title: Ehdotus: neuvoston asetus Vietnamista peräisin olevien jalkineiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelystä

eurovoc_concepts:
Vietnam
footwear industry
fraud
import
import licence

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 16. 11. 1999 KOM(1999) 585 lopullinen 1999/0245 (ACC) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS Vietnamista peräisin olevien jalkineiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelystä (komission esittämä) 1. 2. PERUSTELUT yhteisymmärryspöytäkirjan Komissio on neuvoston 21. helmikuuta 1999 antamien ohjeiden mukaisesti neuvotellut jalkinekaupassa, jäljempänä 'yhteisymmärryspöytäkirja'. Komissio on näin ollen pyytänyt neuvostolta valtuuksia saattaa kyseinen sopimus virallisesti päätökseen. Komissio on pyytänyt neuvostoa tekemään päätöksen kyseisen sopimuksen soveltamisesta väliaikaisesti 1. tammikuuta 2000 alkaen vastavuoroisuuden periaatetta noudattaen, kunnes asianomaiset menettelyt on saatu päätökseen. petostentorjunnasta Edellä mainitulla yhteisymmärryspöytäkirjalla otetaan käyttöön kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmä, joka perustuu ilman eri toimenpiteitä myönnettäviin vienti- ja tuontitodistuksiin. Kukin liiketoimi on ilmoitettava sähköistä SIGL-verkkoa käyttäen. Tämän järjestelmän katsotaan estävän väärennettyjen vientiasiakirjojen vilpillisen järjestely yhteisymmärryspöytäkirjalla käyttöön otetun kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän täytäntöönpanemiseksi yhteisössä. vahvistaa yhteinen käytön. tarpeen On 3. Neuvostoa pyydetään näin ollen hyväksymään liitteenä oleva asetus. 2 Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS Vietnamista peräisin olevien jalkineiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelystä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja 133 artiklan, erityisesti sen ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) (4) Yhteisen kauppapolitiikan on perustuttava yhdenmukaisiin periaatteisiin. Komission petostenvastaiset yksiköt ovat löytäneet näyttöä siitä, että yhteisöön on tuotu jalkine-eriä väärien, vietnamilaista alkuperää koskevien ilmoitusten perusteella vuosina 1994–1997. ja yhteisö Vietnamin neuvotelleet Euroopan yhteisymmärryspöytäkirjan petostentorjunnasta jalkinekaupassa, jäljempänä 'yhteisymmärryspöytäkirja', jolla otetaan käyttöön kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmä harmonoidun järjestelmän/yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmään kuuluvien jalkineiden yhteisöön suuntautuvassa viennissä. hallitus ovat tarpeen On järjestelmän täytäntöönpanemiseksi Euroopan yhteisössä, vahvistaa järjestely yhteinen kaksinkertaisen tarkkailun ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. 2. Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin harmonoidun järjestelmän/yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmään kuuluviin, Vietnamista peräisin oleviin ja Euroopan yhteisöön tuotaviin tuotteisiin. Tässä asetuksessa alkuperätuotteen käsite ja menetelmät kyseisten tuotteiden alkuperän tarkistamiseksi on määritelty voimassa olevan yhteisön säännöstön mukaisesti. 3 2 artikla Edellytyksenä tämän asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden luovuttamiselle vapaaseen liikkeeseen yhteisössä on tämän asetuksen 11 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden viranomaisten tässä asetuksessa säädettyä menettelyä noudattaen myöntämän tuontitodistuksen esittäminen. 3 artikla 1. 2. 3. Vietnamin 1 artiklassa tarkoitetuille tuotteille. toimivaltaiset viranomaiset myöntävät vientitodistuksen Vientitodistuksen on oltava liitteessä I esitetyn mallin mukainen. esittää vientitodistuksen alkuperäiskappaleen tämän asetuksen Tuoja 6 artiklassa tarkoitetun tuontitodistuksen myöntämistä varten. Jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset eivät myönnä tuontitodistusta tuotteille, joille ei ole myönnetty tämän asetuksen säännösten mukaisia vientitodistuksia. 4 artikla Vienti kirjataan sille vuodelle, lähetetty. jona vientitodistuksen tarkoittamat tuotteet on 1. 2. 3. 4. 5 artikla Jäsenvaltioiden toimivaltaisten myöntämiseen käyttämien lomakkeiden on oltava liitteessä II esitetyn mallin mukaiset. viranomaisten tuontitodistusten tämän asetuksen Jäsenvaltioiden vastaanottamista tuontitodistuspyynnöistä. viranomaisten on ilmoitettava komissiolle niiden Komissio vahvistaa asian ilmoittamalla jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, tiedot Vietnamin toimivaltaisten viranomaisten toimittamia tietoja. tuontitodistuspyyntöjen vastaavatko sisältämät Tämän artiklan edellä olevissa kohdissa tarkoitetut ilmoitukset toimitetaan sähköisessä lisenssien hallinnointijärjestelmää (SIGL) käyttämällä paitsi, jos pakottavista teknisistä syistä on tarpeen käyttää väliaikaisesti muita viestintävälineitä. tekstiilituotteiden yhtenäistä muodossa 4 1. 2. 3. 6 artikla tuontitodistuksen Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset myöntävät siitä, kun tuoja on esittänyt vastaavan viiden työpäivän kuluessa esitettävä vientitodistuksen jota edeltävänä vuonna viimeistään sen vuoden 30 päivänä kesäkuuta, tavarat on lähetetty. Tuontitodistusten on oltava todistuksen alaiset liitteessä II esitetyn mallin mukaiset, ja ne ovat voimassa koko yhteisön tullialueella. alkuperäiskappaleen. Vientitodistus on Tuontitodistukset ovat voimassa kuusi kuukautta niiden myöntämispäivästä, ja asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi jatkaa voimassaoloa kolmella kuukaudella. toimivaltaisille Tuojan tuontitodistuksen saantia koskevassa pyynnössä on oltava seuraavat tiedot: jäsenvaltioiden viranomaisille esittämässä a) b) c) d) e) f) g) h) ja täydellinen osoite (myös mahdollinen puhelin- ja tuojan nimi faksinumero sekä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten antama tunnusnumero) ja alv-tunnus, jos tuoja on arvonlisäverovelvollinen, tavaranhaltijan nimi ja täydellinen osoite, viejän nimi ja täydellinen osoite, tuotteiden alkuperä- ja lähetysmaa, vientitodistusta vastaava tuotekuvaus, kunkin lähetyksen tavaramäärä, vientitodistuksen päivämäärä ja myöntämisnumero, tuojan allekirjoitus ja päiväys. Toimivaltaiset viranomaiset voivat asettamiensa ehtojen mukaisesti sallia sähköisessä muodossa esitetyt tai tulostetut pyynnöt. Kaikki asiaankuuluvat asiakirjat ja todisteet on kuitenkin oltava jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten käytettävissä. 4. Tuojia ei velvoiteta tuomaan tuontitodistuksessa ilmoitettua kokonaismäärää yhtenä lähetyksenä. 7 artikla Jäsenvaltioiden viranomaisten myöntämät tuontitodistukset ovat voimassa yhtä kauan kuin Vietnamin toimivaltaisten viranomaisten myöntämät vientitodistukset, joiden perusteella tuontitodistukset on myönnetty. 5 8 artikla Tuontitodistus myönnetään syrjintää harjoittamatta kenelle tahansa yhteisön tuojalle riippumatta tämän sijoittautumispaikasta yhteisössä. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 1 9 artikla Tuontitodistuslomakkeet ja niiden otteet laaditaan kahtena kappaleena, joista toinen, numerolla 1 merkitty on hakijalle annettava 'Vastaanottajan kappale' todistuksen myöntävälle viranomaiselle jäävä ja numerolla 2 ja toinen, Toimivaltainen viranomaisen 'Toimivaltaisen merkitty viranomainen voi hallinnollisia tarkoituksia varten liittää lisäkappaleita lomakkeeseen n:o 2. kappale'. jonka Lomakkeet painetaan valkoiselle hiokkeettomalle kirjoituspaperille, paino on 55–65 grammaa neliömetriltä. Niiden koko on 210 × 297 mm, konekirjoitusriviväli 4,24 mm (tuuman kuudesosa), ja lomakkeiden asettelua on noudatettava tarkkaan. Varsinaisen todistuksen eli kappaleen n:o 1 kummallakin puolella on lisäksi oltava punaisella painettu aaltomainen taustakuvio, joka tekee kaikki mekaanisin tai kemiallisin keinoin tehdyt väärennökset silmin havaittaviksi. Lomakkeiden painattaminen on jäsenvaltioiden tehtävä. Ne voidaan myös painaa kirjapainossa, jonka sen sijoittautumisjäsenvaltio on hyväksynyt. Jälkimmäisessä tapauksessa kussakin lomakkeessa on oltava viittaus mainittuun hyväksyntään. Kussakin lomakkeessa on oltava kirjapainon nimi ja osoite tai muut tunnistetiedot. otteille tai jonka annettava Tuontitodistuksille on viranomaiset jäsenvaltion myöntämisnumero, määrittelevät. Tuontitodistuksen numero komissiolle sähköisesti neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3030/93, sellaisena kuin se on muutettuna 10 päivänä toukokuuta 1999 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1072/19991, 14 artiklassa tarkoitettua integroitua verkkoa käyttäen. niitä myönnettäessä toimivaltaiset on ilmoitettava Todistukset kielellä tai jollakin sen virallisista kielistä. ja otteet laaditaan asiakirjan myöntävän valtion virallisella Myöntävien elinten ja kiintiöön lukemisen suorittavien viranomaisten merkinnät tehdään leimasimella. Asiakirjan myöntävien elinten leima voidaan kuitenkin korvata kuvaleimalla, johon yhdistetään lävistämällä tai todistukseen painamalla tehdyt kirjaimet ja numerot. Asiakirjan myöntävä jota ei voi viranomainen merkitsee myönnetyt määrät sellaisella tavalla, väärentää tehdä tai lisätä numeroita joka lisämerkintöjä (esim. *1 000* euroa). tekee mahdottomaksi ja Tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3030/93 liitteiden I, II, III, V, VII, VIII ja IX muuttamisesta 10 päivänä toukokuuta 1999 annettu komission asetus (EY) N:o 1072/1999 (EYVL L 134, 28. 5. 1999, s. 1) 6 7. 8. 9. 10. 11. Tuontitodistuksen kappaleen n:o 1 ja 2 kääntöpuolella on kiintiöön lukemista joko tulliviranomaiset koskevia merkintöjä varten sarake, tuonti- toimivaltaiset hallintoviranomaiset otteita annettaessa. jonka täyttävät suoritettaessa vientimuodollisuuksia tai tai Jos todistuksissa tai niiden otteissa kiintiöön lukemista koskevia merkintöjä varten varattu tila osoittautuu riittämättömäksi, toimivaltaiset viranomaiset voivat liittää niihin yhden tai useampia jatkokappaleita, joissa on vastaavat sarakkeet kuin todistusten kappaleiden n:o 1 ja n:o 2 tai todistusten otteiden kääntöpuolella kiintiöön lukemista koskevia merkintöjä varten. Kiintiöön lukemisen suorittavat viranomaiset merkitsevät leimansa puoliksi todistusten jos jatkokappaleen päälle tai, tai niiden otteiden päälle ja puoliksi jatkokappaleita on useampia, puoliksi jokaisen eri jatkokappaleen päälle. Jäsenvaltion viranomaisten myöntämillä todistuksilla ja otteilla sekä niiden ja vahvistusmerkinnöillä on kaikissa muissa tekemillä merkinnöillä jäsenvaltioissa jäsenvaltioiden oikeusvaikutukset viranomaisten antamilla asiakirjoilla ja näiden tekemillä merkinnöillä ja vahvistusmerkinnöillä. näiden samat kuin Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat tarvittaessa vaatia todistuksista tai niiden otteista käännöksen jollakin jäsenvaltion virallisella kielellä. Tuontitodistus voidaan myöntää sähköisessä muodossa edellyttäen, että tämä tuontitodistus on tietokoneverkon kautta asianomaisten tulliviranomaisten saatavilla. 10 artikla Jos vienti-, tuonti- tai alkuperätodistus varastetaan, häviää tai tuhoutuu, viejä voi pyytää asiakirjan myöntänyttä toimivaltaista viranomaista laatimaan kaksoiskappaleen perusteella. Näin myönnetyssä tämän kaksoiskappaleessa on oltava merkintä 'duplicata', 'duplicate' tai 'duplicado'. vientiasiakirjojen hallussa olevien Kaksoiskappaleessa on oltava sama päiväys kuin alkuperäisessä todistuksessa. 11 artikla asetuksessa jäsenvaltioiden tarkoitetaan Tässä 7 päivänä maaliskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/942 2 artiklan 7 kohdassa ja 30 päivänä maaliskuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 738/943 2 artiklassa mainittuja viranomaisia. toimivaltaisilla viranomaisilla 2 3 Yhteisön määrällisten kiintiöiden hallintomenettelyn käyttöönotosta 7 päivänä maaliskuuta 1994 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 520/94 (EYVL L 66, 10. 3. 1994, s. 1). Tietyistä yhteisön määrällisten kiintiöiden hallintomenettelyn käyttöönotosta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/94 soveltamista koskevista säännöksistä 30 päivänä maaliskuuta 1994 annettu komission asetus (EY) N:o 738/94 (EYVL L 87, 31. 3. 1994, s. 47). 7 Luettelo edellä tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista on julkaistu viimeksi 25 päivänä kesäkuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1369/994 liitteessä III. 12 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä siitä päivästä, jona se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, ja sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2000 yhteisymmärryspöytäkirjan soveltamisajan loppuun asti5. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 4 5 Tiettyihin Kiinan kansantasavallasta peräisin oleviin tuotteisiin vuonna 2000 sovellettavien määrällisten kiintiöiden hallinnointia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 25 päivänä kesäkuuta 1999 annettu komission asetus (EY) N:o 1369/1999 (EYVL L 162, 26. 6. 1999, s. 35). Jos yhteisymmärryspöytäkirjan soveltamisjaksoa jatketaan sen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti, komissio julkaisee siitä ilmoituksen Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa. 8 LIITE I 1. Tavaran lähettäjä (viejän toiminimi, osoite ja maa) 2. Tavaran vastaanottaja (vastaanottajan nimi, osoite ja maa) VIENTITODISTUS HARMONOIDUN JÄRJESTELMÄN 64 RYHMÄÄN KUULUVILLE TUOTTEILLE ALKUPERÄISKAPPALE (jalkineet) 3. Kuljetustapa ja reitti (jos tiedossa) 4. Myöntämisnumero 5. Vientivuosi 6. Tavaran kuvaus 7. Määrä 8. Vapaasti aluksessa - /sopimusarvo 9. Toimivaltaisen viranomaisen varmennus Allekirjoittanut vahvistettujen alkuperäsääntöjen mukaisesti. todistaa, että edellä kuvatut tavarat ovat alkuperältään vietnamilaisia yhteisön lainsäädännössä 10. Toimivaltainen viranomainen (nimi, täydellinen osoite Paikka. Pvm. ja maa). (allekirjoitus). (leima) 9 Liitteen IlisäysA Vientitodistuksen 4 kohtaa (myöntämisnumero) koskeva lisäselvitys Myöntämisnumero muodostuu seuraavista osista: - - kaksi kirjainta Vietnamin yksilöimiseksi seuraavasti: VN kaksi kirjainta aiotun määräjäsenvaltion yksilöimiseksi seuraavasti: AT = Itävalta BL = Benelux DE = Saksa DK = Tanska EL = Kreikka ES = Espanja FI = Suomi FR = Ranska GB = Yhdistynyt kuningaskunta IE = Irlanti IT = Italia PT = Portugali SE = Ruotsi - - - yksi numero myöntämisvuoden yksilöimiseksi, esim. 9 vuodelle 1999, kaksi numeroa väliltä 01–99 vientitodistuksen myöntäneen viranomaisen yksilöimiseksi, viisinumeroinen luku väliltä 50000–99999 aiottujen määräjäsenvaltioiden yksilöimiseksi. 10 LIITE II 1. Vastaanottaja 2. Myöntämisnumero (nimi,täydellinenosoite,maajaalv-numero) 3. Tuonnin aiottu paikka ja päivämäärä 4. Tavaranhaltija tai tämän edustaja 5. Myöntävä viranomainen (nimijatäydellinenosoite) (nimi,osoitejapuhelinnumero) 6. Tavaran kuvaus 7. Määrä paljousyksikköinä (pareina) 8. Arvo euroina; (CIF-hintayhteisönrajalla) 9. Lisähuomautuksia 10. Toimivaltaisen viranomaisen hyväksymismerkinnät Pvm:. Allekirjoitus:. Leima 11


title: Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi ajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden kaasumaisten ja hiukkasmaisten päästöjen sekä ajoneuvoissa käytettävien maa- tai nestekaasulla toimivien ottomoottoreiden kaasupäästöjen torjumiseksi toteutettavista toimenpiteistä annetun jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä ja neuvoston direktiivin 88/0077/ETY muuttamisesta (5734/1/1999 - C5-0028/1999 - 1997/0350(COD))

eurovoc_concepts:
air quality
approximation of laws
combustion gases
motor vehicle
natural gas
pollution control measures
reduction of gas emissions

formats: pdf print

