω΄σεις της διευ΄ρυνσης προς τις υποψη΄φιες χω΄ρες της Κεντρικη΄ς και Ανατολικη΄ς Ευρω΄πης στις πολιτικε΄ς της ΕΕ (CDR 280/97 fin ()), ε΄χοντας υπο΄ψη τη γνωµοδο΄τηση΄ της για το µε΄σο προενταξιακω΄ν διαρθρωτικω΄ν πολιτικω΄ν ISPA (CDR 241/98 fin ()), ε΄χοντας υπο΄ψη τη γνωµοδο΄τηση΄ της για τα προενταξιακα΄ µε΄τρα που αφορου΄ν τη γεωργι΄α Sapard (CDR 273/98 fin ()), ε΄χοντας υπο΄ψη την απο΄φαση του Προεδρει΄ου της, της 20η΄ς Οκτωβρι΄ου 1999, να ορι΄σει τον κ. Roger Kaliff (SV, PSE) γενικο΄ εισηγητη΄, εκτιµω΄ντας ο΄τι οι προσπα΄θειες της Ευρωπαι¨κη΄ς 'Ενωσης προκειµε΄νου τα κοινοτικα΄ θεσµικα΄ ο΄ργανα να α) προσεγγι΄σουν τον ευρωπαι΄ο πολι΄τη ε΄χουν πολλαπλασιαστει΄ κατα΄ την τελευται΄α δεκαετι΄α· ο΄τι αναγνωρι΄στηκε η σηµασι΄α του ρο΄λου που διαδραµατι΄ζουν οι περιφερειακε΄ς και τοπικε΄ς αρχε΄ς στην οικοδο΄µηση της Ευρω΄πης και, κατα΄ συνε΄πεια, λαµβα΄νεται περισσο΄τερο υπο΄ψη στην διαδικασι΄α λη΄ψης αποφα΄σεων της ΕΕ· ο΄τι πρα΄γµατι, η θε΄σπιση της αρχη΄ς της επικουρικο΄τητας στη Συνθη΄κη για την Ευρωπαι¨κη΄ 'Ενωση, η ι΄δρυση της Επιτροπη΄ς των Περιφερειω΄ν και η εφαρµογη΄ της αρχη΄ς της συ΄µπραξης κατα΄ την α΄σκηση της πολιτικη΄ς στον τοµε΄α των ∆ιαρθρωτικω΄ν Ταµει΄ων της 'Ενωσης αποτελου΄ν απο΄δειξη της προο΄δου που επιτευ΄χθηκε προς την κατευ΄θυνση αυτη΄. εκτιµω΄ντας ο΄τι πρε΄πει να καταβληθου΄ν περαιτε΄ρω προσπα΄θειες ω΄στε να ενισχυθει΄ η θε΄ση των τοπικω΄ν και β) των περιφερειακω΄ν αρχω΄ν στην Ευρωπαι¨κη΄ 'Ενωση δεδοµε΄νου ο΄τι οι αρχε΄ς αυτε΄ς συχνα΄ διαθε΄τουν το΄σο νοµοθετικε΄ς ο΄σο και εκτελεστικε΄ς εξουσι΄ες καθω΄ς και σηµαντικε΄ς αρµοδιο΄τητες ο΄σον αφορα΄ την εφαρµογη΄ την κοινοτικη΄ς νοµοθεσι΄ας· ο΄τι συνεπω΄ς, στο ψη΄φισµα΄ της προς το Ευρωπαι¨κο΄ Συµβου΄λιο της Κολωνι΄ας της 3ης και 4ης Ιουνι΄ου 1999, η Επιτροπη΄ των Περιφερειω΄ν υπε΄βαλε προτα΄σεις για την τροποποι΄ηση των Συνθηκω΄ν κατα΄ την επο΄µενη ∆ιακυβερνητικη΄ ∆ια΄σκεψη (CdR 54/99 fin ()). γ) εκτιµω΄ντας ο΄τι ο΄σον αφορα΄ την τρε΄χουσα διαδικασι΄α διευ΄ρυνσης της ΕΕ η Επιτροπη΄ των Περιφερειω΄ν τονι΄ζει την δε΄σµευση΄ της προς την διαδικασι΄α αυτη΄ την οποι΄α θεωρει΄ ως επε΄νδυση προς ο΄φελος της ειρη΄νης, της πολιτικη΄ς σταθερο΄τητας, της κοινωνικη΄ς συνοχη΄ς και της ευηµερι΄ας των Ευρωπαι΄ων. εκτιµω΄ντας ο΄τι µε βα΄ση τα συµπερα΄σµατα της δευ΄τερης