text: 7. 7. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 189/43 Tiistai 16. marraskuuta 1999 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 7) 1 ARTIKLAN 7 KOHTA 17 b artiklan 2 kohta (direktiivi 93/0104/EY) 2. Jäsenvaltioiden on kuitenkin toteutettava tarvittavat toi- menpiteet sen varmistamiseksi, että kaikilla jäsenvaltion lipun alla purjehtivien merikalastusalusten työntekijöillä on oikeus riittävään lepoon. 2. Jäsenvaltioiden on kuitenkin toteutettava tarvittavat toi- menpiteet sen varmistamiseksi, että kaikilla jäsenvaltion lipun alla purjehtivien merikalastusalusten työntekijöillä on oikeus riittävään lepoon ja 48 tunnin viikoittaiseen enimmäistyöai- kaan 12 kuukauden pituisen vertailujakson aikana. Näistä säännöksistä ei voida tehdä poikkeuksia. (1) Neljä vuotta tämän direktiivin voimaantulopäivästä. (1) Kaksi vuotta tämän direktiivin voimaantulopäivästä. (Tarkistus 8) 2 ARTIKLAN 1 KOHTA Alaviite (Tarkistus 9) 3 a ARTIKLA (uusi) 3 a artikla Komissio tarkistaa viimeistään … (*) yhdessä jäsenvaltioi- den ja Euroopan tason työmarkkinaosapuolten kanssa mat- kustajien kuljetuksessa säännöllisissä kaupunkiliikennepal- veluissa työskenteleviä henkilöitä koskevien säädösten toimivuuden tarkoituksenaan sellaisen ehdotuksen tekemi- nen, jossa alaa lähestytään kokonaisvaltaisesti ja asianmu- kaisesti. (*) Viisi vuotta tämän direktiivin voimaantulopäivästä. 3. Ajoneuvojen kaasumaiset ja hiukkasmaiset päästöt *** II A5-0043/1999 Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parla- mentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi ajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden kaasumais- ten ja hiukkasmaisten päästöjen sekä ajoneuvoissa käytettävien maa- tai nestekaasulla toimivien ottomoottoreiden kaasupäästöjen torjumiseksi toteutettavista toimenpiteistä annetun jäsenval- tioiden lainsäädännön lähentämisestä ja neuvoston direktiivin 88/0077/ETY muuttamisesta (5734/1/1999. C5-0028/1999. 1997/0350(COD)) (Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely) Euroopan parlamentti, joka # ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (5734/1/1999 # C5-0028/1999) (1), # ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(1997) 627) (3), (1) (2) (3) EYVL C 296, 15. 10. 1999, s. 1. EYVL C 341, 9. 11. 1998, s. 74. EYVL C 173, 8. 6. 1998, s. 1. C 189/44 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 7. 7. 2000 Tiistai 16. marraskuuta 1999 # ottaa huomioon komission muutetut ehdotukset (KOM(1998) 776 (1) ja KOM(1999) 89 (2), # ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, # ottaa huomioon työjärjestyksen 78 artiklan, # ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0043/1999), hyväksyy yhteisen kannan; toteaa, että säädös annetaan yhteisen kannan mukaisesti; 1. 2. kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa EY:n 3. perustamissopimuksen 254 artiklan 1 kohdan mukaisesti; kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen asianmukaisesti ja julkaisemaan sen yhteisymmär- 4. ryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä; 5. (1) (2) kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. EYVL C 43, 17. 2. 1999, s. 25. EYVL C 103, 14. 4. 1999, s. 5. 4. Ympäristönäkökohdat energiapolitiikassa A5-0039/1999 Päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Ympäristönäkö- kohdat vahvemmin esiin yhteisön energiapolitiikassa (KOM(1998) 571. C4-0040/1999) Euroopan parlamentti, joka # ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(1998) 571 # C4-0040/1999), # ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa seuraavista asiakirjoista: # 14. marraskuuta 1996, komission valkoinen kirja Euroopan unionin energiapolitiikasta (1) # 19. marraskuuta 1997, ilmastonmuutos ja energiapolitiikka (2) # 18. joulukuuta 1997, kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin (3) # 15. toukokuuta 1998, yhteisön strategia yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon edistämiseksi ja sen kehittämisen esteiden poistamiseksi (4) # 18. kesäkuuta 1998, Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet # Yhteisön strategiaa ja toimintasuunnitelmaa koskeva valkoinen kirja (5) # 8. lokakuuta 1998, energia-alan toimien monivuotisen puiteohjelman (1998#2002) ja siihen liit- tyvien toimenpiteiden hyväksyminen (6) # 11. maaliskuuta 1999, energiatehokkuus Euroopan yhteisössä: strategia energian taloudellista käyttöä varten (7), (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) EYVL C 362, 2. 12. 1996, s. 279. EYVL C 371, 8. 12. 1997, s. 77. EYVL C 14, 19. 1. 1998, s. 178. EYVL C 167, 1. 6. 1998, s. 308. EYVL C 210, 6. 7. 1998, s. 215. EYVL C 328, 26. 10. 1998, 168. EYVL C 175, 21. 6. 1999, s. 292


title: 2000/425/EG: Kommissionens beslut av den 16 november 1999 om det stöd som Frankrike beviljat Gooding Consumer Electronics Ltd i samband med förvärvet av den tidigare Grundig-fabriken i Creutzwald [delgivet med nr K(1999) 4230] (Text av betydelse för EES) (Endast den franska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
France
State aid
aid for restructuring
control of State aid
electronics industry
infringement of EU law

formats: html pdf print

text: 6. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 165/25 KOMMISSIONENS BESLUT av den 16 november 1999 om det stöd som Frankrike beviljat Gooding Consumer Electronics Ltd i samband med förvärvet av den tidigare Grundig-fabriken i Creutzwald [delgivet med nr K(1999) 4230] (Endast den franska texten är giltig) (Text av betydelse för EES) (2000/425/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88. 2 första stycket i detta, med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samar- betsområdet, särskilt artikel 62. 1 a i detta, efter att ha anmodat de berörda parterna att lägga fram sina synpunkter i enlighet med nämnda artiklar, och av följande skäl: (1) (2) I. FÖRFARANDE Kommissionen fick genom tidningsartiklar kännedom om att de franska myndigheterna önskade bevilja stöd till den tidigare Grundig-fabriken i Creutzwald, som Gooding Consumer Electronics Ltd (nedan kallat GCE) just hade förvärvat. Med hjälp av de uppgifter som Frankrike på kommissio- nens begäran överlämnade mellan den 16 juni 1994 och den 29 mars 1995 och de handlingar som hade fogats till en skrivelse av den 5 januari 1995 kunde det fast- ställas att en del av stödet redan hade beviljats. Det rör sig om två olika stödformer: stöd till forskning och utveckling (FoU) och stöd till omstrukturering (även kallat kompletterande stöd): a) Det förstnämnda stödet uppgick till 10 miljoner franska franc (1,52 miljoner ecu) och beviljades på grundval av och i enlighet med den ordning för elektronikbranschen som kommissionen godkänt (1). b) Det andra stödet uppgick till 36 miljoner franska franc (5,5 miljoner ecu). Av detta belopp stod staten för 24 miljoner franc och de regionala myndighe- terna för 12 miljoner franc. I båda fallen rör det sig om ad hoc-åtgärder. (3) GCE köpte den tidigare Grundig-fabriken enligt en förvärvsplan, som började genomföras den 30 mars 1994, och med inriktning på två mål: att omstrukturera företaget, Gooding Electronique SA (nedan kallat GESA), och att återställa dess långfristiga lönsamhet. De hand- lingslinjer som köparen föreslog gällde framför allt i) (1) De franska myndigheterna informerades om kommissionens beslut genom en skrivelse av den 1 december 1986. omläggning av produktionen (mono-TV-apparater av hög kvalitet och införande av satellitmottagarteknik, som är en snabbt växande marknad), ii) tryggande av en del av produktionen tack vare beställningar som garan- teras av den tidigare delägaren Grundig, iii) en produk- tionsminskning och nedskärning av antalet anställda, iv) köp av ett mycket populärt märke, vilket gör det möjligt att avsätta en betydande del av de egna produkterna och v) skapande av ett distributions- och tillverkningsnät, ”Original Equipment Manufacturing” (OEM). År 1994 hade GESA 350 anställda, dvs. 38 % färre än den tidigare Grundig-fabriken med sina 562 anställda. Efter omstruktureringen och i syfte att rationalisera inve- steringarna minskade GESA kapaciteten till cirka 300 000 TV-apparater om året, jämfört med Grundigs 578 000 enheter 1990–1991. GCE/GESA gjorde inträde på den europeiska marknaden, där den beräknade produktionen enligt en marknadsstudie som de franska myndigheterna hade vidarebefordrat uppgick till 16,7 miljoner färg-TV-apparater 1993. Deras marknadsandel var således vid den tidpunkten cirka 1,74 %. Samma år var efterfrågan på den europeiska marknaden 21,5 miljoner mottagare. Den 3 och 25 juli 1995 informerade de franska myndig- heterna kommissionen om att GESA hade ingivit en konkursansökan den 22 juni 1995. Efter det, senast den inkom ytterligare upplysningar om 20 oktober 1997, företagets belägenhet samt om konkurs- och likvida- tionsförfarandena till kommissionen. De franska myndigheterna bad flera gånger under hand- läggningen av ärendet kommissionen att beakta den senaste utvecklingen inom ramen för det rättsliga förfa- randet innan den fattade beslut om att inleda ett förfa- rande enligt artikel 88. 2 i fördraget, eftersom ett sådant beslut kunde försvåra ett eventuellt köp av företaget. Tribunal de grande instance i Metz beviljade GESA en sex månaders observationsperiod, som kunde förnyas flera gånger, i enlighet med lag 85–98 av den 25 januari 1985 om konkursförfarande och likvidation av företag. Den 16 april 1997 informerade Frankrike kommis- sionen om att tribunal de grande instance den 21 februari (4) (5) (6) (7) (8) L 165/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 7. 2000 1997 hade meddelat att GESA skulle likvideras. Beslutet blev dock föremål för ett uppskov med verkställigheten eftersom en köpare, Cofidur, lade fram ett köparbud. Därefter beviljade tribunal de grande instance överlåtelse av GESA:s tillgångar till Cofidur. Cofidur skapade ett nytt som enligt de franska företag, Continental Edison, myndigheterna är helt avskilt från den tidigare verksam- heten. Den 25 juni 1997 meddelade Frankrike kommissionen sin avsikt att bevilja företaget Cofidur, som hade över- tagit GESA:s tillgångar, ytterligare stöd. Den 25 februari 1998 beslutade kommissionen efter att ha granskat stödet att inleda det förfarande som avses i artikel 88. 2 i fördraget (1). Samma dag beslutade kommissionen att inleda samma förfarande i fråga om ovan nämnda åtgärder till förmån för GESA. Frankrike informerades om detta beslut genom en skrivelse av den 22 april 1998 (2), som offent- liggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning den 11 juni 1998 (3). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter på stödet i fråga. Ingen medlemsstat in synpunkter till kommissionen inom ramen för förfa- randet. tredje part lämnade eller (9) (10) II. SYNPUNKTER INOM RAMEN FÖR FÖRFARANDET ENLIGT ARTIKEL 88. 2 I FÖRDRAGET Motiv som kommissionen framfört för att inleda förfarandet (11) Kommissionen motiverade beslutet att inleda förfarandet med följande: för statligt a) Det har inte kunnat påvisas att den transaktion som GCE föreslagit stämmer överens med Gemenskapens stöd till undsättning och riktlinjer (nedan omstrukturering av företag i svårigheter (4) kallade gemenskapens riktlinjer) eftersom det inte framlagts bevis på att den presenterade omstrukturer- ingsplanen inom en skälig tidsfrist kan trygga en för företaget. Kommissionen långfristig lönsamhet tvivlade nämligen på hur realistiska vissa antaganden var i fråga om de framtida verksamhetsvillkoren och utformningen av räkenskaperna, vilket kunde ifråga- sätta det positiva resultat som företaget förväntades nå genom omstruktureringen. Som en följd av detta kunde inga slutsatser dras när det gäller trovärdig- heten hos de räkenskaper för de tre kommande räkenskapsåren eller den beräknade likviditet och den finansieringsplan som de franska myndigheterna hade lagt fram. (1) EGT C 198, 24. 6. 1998, s. 12. (2) SG (98) D/3213. (3) EGT C 179, 11. 6. 1998, s. 9. (4) EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12. b) Det har inte påvisats att otillbörlig snedvridning av konkurrensen undviks på det marknadssegment som GESA avser att bedriva verksamhet på, dvs. högkvali- tativa mono-TV-apparater med en bildskärmsdia- 37–55 cm, gonal eftersom produktionen innan omstruktureringsplanen hade fördubblades slutförts. på c) Omstruktureringsplanen slutfördes inte på grund av allvarliga störningar i komponentleveranserna och andra svårigheter som GESA ställdes inför. Kommis- sionen ansåg i motsats till Frankrike att dessa stör- ningar berodde på interna orsaker, dvs. att de berodde på företaget. Dessutom kvarstod ett visst tvivel på om delägaren verkligen ville slutföra sin återupplivningsplan. Tvivlet bekräftades av att det stöd på tio miljoner franska franc som beviljades i enlighet med ordningen för elektronikbranschen inte kunde utbetalas eftersom de behöriga myndigheterna inte företeddes de administrativa intyg som krävs, även om forskningsarbetet hade utförts. d) Den ekonomiska situationen i GCE-koncernen, som är delägare i GESA, verkade inte ha detaljgranskats av de franska myndigheterna. Det faktum att GCE lagts ned kunde också vara ett tecken på att företaget inte hade den ekonomiska soliditet som behövs. Nedlägg- ningen av verksamheten pekade på att villkoren i gemenskapens riktlinjer troligen inte längre skulle komma att uppfyllas i framtiden. Frankrikes kommentarer (12) (13) (14) Frankrike framförde sina synpunkter för kommissionen genom skrivelser av den 20 maj och av den 18 juni 1998. Frankrike avvisade först och främst kommissionens tvivel i fråga om de prognoser som återställandet av företagets lönsamhet skulle baseras på. Prognoserna ansågs inte vara orealistiska eftersom tillväxt väntas inom marknadsnischen för allt eftersom hushållen gradvis i allt större utsträckning skaffar fler apparater. Dessutom gick strategin ut på att delvis ersätta den asiatiska importen genom att utnyttja en uttrycklig efterfrågan från stora distributionskedjor. små TV-apparater Enligt Frankrike kan ökningen av omsättningen med över 80 % mellan åren 1994 och 1996 förklaras med att omsättningen från början (1994) var så låg i förhållande till Grundig-fabrikens produktion. Frankrike under- stryker vidare att GESA inte led av brist på beställningar, utan av svårigheten att tillgodose dessa på grund av störningar som uppkommit av yttre orsaker under tidsperioden i fråga. Frankrike anser också att störning- arna berodde på en otillräcklig tillgång till katodrör till följd av en industriolycka som drabbade en av GESA:s viktigaste leverantörer. (15) (16) (17) (18) 6. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 165/27 (21) Prognoserna för minskning av GESA:s produktionskost- nader grundade sig på utvecklingen av det nya starkt integrerade och flexibla chassiet G 1000, som därmed är lätt att anpassa till de olika normerna i Europa. Progno- serna stödde sig också på en effektiv produktionsanlägg- ning som är ytterst automatiserad och därmed anpassad till tillverkning av ett chassi som är mycket mer integ- rerat än i de konkurrerande asiatiska produkterna inom detta marknadssegment. till Frankrike företagets understryker att Sammanfattningsvis ursprunget svårigheter huvudsakligen ligger i delägarnas ovanliga och oförutsedda agerande samt att kombinationen av ofördelaktiga händelser (dvs. beställningsmisstag och brist på vissa elektroniska komponenter och katodrör) flerfaldigade effekterna av var och en av de oförutsedda omständigheterna och försvårade i synnerhet GESA:s verksamhet. Att omstruk- tureringsplanen misslyckades skulle således ha berott på yttre orsaker. Slutligen var det nödvändigt att producera stora volymer för att kunna utnyttja denna automatisering fullt ut. Detta mål kunde inte nås på grund av störningar i komponentleveranserna och eftersom det var omöjligt att saluföra märket Continental Edison. De franska myndigheterna uppger i detta sammanhang