ε΄κθεσης της Ευρωπαι¨κη΄ς Επιτροπη΄ς σχετικα΄ µε δ) την προ΄οδο των υποψηφι΄ων χωρω΄ν προς την ε΄νταξη καθω΄ς και µε τα αποτελε΄σµατα της ε΄κτακτης συνεδρι΄ασης του Ευρωπαι¨κου΄ Συµβουλι΄ου του Τα΄µπερε, η Επιτροπη΄ και το Συµβου΄λιο οφει΄λουν να εµβαθυ΄νουν σταθερα΄ τον δια΄λογο µε την Βουλγαρι΄α, την Λετονι΄α, τη Μα΄λτα, την Λιθουανι΄α, τη Ρουµανι΄α και τη Σλοβακι΄α στο πλαι΄σιο της στρατηγικη΄ς για τη διευ΄ρυνση της ΕΕ, µε σκοπο΄ την ε΄ναρξη το συντοµο΄τερο δυνατο΄ των διαπραγµατευ΄σεων µε τις χω΄ρες αυτε΄ς, ε) εκτιµω΄ντας ο΄τι η διευ΄ρυνση δεν πρε΄πει ωστο΄σο να θε΄σει σε κι΄νδυνο το επι΄πεδο της ευρωπαι¨κη΄ς ολοκλη΄ρωσης το οποι΄ο ε΄χει η΄δη επιτευχθει΄ αναφορικα΄ µε την εσωτερικη΄ αγορα΄ και τις α΄λλες κοινοτικε΄ς πολιτικε΄ς, εκτιµω΄ντας ο΄τι οι βασικε΄ς αρχε΄ς της Ευρωπαι¨κη΄ς 'Ενωσης ο΄πως, για παρα΄δειγµα, η αρχη΄ της εγγυ΄τητας στ) προς τους πολι΄τες (α΄ρθρο 1 της Συνθη΄κης ΕΕ), η αρχη΄ της επικουρικο΄τητας και η αρχη΄ της αναλογικο΄τητας (α΄ρθρο 5 της Συνθη΄κης ΕΚ) και το Πρωτο΄κολλο της Συνθη΄κης του 'Αµστερνταµ σχετικα΄ µε την εφαρµογη΄ των αρχω΄ν της επικουρικο΄τητας και της αναλογικο΄τητας αφορου΄ν επι΄σηµα κυρι΄ως τις σχε΄σεις της 'Ενωσης και των κρατω΄ν µελω΄ν· ο΄τι αφορου΄ν, ωστο΄σο, στην πρα΄ξη την εθνικη΄ διαδικασι΄α λη΄ψης αποφα΄σεων και την ενσωµα΄τωση της κοινοτικη΄ς νοµοθεσι΄ας στο δι΄καιο των κρατω΄ν µελω΄ν και την εφαρµογη΄ της εν λο΄γω νοµοθεσι΄ας σε εθνικο΄, περιφερειακο΄, και τοπικο΄ επι΄πεδο, εκτιµω΄ντας ο΄τι οι αρχε΄ς αυτε΄ς πρε΄πει κατα΄ συνε΄πεια να καθοδηγου΄ν, ζ) επι΄σης, τις ενταξιακε΄ς διαπραγµατευ΄σεις µε τις υποψη΄φιες χω΄ρες· ο΄τι η Ευρωπαι¨κη΄ 'Ενωση, σεβο΄µενη τον εσωτερικο΄ τρο΄πο οργα΄νωσης των εξουσιω΄ν των υποψηφι΄ων χωρω΄ν, πρε΄πει να διασφαλι΄σει ο΄τι η κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α θα εφαρµο΄ζεται στα µελλοντικα΄ κρα΄τη µε΄λη ο΄σο το δυνατο΄ν αποτελεσµατικο΄τερα και ο΄σο το δυνατο΄ν εγγυ΄τερα προς τους πολι΄τες, (1) ΕΕ C 34 της 3. 2. 1997, σ. 18. (2) ΕΕ C 64 της 27. 2. 1998, σ. 48. (3) ΕΕ C 51 της 22. 2. 1999, σ. 7. (4) ΕΕ C 93 της 6. 4. 1999, σ. 1. 29. 2. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 57/3 εκτιµω΄ντας ο΄τι απο΄ το 1997 η Επιτροπη΄ των Περιφερειω΄ν διαδραµατι΄ζει ενεργο΄ ρο΄λο στη διαδικασι΄α η) διευ΄ρυνσης της ΕΕ διοργανω΄νοντας το δια΄λογο µεταξυ΄ των µελω΄ν της και των πολιτικω΄ν εκπροσω΄πων των τοπικω΄ν και περιφερειακω΄ν αρχω΄ν στις υποψη΄φιες χω΄ρες· ο΄τι πρα΄γµατι, αφου΄ τον Ιου΄νιο του 1997 προσκλη΄θηκαν στις Βρυξε΄λλες εκπρο΄σωποι των τοπικω΄ν και περιφερειακω΄ν αρχω΄ν ο΄λων των υποψηφι΄ων χωρω΄ν και διοργανω΄θηκαν στη συνε΄χεια µε καθεµι΄α απο΄ τις ε΄ξι πρω΄τες υποψη΄φιες χω΄ρες διµερει΄ς διασκε΄ψεις, πραγµατοποιη΄θηκε στις Βρυξε΄λλες, στις 16 Νοεµβρι΄ου 1999, γενικη΄ δια΄σκεψη µε τους εκπροσω΄πους των τοπικω΄ν και περιφερειακω΄ν αρχω΄ν των ε΄ξι αυτω΄ν χωρω΄ν· ο΄τι κατα΄ τη δια΄σκεψη αυτη΄ ε΄γινε απολογισµο΄ς των ανταλλαγω΄ν και συζητη΄θηκε το παρο΄ν ψη΄φισµα, εκτιµω΄ντας ο΄τι στο πλαι΄σιο των διµερω΄ν αυτω΄ν διασκε΄ψεων, κατε΄στη σαφε΄ς ο΄τι οι τοπικε΄ς και περιφερειακε΄ς θ) αρχε΄ς σε ο΄λες τις υποψη΄φιες χω΄ρες µπορου΄ν να διαδραµατι΄σουν ζωτικο΄ ρο΄λο για την περαιτε΄ρω ανα΄πτυξη της συ΄γχρονης δηµοκρατι΄ας στις εν λο΄γω χω΄ρες· ο΄τι εξα΄λλου, ο ρο΄λος των τοπικω΄ν και περιφερειακω΄ν αρχω΄ν ο΄σον αφορα΄ την εφαρµογη΄ της κοινοτικη΄ς νοµοθεσι΄ας ει΄ναι ιδιαι΄τερα σηµαντικο΄ς και θα αυξηθει΄ λο΄γω της εφαρµοζο΄µενης διοικητικη΄ς αποκε΄ντρωσης στις εν λο΄γω χω΄ρες· ο΄τι ωστο΄σο, η πληροφο΄ρηση και η συµµετοχη΄ των τοπικω΄ν και περιφερειακω΄ν αρχω΄ν των υποψη΄φιων χωρω΄ν αναφορικα΄ µε την τρε΄χουσα διαδικασι΄α διαπραγµα΄τευσης µεταξυ΄ των εθνικω΄ν κυβερνη΄σεω΄ν τους και της Ευρωπαι¨κη΄ς 'Ενωσης δεν ει΄ναι επαρκω΄ς αναπτυγµε΄νη και, συνεπω΄ς, πρε΄πει να προωθηθει΄, εκτιµω΄ντας ο΄τι οι διασκε΄ψεις συνε΄βαλαν στην εκκι΄νηση µι΄ας διαδικασι΄ας αµοιβαι΄ας πληροφο΄ρησης και ι) διαβου΄λευσης και λαµβανοµε΄νων υπο΄ψη των εµπειριω΄ν των περιφερειακω΄ν και τοπικω΄ν αρχω΄ν των 15 κρατω΄ν µελω΄ν της ΕΕ κατα΄ τις προηγου΄µενες διαδικασι΄ες διευ΄ρυνσης της ΕΕ (1973, 1981, 1986 και 1995), εκτιµω΄ντας τα συµπερα΄σµατα της ε΄κθεσης της Ευρωπαι¨κη΄ς Επιτροπη΄ς σχετικα΄ µε τις προο΄δους που ε΄χουν κ) συντελεσθει΄ στις υποψη΄φιες χω΄ρες, υιοθε΄τησε κατα΄ την 31η συ΄νοδο ολοµε΄λεια΄ς της, της 17ης ∆εκεµβρι΄ου 1999, το ακο΄λουθο ψη΄φισµα οµο΄φωνα. Η Επιτροπη΄ των Περιφερειω΄ν καλει΄ — το Συµβου΄λιο και την Ευρωπαι¨κη΄ Επιτροπη΄ — τις τοπικε΄ς αυτοδιοικη΄σεις της Ευρωπαι¨κη΄ς 'Ενωσης 1. να εγγρα΄ψουν την πτυχη΄ της διευ΄ρυνσης στα πλαι΄σια των διµερω΄ν συνεργασιω΄ν τους — ιδιαι΄τερα µε΄σω αδελφοποιη΄σεων η΄ µε΄σω διµερω΄ν συµφωνιω΄ν συνεργασι΄ας — µε τοπικε΄ς η΄ περιφερειακε΄ς αρχε΄ς των υποψηφι΄ων χωρω΄ν, εα΄ν δεν το ε΄χουν η΄δη πρα΄ξει· 2. να προωθη΄σουν τις διασυνοριακε΄ς και διεθνικε΄ς συνεργασι΄ες σε αποκεντρωµε΄νο επι΄πεδο, στα πλαι΄σια των διµερω΄ν σχε΄σεων που ε΄χουν οι ι΄διες αναπτυ΄ξει η΄ των διµερω΄ν σχε΄σεων του κρα΄τους τους µε τις υποψη΄φιες χω΄ρες· 3. να ενταχθου΄ν, ο΄σο τους το επιτρε΄πουν τα µε΄σα και οι αρµοδιο΄τητε΄ς τους, στις διαδικασι΄ες ανταλλαγω΄ν δηµοσι΄ων υπαλλη΄λων η΄ υποδοχη΄ς ασκου΄µενων υπαλλη΄λων που προε΄ρχονται απο΄ τις τοπικε΄ς και περιφερειακε΄ς διοικη΄σεις των υποψηφι΄ων χωρω΄ν, προκειµε΄νου να συµµετα΄σχουν στην εξοικει΄ωση΄ τους µε τους θεσµου΄ς, τις πολιτικε΄ς και τις διαδικασι΄ες της Ευρωπαι¨κη΄ς 'Ενωσης· 4. να τους ενθαρρυ΄νουν τοπικω΄ν αυτοδιοικη΄σεων των υποψη΄φιων χωρω΄ν να εγκαταστη΄σουν γραφει΄α εκπροσω΄πησης στις Βρυξε΄λλες, κατα΄ προτι΄µηση σε συνεργασι΄α µε τα η΄δη υφιστα΄µενα περιφερειακα΄ γραφει΄α· εκπροσω΄πους των 5. να διεξαγα΄γουν χωρι΄ς καθυστε΄ρηση τις διαπραγµατευ΄σεις διευ΄ρυνσης της ΕΕ µε την Κυ΄προ, την Εσθονι΄α, Πολωνι΄α, την Ουγγαρι΄α, την Τσεχι΄α και τη Σλοβενι΄α, συ΄µφωνα µε τις αρχε΄ς της εγγυ΄τητας προς τους πολι΄τες, της επικουρικο΄τητας, και της αναλογικο΄τητας που θεσπι΄ζονται στις Συνθη΄κες· 6. να εγκαινια΄σουν τις διαπραγµατευ΄σεις προς ε΄νταξη µε ο΄λες τις υποψη΄φιες χω΄ρες που ε΄χουν σηµειω΄σει επαρκει΄ς προο΄δους για την πλη΄ρωση των κριτηρι΄ων ε΄νταξης που θε΄σπισε το Ευρωπαι¨κο΄ Συµβου΄λιο της Κοπεγχα΄γης· 7. να διασφαλισθου΄ν ο΄τι οι τοπικε΄ς και περιφερειακε΄ς αρχε΄ς, στους τοµει΄ς της αρµοδιο΄τητας τους η΄ σε σηµαντικου΄ς για αυτε΄ς τοµει΄ς, θα λαµβα΄νουν ο΄λες τις χρη΄σιµες πληροφορι΄ες η΄ θα συµµετε΄χουν σε ικανοποιητικε΄ς και ε΄γκαιρες διαβουλευ΄σεις, πριν να εισε΄λθουν οι διαπραγµατευ΄σεις µε τις υποψη΄φιες χω΄ρες σε αποφασιστικη΄ φα΄ση· 8. να λα΄βουν υπο΄ψη και να σεβαστου΄ν τα δικαιω΄µατα, τις εξουσι΄ες και τις αρµοδιο΄τητες των τοπικω΄ν και περιφερειακω΄ν αρχω΄ν που απορρε΄ουν απο΄ τη νοµοθεσι΄α των υποψηφι΄ων χωρω΄ν και να προωθη΄σουν τη συµµετοχη΄ των εν λο΄γω αρχω΄ν στη διαδικασι΄α των διαπραγµατευ΄σεων, κυρι΄ως µε΄σω της α΄µεσης επικοινωνι΄ας των αρχω΄ν αυτω΄ν και των αντιπροσωπειω΄ν της Επιτροπη΄ς σε καθεµι΄α απο΄ τις ενδιαφερο΄µενες χω΄ρες· C 57/4 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των 29. 