att även andra tillverkare av konsumtionselektronik vid samma tid valde att öka produktionen i Europa av liknande produkter och att samtidigt minska importen från Asien. Frankrike avvisar kommissionens argumentering om att stödet kan ha lett till snedvridning av konkurrensen mellan gemenskapstillverkare. GESA försökte nämligen inte ta sig in i den nisch där de ledande europeiska märkestillverkarna är verksamma (utom när det gäller tillverkningen åt Grundig), utan tvärtom i nischen för mycket billiga produkter som huvudsakligen importeras från Asien och som tillverkas i gemenskapen endast i ringa omfattning. Frankrike tillbakavisar påståendet att landets myndig- heter inte skulle ha granskat GCE-koncernens ekono- miska ställning i tillräcklig omfattning; koncernen var vid tidpunkten för köpet relativt okänd i Frankrike på grund av att den var medelstor och inte närvarande på den franska marknaden. Tvärtom bekräftar Frankrike att myndigheterna utfört de undersökningar som behövdes för att försäkra sig om att GCE var livskraftigt. Dessa undersökningar visade att det brittiska företaget hade ett gott rykte baserat i synnerhet på dess närvaro på en expanderande marknad (framför allt satellitmottagning), chefens och den största delägarens personliga anseende och affärsförbindelserna med Grundigkoncernen. (19) Däremot tvivlade Frankrike liksom kommissionen på om delägarna i GCE verkligen ville slutföra den plan de utarbetat. Delägarna fullgjorde nämligen inte alla sina åtaganden, löftet att diversifiera verksamheten i Creutzwald. Förflyttningen av satellitmottagarproduk- tionen utgjorde en viktig del av planen, eftersom det var meningen att denna skulle tillföra fabriken ett betydande verksamhetstillskott. t. ex. (20) Delägarnas agerande begränsade dessutom företagets till- gängliga resurser, eftersom det var omöjligt att utbetala FoU-stödet och banklån, vilket berövade företaget på 53 miljoner franska franc. Det är dock ännu allvarligare att man misstänker att det förekommit förskingring. III. BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA (22) Det kompletterande stödet till GESA utgör statligt stöd i fördraget, eftersom detta enlighet med artikel 87. 1 i offentliga en möjlighet till omstrukturering utan att det behövde stå för samtliga kostnader på det sätt som vilket annat företag som helst borde göra i en normal marknadssitua- tion. stöd gav det mottagande företaget (23) (24) (25) (26) Vidare är konkurrensen inom den europeiska TV-sektorn hård, vilket konstaterades när detta förfarande inleddes, och detta beror på att priserna ständigt sjunker och på att en betydande andel av produkterna kommer från tredje land. Enligt de uppgifter som kommissionen har till sitt förfogande var Frankrikes andel av färg-TV- handeln inom gemenskapen i genomsnitt 18,7 % 1992 till och för 15,7 % 1996. Frankrike uppvisade ett underskott i handelsbalans när det gäller denna handel inom gemen- skapen under hela perioden 1992–1996, med undantag av 1993 då landet hade ett litet överskott. 19,05 % 1993 sjunka sedan att Kommissionen beklagar att Frankrike inte anmälde detta omstruktureringsstöd till kommissionen i så pass god tid att den kunde ha tagit ställning till stödet i enlighet med artikel 88. 3 i fördraget. Genom att inte anmäla detta stöd underlät Frankrike att uppfylla sina skyldigheter enligt fördraget. Samma skyldigheter åsidosattes ytterli- gare en gång när Frankrike beslutade att utbetala det utlovade stödet utan att kommissionen hade tagit ställ- ning till dess förenlighet med den gemensamma mark- naden. Stödet är därför olagligt. Stödet är inte förenligt med den gemensamma mark- naden i enlighet med undantagen i artikel 87. 2 i fördraget, eftersom det inte utgör stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter eller stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser. Vidare är undantaget enligt artikel 87. 2 c inte heller tillämpligt. Stödet kan inte heller anses förenligt i enlighet med artikel 87. 3 a, b och d. Det syftar nämligen inte till att främja den ekonomiska utvecklingen i en region där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning på det sätt som avses i L 165/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 7. 2000 i enlighet med kommissionens medde- artikel 87. 3 a, lande om den metod som används för tillämpning av artikel 92. 3 c på nationellt regionalstöd (1). Stödet är vidare inte avsett att främja ett viktigt projekt av europe- iskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i en skydda medlemsstats kulturen eller bevara kulturarvet. ekonomi och inte heller att (32) GESA:s ursprungliga produktionskapacitet reducerades till 300 000 enheter om året. Grundigs beställningar av GESA tryggade i själva verket GESA:s hela verksamhet 1994, dvs. 160 000 apparater och olika mindre helheter. Med beaktande av att produktionen nu inrik- tades på tillverkning av TV-apparater av litet format skulle man enligt planen öka produktionsvolymen under de följande åren i syfte att tillgodose efterfrågan inom detta segment. (27) Därför bör undersökningen av huruvida stödet är fören- ligt begränsas i artikel 87. 3 c mot till undantaget bakgrund av gemenskapens tillämpliga riktlinjer. (28) Enligt gemenskapens riktlinjer anser kommissionen att de nämnda stödtyperna, om vissa villkor uppfylls, kan bidra till utvecklingen av ekonomisk verksamhet utan att påverka handeln på ett sätt som skulle strida mot intresse. För att kommissionen skall gemenskapens kunna godkänna stöd måste omstruktureringsplanen uppfylla samtliga allmänna villkor, och i synnerhet att den långfristiga lönsamheten återställs, att konkurrensen inte snedvrids otillbörligt, att stödet står i proportion till kostnaderna för och fördelarna med omstruktureringen och att hela planen genomförs. (29) Anledningen till att ett förfarande inleddes var att vissa uppgifter som tillställts kommissionen pekade på att vissa villkor i gemenskapens riktlinjer inte var uppfyllda. (30) Inledningsvis kan det påpekas att den treåriga omstruk- tureringsplanen, som började genomföras när GCE köpte Grundig-fabriken den 30 mars 1994, inte kunde slutföras, vilket framgår av konkursansökan den 22 juni 1995. Frankrike anser likväl att GESA:s konkursansökan lite över ett år efter att omstruktureringsplanen inleddes inte är ett bevis på att verksamhetsprognoserna och de ekonomiska prognoserna skulle ha varit orealistiska när stödet beviljades. Kommissionen måste således granska hur relevant planen är med avseende på kraven i gemen- skapens riktlinjer vid den tidpunkt då köparen presente- rade beslutet om att investera i den tidigare Grundig- fabriken för de franska myndigheterna. Förekomsten av en omstruktureringsplan baserad på realistiska antaganden om återställd lönsamhet (33) (34) Kommissionen noterar att denna produktionsökning var en av de avgörande förutsättningarna för tryggande av projektets lönsamhet eftersom en automatisering av till- verkningsprocessen krävde höga produktionsnivåer för att vara lönsam. Vidare hade produktionen, även om en fördubbling av produktionen på två år planerades, nått samma storleksordning som Grundigs före starten, cirka åren 1992–1993 (och nästan 500 000 apparater 600 000 föregående år), och detta inom segmentet för apparater av litet format, som är mer lovande än det inom vilket Grundig var verksamt (stort format) innan företaget avstod från fabriken. Frankrike motiverar intrånget på marknaden för små skärmar med att det gradvis blir allt vanligare med flera apparater i hushållen; denna marknad kännetecknades vid den tiden av ett priskrig mellan de största tillver- karna som hade pågått sedan början av 1990-talet. Denna marknadstrend under åren 1993–1995 bekräftas av 1997 års översikt över gemenskapsindustrin (Pano- rama de l'Industrie Communautaire de 1997), enligt vilken största delen av försäljningen