2. 2000 9. να προωθη΄σουν α΄µεσα την προαναγγελθει΄σα προ΄σβαση των περιφερειακω΄ν και τοπικω΄ν αρχω΄ν στο προ΄γραµµα για την ανα΄πτυξη θεσµικη΄ς ικανο΄τητας, ε΄τσι ω΄στε να επιτευχθει΄ η ολοκληρωµε΄νη συµµετοχη΄ των εν λο΄γω διοικητικω΄ν αρχω΄ν — οι οποι΄ες ενδιαφε΄ρονται, στο επι΄πεδο΄ τους, για την εφαρµογη΄ του κοινοτικου΄ κεκτηµε΄νου — στην προετοιµασι΄α της διευ΄ρυνσης· των υποψηφι΄ων 10. να αναπτυ΄ξουν πρωτοποριακα΄ µε΄σα ευαισθητοποι΄ησης των λαω΄ν χωρω΄ν, προκειµε΄νου να τους ευαισθητοποιη΄σουν σχετικα΄ µε την ευρωπαι¨κη΄ ενοποι΄ηση, ο΄χι µο΄νον ως προς τους τοµει΄ς της οικονοµι΄ας, αλλα΄ και ως προς εκει΄νους που αφορου΄ν την ιδιο΄τητα του πολι΄τη· 11. να µεριµνη΄σουν ιδιαι΄τερα για τη συµβατο΄τητα των κοινοτικω΄ν προγραµµα΄των για την διασυνοριακη΄, διαπεριφερειακη΄ και διακρατικη΄ προενταξιακη΄ς µε στρατηγικη΄ς, ιδι΄ως στο πλαι΄σιο του προγρα΄µµατος Phare· συνεργασι΄α µε΄σα τα 12. να λα΄βουν υπο΄ψη τις γνωµοδοτη΄σεις που υιοθε΄τησε η Επιτροπη΄ των Περιφερειω΄ν, κατα΄ την διαπραγµα΄τευση των ο΄ρων ε΄νταξης στην ΕΕ, σε κα΄θε τοµε΄α στον οποι΄ο η ΕΤΠ διαθε΄τει δικαιω΄µατα υποχρεωτικη΄ς διαβου΄λευσης· 13. να προωθη΄σουν ταχε΄ως τη συ΄σταση µεικτω΄ν επιτροπω΄ν απο΄ µε΄λη της Επιτροπη΄ς των Περιφερειω΄ν και εκπροσω΄πους των τοπικω΄ν και περιφερειακω΄ν αρχω΄ν των υποψηφι΄ων χωρω΄ν, κατο΄πιν αιτη΄σεως των κυβερνη΄σεων των υποψη΄φιων χωρω΄ν και κατο΄πιν προτα΄σεως των εκπροσω΄πων των περιφερειω΄ν και των τοπικω΄ν αρχω΄ν· 14. να προβλε΄ψουν στην προσεχη΄ ∆ιακυβερνητικη΄ ∆ια΄σκεψη σχετικα΄ µε τη µεταρρυ΄θµιση των θεσµικω΄ν οργα΄νων της Ευρωπαι¨κη΄ς 'Ενωσης τη συµπερι΄ληψη δια΄ταξης στις Συνθη΄κες η οποι΄α θα επιτρε΄ψει στις των υποψη΄φιων χωρω΄ν να διορι΄σουν παρατηρητε΄ς στην Επιτροπη΄ των Περιφερειω΄ν κατα΄ το δια΄στηµα µεταξυ΄ της υπογραφη΄ς και της θε΄σεως σε ισχυ΄ της Συνθη΄κης προσχω΄ρηση΄ς τους στην ΕΕ· εθνικε΄ς κυβερνη΄σεις 15. να µεριµνη΄σουν ω΄στε να ληφθου΄ν υπο΄ψη τα δι΄καια αιτη΄µατα των σηµερινω΄ν και µελλοντικω΄ν παραµεθο΄ριων περιοχω΄ν της ΕΕ, ο΄που οι επιπτω΄σεις της διευ΄ρυνσης θα ει΄ναι σηµαντικα΄ εντονο΄τερες απο΄ ο΄τι σε α΄λλες περιφε΄ρειες· στα αιτη΄µατα περιλαµβα΄νονται αφορου΄ν οικονοµικε΄ς, διαρθρωτικε΄ς