gäller köp för att byta apparat eller köp av en andra apparat. (35) GESA:s strategi byggde på en klar efterfrågan från stora distributionskedjor. Därför krävdes lokala och konkur- renskraftiga kvalitetstillverkare med flexibla möjligheter att producera TV-apparater både av eget märke och av andra, avsedda att ersätta billiga asiatiska produkter. Enligt de uppgifter som Frankrike tillhandahållit önskade de stora distributionskedjorna hitta en ersättare för denna produktion, som inte alltid var tillförlitlig och därmed hade en dyr efterköpsservice samt vars leve- ranstider inte längre var anpassade till fluktuationer i efterfrågan. (31) återställandet av Enligt dessa myndigheter byggde GESA:s långfristiga lönsamhet inom en rimlig tid på realistiska prognoser. Utvecklingen av omsättningen, som kommissionen noterat den när förfarandet inleddes, pekade på en ökning med över 80 % mellan 1994 och 1996. En sådan utveckling byggde enligt Frankrike på en mycket blygsam referensomsättning, dvs. en mycket låg utgångsnivå på produktionen i förhållande till produk- tionen i den tidigare Grundig-fabriken. (36) Eftersom det rörde sig om en uttrycklig begäran från de stora distributionskedjorna, dvs. en viktig avyttrings- kanal (en tredjedel av marknaden 1993) var det berät- tigat att vänta sig ett kraftig ökning av försäljningen. Det bör dessutom tilläggas att 1993 utgjorde tillverkningen av TV-apparater av litet format endast hälften av den europeiska efterfrågan inom detta segment (4,1 miljoner tillverkade apparater, medan efterfrågan var 8,3 miljoner) (2), eftersom huvuddelen av den europeiska importen var inom detta segment. (1) EGT C 282, 26. 10. 1995, s. 11. (2) Källa: Grundig. 6. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 165/29 (37) Vissa medelstora europeiska tillverkare har för övrigt valt denna strategi, i Frankrike, Mivar, t. ex. Kasui Italien samt Elba i Spanien. Formenti och Imperial i Således måste den slutsatsen dras att GESA:s val inte verkar onormalt eftersom det är vanligt att andra tillver- kare av samma storlek i andra medlemsstater gjort samma val. (38) Att denna strategi var välgrundad bekräftades snabbt eftersom GESA övertygade de stora distributionsked- jorna i Europa å ena sidan med sin produktserie G 1000 med ett starkt integrerat chassi som är pålitligt och möjligt att anpassa till samtliga europeiska standarder, å andra sidan med sin kapacitet att snabbt svara på efter- frågan på en marknad som blivit mycket säsongsbe- tingad. Det är därmed inte bristen på beställningar som skapade svårigheter för företaget, utan svårigheten att tillgodose dessa på grund av störningar i leveranserna. (39) (40) (41) Kommissionen konstaterade när förfarandet inleddes att GESA avsåg att tillverka TV-apparater till synnerligen konkurrenskraftiga priser som kunde jämföras med de asiatiska produkterna. Kommissionen ifrågasatte företa- gets förmåga att nå en kostnadsnivå som är jämförbar med den importerade produktionen, i synnerhet när det gäller arbetskraften. Frankrike preciserade inom ramen för förfarandet att företaget inte hade som syfte att nå samma produktions- kostnader som de asiatiska tillverkarna. I själva verket accepterar de stora distributionskedjorna, som vanligen eftersträvat låga priser, uttryckligen en viss merkostnad för europeiska produkter om de är av bättre kvalitet och leveranserna så pass problemfria att det är möjligt att upprätthålla samma marginaler som för importerade produkter. Färre apparater returneras till efterköpsser- vicen och det finns kapacitet att tillgodose en mycket periodisk efterfrågan samtidigt som reservlagren kan minskas, vilket gör det möjligt att kompensera en viss merkostnad för köp. Vidare baserade sig GESA:s sänkta produktionskostnader på utvecklingen av det nya chassiet G 1000 och på en effektiv produktionsanläggning som är ytterst automati- serad och därmed anpassad till tillverkning av ett chassi som är mycket mer integrerat än hos de asiatiska konkurrenterna inom detta marknadssegment. Det var naturligtvis nödvändigt att producera stora volymer för att fullt ut kunna dra nytta av denna automatisering och därmed dra ned på arbetskraftskostnaderna. Detta lät sig dock inte göra på grund av de nämnda störningarna i leveranserna. (42) Med beaktande av det ovan anförda anser kommissionen att antagandena om utformningen av räkenskaperna i själva verket byggde på realistiska utvecklingsmöjligheter tack vare utnyttjandet av en ny och allt större nisch på den berörda marknaden. Vidare var den planerade åter- hämtningen för räkenskapsår företaget under sammanhängande, gradvis tilltagande och baserad på strukturella förbättringar (diversifiering inom tillväxts- segment, köparen tillför ny teknik, reducerade arbets- tre kraftskostnader i förhållande till omsättningen, upprätt- hållna investeringar i forskning och utveckling) i till- räcklig omfattning för att vara trovärdig och kunna garantera lönsamhet. Resultatet av verksamheten skulle således förbättras och efter omstruktureringen nå 5,2 % av omsättningen före skatt och 1,4 % netto efter skatt. (43) Vidare pekade de ekonomiska beräkningarna för 1996, dvs. när omstruktureringen skulle ha varit slutförd, på en sund soliditetssituation och ett klart positivt betal- ningsflöde. Skuldsättningsgraden normaliserades efter en investeringsbetingad ökning under de första åren av omstruktureringen. Avkastningen på eget kapital beräk- nades ligga kring 15 % när omstruktureringen genom- förts. (44) Det bör också tilläggas att räkenskapsåret 1994 avslu- tades med positiva nettoresultat, även om resultatet enligt omstruktureringsplanen beräknades bli negativt. Det bör här erinras om att resultatet beror enbart på de beställningar som Grundig hade åtagit sig att göra av GESA. (45) Kriteriet för återställande av lönsamheten i gemen- skapens riktlinjer iakttas således i den plan som lagts fram av köparen av den tidigare Grundig-fabriken. Förebyggande konkurrensen av otillbörlig snedvridning av (46) Kommissionen konstaterade när förfarandet inleddes att det kunde antas att GESA:s produktion skulle ersätta andra gemenskapstillverkares produktion snarare än importen från tredje land, i synnerhet med beaktande av GESA:s avsikt att reducera kostnader. Det var således inte uteslutet att stödet skulle ge upphov till en otill- börlig snedvridning av konkurrensen. ledande (47) Nu konstaterar kommissionen dock att GESA inte tog sikte på marknadsnischen för europeiska märkestillverkare, med undantag av produktionen för Grundigs räkning, utan i stället på nischen för mycket billiga produkter som huvudsakligen importeras från Asien. Dessutom skulle den produktion som Grundig svarade för som underleverantör förbli relativt stabil över tiden. Vidare eftersträvade GESA inte samma produktionskostnader som de asiatiska tillverkarna, utan jämförbara kostnader med beaktande av skillnader i kvalitet mellan produkterna. (48) Att de stora distributionskedjorna efterfrågade GESA:s produkter beror på kvaliteten och inte på stödets eventu- ella effekter på det slutliga försäljningspriset. Eftersom dessa kedjor helt tydligt var beredda att acceptera en merkostnad för kvalitativt sett bättre produkter är det skäligt att tänka sig att GESA:s produktion skulle ha ersatt den importerade produktionen snarare än andra Ingen av dessa europeiska konkurrenters produktion. konkurrenter har inom ramen för det pågående förfarandet protesterat hos kommissionen att stödet till GESA skulle ha finansierat en strategi som kan komma dem till skada. för övrigt L 165/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 7. 