και περιβαλλοντικε΄ς ανα΄γκες αλλα΄ και ο΄λα τα ζητη΄µατα πυρηνικη΄ς ασφα΄λειας· ζητη΄µατα µο΄νο που ο΄χι 16. να αναλα΄βουν τη δε΄σµευση να υλοποιη΄σουν τις θεσµικε΄ς µεταρρυθµι΄σεις που ει΄ναι αναγκαι΄ες για την καλυ΄τερη λειτουργι΄α των κοινοτικω΄ν οργα΄νων, χωρι΄ς να επιβραδυνθει΄ η διαδικασι΄α της διευ΄ρυνσης· — το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο και τα Κοινοβου΄λια των κρατω΄ν µελω΄ν 18. να διασφαλι΄σουν ο΄τι η Ευρωπαι¨κη΄ 'Ενωση αναγνωρι΄ζει και στηρι΄ζει το ζωτικο΄ ρο΄λο που διαδραµατι΄ζουν οι τοπικε΄ς και περιφερειακε΄ς αρχε΄ς στην περαιτε΄ρω ανα΄πτυξη της δηµοκρατι΄ας, της ευηµερι΄ας, της κοινωνικη΄ς συνοχη΄ς και της πολιτικη΄ς σταθερο΄τητας των υποψηφι΄ων χωρω΄ν· 19. να διασφαλι΄σουν επαρκει΄ς πο΄ρους ω΄στε οι αιρετοι΄ αντιπρο΄σωποι των τοπικω΄ν και περιφερειακω΄ν αρχω΄ν των υποψη΄φιων χωρω΄ν οι οποι΄ες προετοιµα΄ζουν, στο επι΄πεδο΄ τους, την ε΄νταξη των χωρω΄ν τους στην ΕΕ, να λα΄βουν κατα΄λληλη πληροφο΄ρηση και στη΄ριξη ο΄σο το δυνατο΄ν να νωρι΄τερα παρακολουθη΄σουν των θε΄ση Επιτροπη΄ς ειδικο΄τερα, τις να εργασι΄ες ει΄ναι τις και, σε — Περιφερειω΄ν· τις εθνικε΄ς κυβερνη΄σεις των υποψη΄φιων χωρω΄ν 20. να διασφαλι΄σουν ο΄τι οι αντιπρο΄σωποι των τοπικω΄ν και περιφερειακω΄ν συναφη΄ πληροφο΄ρηση σχετικα΄ µε τους τοµει΄ς αρµοδιο΄τητα΄ς τους λαµβα΄νουν αρχω΄ν ο΄λη τη κατα΄ τις διαπραγµατευ΄σεις προσχω΄ρησης στην ΕΕ· 21. να διαθε΄σουν επαρκει΄ς οικονοµικου΄ς πο΄ρους στις τοπικε΄ς και περιφερειακε΄ς αρχε΄ς και τις ενω΄σεις τους για να µπορε΄σουν να συµµετα΄σχουν ενεργο΄τερα στη διαδικασι΄α ε΄νταξης στην ΕΕ· 22. να διασφαλι΄σουν ο΄τι θα ζητηθει΄ εγκαι΄ρως η γνω΄µη των τοπικω΄ν και περιφερειακω΄ν αρχω΄ν στους τοµει΄ς αυτου΄ς, προτου΄ οι διαπραγµατευ΄σεις µε την Ευρωπαι¨κη΄ 'Ενωση εισε΄λθουν σε κρι΄σιµη φα΄ση, και ο΄τι οι τοπικε΄ς και περιφερειακε΄ς αρχε΄ς θα µπορε΄σουν να παρουσια΄σουν τις απο΄ψεις τους α΄µεσα στους κυβερνητικου΄ς διαπραγµατευτε΄ς· 23. να διασφαλι΄σουν ο΄τι θα ζητηθει΄ υποχρεωτικα΄ η γνω΄µη των τοπικω΄ν και περιφερειακω΄ν αρχω΄ν σε κα΄θε τοµε΄α στον οποι΄ο θα υπα΄ρξουν δηµοσιονοµικε΄ς και διοικητικε΄ς συνε΄πειες για τις εν λο΄γω αρχε΄ς· 24. να διασφαλι΄σουν την α΄µεση πληροφο΄ρηση των τοπικω΄ν και περιφερειακω΄ν αρχω΄ν σχετικα΄ µε τις συνε΄πειες των λυ΄σεων οι οποι΄ες κατα΄ των διαπραγµατευ΄σεων που αφορου΄ν τις αρµοδιο΄τητες των εξευρι΄σκονται ολοκλη΄ρωση την τοπικω΄ν και περιφερειακω΄ν αρχω΄ν· 25. να διασφαλι΄σουν και να διευκολυ΄νουν τις επι΄σηµες επαφε΄ς των τοπικω΄ν και περιφερειακω΄ν αρχω΄ν τους πε΄ρα απο΄ τα εθνικα΄ συ΄νορα, προκειµε΄νου να µπορε΄σουν να προετοιµα΄σουν την προσχω΄ρηση των χωρω΄ν τους στην ΕΕ στο επι΄πεδο των 17. να διασφαλι΄σουν ο΄τι διεξα΄γονται χωρι΄ς καθυστε΄ρηση οι διαπραγµατευ΄σεις προσχω΄ρησης και ο΄τι διε΄πονται απο΄ τις αρχε΄ς της εγγυ΄τητας προς τους πολι΄τες, την επικουρικο΄τητα και την αναλογικο΄τητα που θεσπι΄ζονται απο΄ τις Συνθη΄κες· διοικη΄σεω΄ν τους και της α΄σκησης των αρµοδιοτη΄των τους· 26. να προωθη΄σουν επειγο΄ντως τη συ΄σταση µεικτω΄ν επιτροπω΄ν µεταξυ΄ της Επιτροπη΄ς των Περιφερειω΄ν και των εκπροσω΄πων 29. 2. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 57/5 των τοπικω΄ν και περιφερειακω΄ν αρχω΄ν των υποψηφι΄ων χωρω΄ν· 27. να λα΄βουν µε΄τρα ω΄στε να συµπεριληφθου΄ν στον καθορισµο΄ των προτεραιοτη΄των των εθνικω΄ν προγραµµα΄των Phare οι τοπικε΄ς και περιφερειακε΄ς αρχε΄ς των κρατω΄ν για τη λη΄ψη ενι΄σχυσης µε στο΄χο τη βελτι΄ωση των θεσµω΄ν προκειµε΄νου να µπορε΄σουν να προετοιµασθου΄ν για την ολοκλη΄ρωση στα πλαι΄σια της ΕΕ· 28. η Επιτροπη΄ των Περιφερειω΄ν αναθε΄τει στον Προ΄εδρο΄ της να διαβιβα΄σει το παρο΄ν ψη΄φισµα στην Επιτροπη΄, στο Συµβου΄λιο, στο Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, στο Ευρωπαι¨κο΄ Συµβου΄λιο του Ελσι΄νκι, στα κοινοβου΄λια των κρατω΄ν µελω΄ν καθω΄ς και στις κυβερνη΄σεις και τα κοινοβου΄λια των υποψη΄φιων προς ε΄νταξη χωρω΄ν. Βρυξε΄λλες, 17 Νοεµβρι΄ου 1999. Ο Προ΄εδρος της Επιτροπη΄ς των Περιφερειω΄ν Manfred DAMMEYER Γνωµοδο΄τηση της Επιτροπη΄ς των Περιφερειω΄ν σχετικα΄ µε την «Ανακοι΄νωση της Επιτροπη΄ς στο Συµβου΄λιο, στο Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, στην Οικονοµικη΄ και Κοινωνικη΄ Επιτροπη΄ και στην Επιτροπη΄ των Περιφερειω΄ν µε θε΄µα τη “Συ΄γκλιση στους κλα΄δους των τηλεπικοινωνιω΄ν, των µε΄σων επικοινωνι΄ας και των τεχνολογιω΄ν των πληροφοριω΄ν, καθω΄ς και οι συνε΄πειες για τις κανονιστικε΄ς ρυθµι΄σεις: αποτελε΄σµατα της διαβου΄λευσης γυ΄ρω απο΄ την πρα΄σινη βι΄βλο”» (2000/C 57/02) Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΠΕΡΙΦΕΡΕΙΩΝ, ε΄χοντας υπο΄ψη την ανακοι΄νωση