2000 (49) Trenden i fråga skulle logiskt sett kunna sprida sig med tanke på differensen på över 4 miljoner apparater mellan efterfrågan på TV-apparater av litet format i Europa och den europeiska tillverkningen. Och enligt de uppgifter som Frankrike tillhandahållit valde faktiskt andra företag för konsumtionselektronik, såsom Sanyo och Sharp, vid samma tid att öka produktionen i Europa av liknande produkter genom att minska importen från de asiatiska låglöneländerna för att dra nytta av den konkurrens- fördel som erbjuds av starkt automatiserade produk- tionsanläggningar och en högre kvalitet, och att samti- digt gardera sig mot tullar och antidumpningsavgifter. (50) Med beaktande av att den planerade produktionsök- ningen när det gäller denna typ av produkter inte riske- rade att ske på bekostnad av tillverkningen inom gemen- skapen, utan snarare att delvis ersätta importerade produkter från tredje land anser kommissionen att vill- koret för förebyggande av otillbörlig snedvridning av konkurrensen uppfylls. (54) (55) (51) (52) i Kommissionen noterar också att tillverkningskapaciteten vid fabriken minskade märkbart samband med förvärvet. Det var med beaktande av den planerade produktionsökningen inte uteslutet att även tillverk- ningskapaciteten kunde öka. Kommissionen bedömer likväl i enlighet med gemenskapens riktlinjer att de till- gängliga uppgifterna inte berättigar ett krav på reducerad omstruktureringsperioden, kapacitet eftersom det inte rådde strukturell överkapacitet inom det segment som GESA siktade på när omstrukture- ringsplanen utarbetades; detta enligt den marknadsstudie som de franska myndigheterna tillhandahöll. slutet vid av Stöd som står i proportion till kostnaderna Stödet bör, även i detta fall enligt gemenskapens rikt- linjer, stå i proportion till kostnaderna och fördelarna med omstruktureringen. Detta förutsätter bland annat att stödmottagarna normalt sett i betydande omfattning skall bidra till omstruktureringsplanen med egna medel eller genom extern finansiering som erhållits på mark- nadsvillkor. I det aktuella fallet uppgår stödet till 46 miljoner franska franc, av vilka 10 miljoner enligt den ordning för elektronikbranschen som kommissionen godkänt. Dessutom stödde finansieringen av förvärvet på ett kapital av 80 miljoner franska franc som GCE tillhandahöll och på 75 miljoner franska franc för finansiering av tidigare sociala åtgärdspaket. Totalbe- loppet för transaktionen var alltså 201 miljoner franska franc. Stödet till omstruktureringen utgör 18 % av detta totalbelopp. Det offentliga stödet verkar anpassat efter totalfinansieringen av förvärvet, som i stor utsträckning understöds av privata företag. sig Genomförande av hela omstruktureringsplanen (53) Enligt Frankrike påverkar avvecklingen av GESA den 22 juni 1995 inte på något sätt bedömningen av om det statliga stöd som beviljades 1994 var förenligt med den gemensamma marknaden. Eftersom gemenskapens rikt- skall linjer även kräver att omstruktureringsplaner genomförs fullt ut bör man granska orsakerna till att detta inte kunnat göras i GESA:s fall. flera Kommissionen noterar i detta sammanhang att faktorer har av omstrukture- stört genomförandet ringsplanen. I föreliggande fall rörde det sig om att det inte var möjligt att tillgodose beställningar, vilket berodde dels på bristen på elektroniska komponenter och katodrör, dels på svårigheterna i samband med salu- föringen av märket Continental Edison. Kommission bedömer till följd av de förklaringar Frank- rike tillhandahållit inom ramen för det aktuella förfa- randet att störningarna i komponentleveranserna mindre än ett år efter fabriksförvärvet delvis kan anses bero på icke förutsebara orsaker utanför företagets kontroll på grund av leveransproblem som en av de viktigaste leve- rantörerna råkat ut för. Förklaringen är den att Thomson plötsligt avbröt leveranserna av katodrör. Denna kompo- nent, som utgör omkring en tredjedel av kostnaderna, är mycket viktig och den är tekniskt knuten till det elektro- niska chassiet, vilket inte tillåter ett snabbt byte av leve- rantör, och därför medförde avbrottet i leveranserna att GESA:s produktion sjönk avsevärt. Frankrike uppger för övrigt att konkurrerande företag inte heller kunde före- komma denna risk för otillräcklig tillgång, i synnerhet Daewoo, som startade en TV-fabrik i Moselle samtidigt som GESA. (56) Däremot anser kommissionen att företagets beställnings- misstag beror på inre orsaker, dvs. ligger på delägarnas ansvar. De franska myndigheterna konstaterade detta i samband med granskningen av stödet i fråga. Misstagen fick en multiplikatoreffekt på den otillräckliga tillgången. (57) GESA kunde inte använda märket Continental Edison, som skulle ha erbjudit en möjlighet att avsätta en bety- dande mängd produkter tack vare märkets ryktbarhet. Detta berodde på att förhandlingarna mellan GESA och märkets tidigare ägare, Thomson SA, pågick så pass länge. Oenigheten gällde vilken mängd produkter GESA skulle ha kunnat avsätta under märket i fråga. När förfa- randet förhand- inleddes noterade kommissionen att lingar om sådana klausuler är mycket vanliga och därmed förutsebara. Frankrike erkände detta, men anser att det är mycket ovanligt att svårigheter i förhandling- arna används som en förevändning av den tidigare ägaren för att skjuta upp undertecknandet av kontraktet under flera månader. Frankrike anser vidare att det inte kunde ha förutsetts att den ena parten skulle använda denna klausul till ett annat syfte. Förhandlingarna avslu- tades inte förrän efter att GESA lämnat in sin konkur- sansökan i augusti 1995, dvs. när företaget redan befann sig i en svår situation. Kommission anser emellertid att GCE inte visat prov på verkliga ansträngningar för att slutföra förhandlingarna i god tid, vilket skulle ha möjliggjort användning av märket Continental Edison. 6. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 165/31 (58) Det faktum att den eventuella köparen inte fullgjort sina löften i samband med förslaget till omstrukturering ledde slutligen till att företaget hade begränsad tillgång till resurser. Delägarna varken breddade verksamheten vid fabriken eller överförde produktionen av satellitmot- tagare till Creutzwald. Dessutom kunde inte FoU-stödet (10 miljoner franska franc) – som hade beviljats på grundval av och i enlighet med en ordning som kommissionen godkänt utbetalas eftersom verifikaten saknades, även om investeringen redan gjorts. Till detta kommer att delägarna genom att vägra att överlämna en konsoliderad koncernredovisning att ompröva krediter på 53 miljoner franska franc i finan- sieringsplanen. Det är således tydligen inte GCE Ltd- koncernens antagna insolvens som är orsaken till att GESA lämnat in konkursansökan, utan att moderbolaget inte överlämnat information om koncernens ekono- miska situation. fått bankerna (59) (60) (61) Finansierings- och omstruktureringsplanen grundade sig således på att delägarna skulle fullgöra sina åtaganden. Frankrike misstänker även att förskingring förekommit och har därför inlett en förundersökning i ärendet. Enligt pressuppgifter från den tiden skulle betydande penning- belopp ha överförts från GESA till företag inom GCE- koncernen. Enligt samma källor lär rättsmyndigheterna bl. a. vara intresserade av hur det offentliga stöd som GESA erhållit har använts. Frankrike bekräftar kommissionens tvivel i samband med att förfarandet inleddes när det gäller om delägarna i GCE verkligen ville följa den plan de hade föreslagit. I detta fall var delägarnas agerande, vare sig det rör sig om inre eller yttre orsaker, under inga omständigheter förut- sebart och raserade varje möjlighet att trygga fabrikens fortlevnad, till och med trots de franska myndigheternas vilja. Delägarnas agerande är således av stor vikt när det förklara varför omstruktureringsplanen inte gäller att kunde slutföras. I detta sammanhang försäkrade Frankrike kommissionen om att landet hade genomfört samtliga undersökningar som behövdes för att fastställa vilket tillstånd GCE verk- ligen befann sig i. Dessa undersökningar visade att ingenting i affärskretsarna, i