της Επιτροπη΄ς στο Συµβου΄λιο, στο Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, στην Οικονοµικη΄ και Κοινωνικη΄ Επιτροπη΄ και στην Επιτροπη΄ των Περιφερειω΄ν µε θε΄µα τη «συ΄γκλιση στους κλα΄δους των τηλεπικοινωνιω΄ν, των µε΄σων επικοινωνι΄ας και των τεχνολογιω΄ν των πληροφοριω΄ν, καθω΄ς και σχετικα΄ µε τις συνε΄πειες για τις κανονιστικε΄ς ρυθµι΄σεις: αποτελε΄σµατα της διαβου΄λευσης γυ΄ρω απο΄ την πρα΄σινη βι΄βλο (COM(97) 623 τελικο΄)» (COM(1998) 108 τελικο΄)· ε΄χοντας υπο΄ψη την απο΄φαση της Επιτροπη΄ς της 17ης Μαρτι΄ου 1999, να ζητη΄σει τη γνωµοδο΄τηση της ΕΤΠ σχετικα΄ µε το θε΄µα αυτο΄ συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 198Γ, 1η παρα΄γραφος, της Συνθη΄κης περι΄ ιδρυ΄σεως της Ευρωπαι¨κη΄ς Κοινο΄τητας· ε΄χοντας υπο΄ψη την απο΄φαση του Προεδρει΄ου της, της 2ας Ιουνι΄ου 1999, να αναθε΄σει την προετοιµασι΄α της γνωµοδο΄τησης στην επιτροπη΄ 3 «∆ιευρωπαι¨κα΄ δι΄κτυα, µεταφορε΄ς, κοινωνι΄α των πληροφοριω΄ν»· ε΄χοντας υπο΄ψη το σχε΄διο γνωµοδο΄τησης (CDR 191/99 rév. 1) που υιοθε΄τησε η επιτροπη΄ 3 στις 24 Σεπτεµβρι΄ου 1999 (Εισηγητη΄ς: ο κ. Schiffmann (D, PSE)· υιοθε΄τησε οµο΄φωνα κατα΄ την 31η συ΄νοδο ολοµε΄λειας της 17ης και 18ης Νοεµβρι΄ου 1999 (συνεδρι΄αση της 17ης Νοεµβρι΄ου) την ακο΄λουθη γνωµοδο΄τηση. 1. Εισαγωγη΄ Η διαβου΄λευση σχετικα΄ µε την πρα΄σινη βι΄βλο µε θε΄µα τη συ΄γκλιση Αντικει΄µενο της παρου΄σας γνωµοδο΄τησης 1. 1. τα πορι΄σµατα της δηµο΄σιας συζη΄τησης σχετικα΄ µε την πρα΄σινη βι΄βλο µε θε΄µα «Η συ΄γκλιση στους κλα΄δους των τηλεπικοινωνιω΄ν, των µε΄σων επικοινωνι΄ας και των τεχνολογιω΄ν των πληροφοριω΄ν και οι συνε΄πειες για τις κανονιστικε΄ς ρυθµι΄σεις». Η Επιτροπη΄ εξε΄δωσε την πρα΄σινη βι΄βλο στις 3. 12. 1997. ει΄ναι Ακολου΄θησε διαβου΄λευση µε θε΄µα το περιεχο΄µενο της 1. 2. πρα΄σινης βι΄βλου. Η Επιτροπη΄ εξε΄δωσε τα αποτελε΄σµατα της διαβου΄λευσης σε ε΄γγραφο εργασι΄ας () στις 29. 07. 1998. Στο εν λο΄γω ε΄γγραφο η Επιτροπη΄ ε΄θετε, εκτο΄ς των α΄λλων, ερωτη΄µατα για τρεις σηµαντικε΄ς, κατα΄ την α΄ποψη΄ της, κατηγορι΄ες προβληµα΄των ιδιαι΄τερης σηµασι΄ας κατα΄ την πρω΄τη φα΄ση της διαβου΄λευσης (προ΄σβαση σε δι΄κτυα και ευκολι΄ες πυ΄λης, επενδυ΄σεις, καινοτοµι΄α κανονιστικω΄ν και ρυθµι΄σεων µεταξυ΄ δηµο΄σιων συµφερο΄ντων και ανταγωνισµου΄). εξισορρο΄πηση περιεχοµε΄νου, παραγωγη΄