synnerhet specialiserade företag, tydde på att GCE befann sig i svårigheter. Det framstår som om företaget hade ett gott rykte baserat bl. a. på sin ställning på en tillväxtmarknad, på chefens och den största delägarens personliga anseende och på företagets affärsförbindelser med Grundig-koncernen. IV. SLUTSATSER (63) Med beaktande av det ovan anförda drar kommissionen den slutsatsen att GESA:s omstruktureringsplan var trovärdig, baserade sig på realistiska antaganden om de framtida verksamhetsförutsättningarna och erbjöd en möjlighet att återställa företagets långfristiga lönsamhet. Däremot var genomförandet av denna plan ett misslyck- ande som ledde till att företaget ingav sin konkursan- sökan. Orsakerna till detta står att finna delvis bland externa faktorer såsom tillfälliga avbrott i leveranserna, men framför allt sina åtaganden när det gäller att finansiera och bredda produktionen. Detta strider mot ett av de allmänna vill- koren i gemenskapens regelverk för omstrukturering- sstöd, dvs. att företaget skall genomföra hela omstruktu- reringsplanen. i att köparen inte fullgjort (64) Därför kan det stöd på 36 miljoner franska franc som de franska myndigheterna beviljat GESA, av de orsaker som anges ovan, inte omfattas av det undantag som avses i artikel 87. 3 c i fördraget; detta i enlighet med gemen- skapens riktlinjer. (65) Om stöd inte är förenligt med den gemensamma mark- naden skall kommissionen utnyttja den möjlighet som den tillerkänns genom den dom som Europeiska gemen- skapernas domstol meddelat den 12 juli 1973 i mål 70/72, kommissionen mot Tyskland (1), som bekräftas genom domen av den 24 februari 1987 i mål 310/85, Deufil mot kommissionen (2) och domen av den 20 september 1990 i mål C-5/89, kommissionen mot Tysk- land (3), och förplikta en medlemsstat att av stödmot- tagaren återkräva allt stöd som beviljats på olaga grund. Återbetalning är nödvändig för att återställa den tidigare situationen genom att undanröja de ekonomiska fördelar som mottagaren av det olagliga stödet otillbörligen kunnat utnyttja efter den dag då stödet beviljades. (66) Stödet skall återkrävas i enlighet med förfarandereglerna i fransk lagstiftning. Stödbeloppet ger upphov till ränta som räknas från den dag då stödet beviljats till dess att stödet faktiskt återbetalats. Räntan beräknas på grundval av den kommersiella räntan, i enlighet med referens- räntan för beräkning av bidragsekvivalenten för regional- stöd. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 (62) Det visade sig likväl att det tvivel i fråga om den verkliga viljan att följa den föreslagna planen som kommissionen gav uttryck för redan när förfarandet inleddes bekräf- tades genom oegentligheterna i GESA:s största delägares, GCE-koncernens, agerande. Det statliga stöd som Frankrike genomfört förmån för företaget Gooding Electronique SA till ett belopp av 36 miljoner franska franc är oförenligt med den gemensamma marknaden. till (1) Rättfallssamling 1973, s. 813. (2) Rättfallssamling 1987, s. 901. (3) Rättfallssamling 1990, s. I–3437. L 165/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 7. 2000 Artikel 2 Artikel 3 1. Frankrike skall vidta samtliga åtgärder som behövs för att från stödmottagaren återkräva det stöd som avses i artikel 1 och som redan olagligen utbetalats till stödmottagaren. 2. Återkravet skall ske utan dröjsmål i enlighet med förfar- andena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut. Det stöd som skall återkrävas skall innefatta ränta som löper från den dag då stödet stod till stödmottagarens förfo- gande till den dag stödet har återbetalats. Räntan skall beräknas på grundval av den referensränta som används för beräkning av bidragsekvivalenten inom ramen för regionalstöd. Frankrike skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet. Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike. Artikel 4 Utfärdat i Bryssel den 16 november 1999. På kommissionens vägnar Mario MONTI Ledamot av kommissionen


title: Νομοθετικό ψήφισμα του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με την κοινή θέση που καθόρισε το Συμβούλιο για την έκδοση οδηγίας που αφορά την προσέγγιση των νομοθεσιών των κρατών μελών σχετικά με τα μέτρα που πρέπει να ληφθούν κατά των εκπομπών αερίων και σωματιδιακών ρύπων από τους κινητήρες ανάφλεξης με συμπίεση που χρησιμοποιούνται σε οχήματα, καθώς και κατά των εκπομπών αερίων τύπων από κινητήρες επιβαλλόμενης ανάφλεξης που τροφοδοτούνται με φυσικό αέριο ή υγραέριο και χρησιμοποιούνται σε οχήματα, και σχετικά με την τροποποίηση της οδηγίας 88/0077/ΕΟΚ (5734/1/1999 - C5-0028/1999 - 1997/0350(COD))

text: 7. 7. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 189/43 Τρι΄τη, 16 Νοεµβρίου 1999 ΚΟΙΝΗ ΘΕΣΗ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ ΤΡΟΠΟΛΟΓΙΕΣ ΤΟΥ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟΥ (Τροπολογι΄α 7) ΑΡΘΡΟ 1, ΠΑΡΑΓΡΑΦΟΣ 7 Άρθρο 17β, παρα΄γραφος 2 (Οδηγι΄α 93/0104/ΕΚ) Τα κρα΄τη µε΄λη λαµβα΄νουν, ωστο΄σο, τα αναγκαι΄α µε΄τρα για 2. να εξασφαλι΄σουν ο΄τι ο΄λοι οι εργαζο΄µενοι σε αλιευτικα΄ ποντοπο΄ρα πλοι΄α που φε΄ρουν σηµαι΄α κρα΄τους µε΄λους, δικαιου΄νται επαρκη΄ ανα΄παυση. Τα κρα΄τη µε΄λη λαµβα΄νουν, ωστο΄σο, τα αναγκαι΄α µε΄τρα για 2. να εξασφαλι΄σουν ο΄τι ο΄λοι οι εργαζο΄µενοι σε αλιευτικα΄ ποντοπο΄ρα πλοι΄α που φε΄ρουν σηµαι΄α κρα΄τους µε΄λους, δικαιου΄νται επαρκη΄ ανα΄παυση και ανω΄τατο αριθµο΄ 48 εβδοµαδιαι΄ων ωρω΄ν εργα- σι΄ας για περι΄οδο αναφορα΄ς 12 µηνω΄ν. Οι διατα΄ξεις αυτε΄ς δεν επιδε΄χονται εξαι΄ρεση. (1) Τε΄σσερα ε΄τη µετα΄ την ηµεροµηνι΄α ενα΄ρξεως ισχυ΄ος της (1) ∆υ΄ο ε΄τη µετα΄ την ηµεροµηνι΄α ενα΄ρξεως ισχυ΄ος της παρου΄σας παρου΄σας οδηγι΄ας. οδηγι΄ας. (Τροπολογι΄α 8) ΑΡΘΡΟ 2 (Υποσηµει΄ωση) (Τροπολογι΄α 9) ΑΡΘΡΟ 3α (νε΄ο) Άρθρο 3α Κατο΄πιν διαβουλευ΄σεων µε τα κρα΄τη µε΄λη και µε τους κοινω- νικου΄ς εται΄ρους σε ευρωπαι¨κο΄ επι΄πεδο η Επιτροπη΄, το αργο΄- τερο στις … (*), προβαι΄νει σε επανεξε΄ταση της εφαρµογη΄ς των διατα΄ξεων ο΄σον αφορα΄ τους εργαζο΄µενους στις υπηρεσι΄ες των τακτικω΄ν αστικω΄ν µεταφορω΄ν, µε σκοπο΄ να προτει΄νει µια συνεκτικη΄ και κατα΄λληλη προσε΄γγιση στον εν λο΄γω τοµε΄α. (*) πε΄ντε ε΄τη απο΄ την ηµεροµηνι΄α ενα΄ρξεως ισχυ΄ος της παρου΄σας οδηγι΄ας 3. Εκποµπε΄ς αερι΄ων και σωµατιδιακω΄ν ρυ΄πων απο΄ οχη΄µατα ***II A5-0043/1999 Νοµοθετικο΄ ψη΄φισµα του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου σχετικα΄ µε την κοινη΄ θε΄ση που καθο΄ρισε το Συµ- βου΄λιο για την ε΄κδοση οδηγι΄ας που αφορα΄ την προσε΄γγιση των νοµοθεσιω΄ν των κρατω΄ν µελω΄ν σχετικα΄ µε τα µε΄τρα που πρε΄πει να ληφθου΄ν κατα΄ των εκποµπω΄ν αερι΄ων και σωµατιδιακω΄ν ρυ΄πων απο΄ τους κινητη΄ρες ανα΄φλεξης µε συµπι΄εση που χρησιµοποιου΄νται σε οχη΄µατα, καθω΄ς και κατα΄ των εκποµπω΄ν αερι΄ων τυ΄πων απο΄ κινητη΄ρες επιβαλλο΄µενης ανα΄φλεξης που τροφοδοτου΄νται µε φυσικο΄ αε΄ριο η΄ υγραε΄- ριο και χρησιµοποιου΄νται σε οχη΄µατα, και σχετικα΄ µε την τροποποι΄ηση της οδηγι΄ας 88/0077/ΕΟΚ (5734/1/1999 4 C5-0028/1999 (cid:14) 1997/0350(COD)) (∆ιαδικασι΄α συναπο΄φασης: δευ΄τερη ανα΄γνωση) Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, % ε΄χοντας υπο΄ψη την κοινη΄ θε΄ση του Συµβουλι΄ου (5734/1/1999 % C5-0028/1999) (1), (cid:13) ε΄χοντας υπο΄ψη τη γνωµοδο΄τηση΄ του κατα΄ την πρω΄τη ανα΄γνωση (2), σχετικα΄ µε την προ΄ταση της Επιτροπη΄ς προς το Κοινοβου΄λιο και το Συµβου΄λιο (COM(1997)627) (3), (1) (2) (3) ΕΕ C 296 της 15. 10. 1999, σελ. 1. ΕΕ C 341 της 9. 11. 1998, σελ. 74. EE C 173 της 8. 6. 1998, σελ. 1. C 189/44 Τρι΄τη, 16 Νοεµβρίου 1999 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 7. 7. 2000 % ε΄χοντας υπο΄ψη την τροποποιηµε΄νη προ΄ταση της Επιτροπη΄ς (COM(1998)776 (1) και COM(1999)89) (2), (cid:13) ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 251, παρα΄γραφος 2, της Συνθη΄κης ΕΚ, % ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 80 του Κανονισµου΄ του, % ε΄χοντας υπο΄ψη τη συ΄σταση για τη δευ΄τερη ανα΄γνωση, της Επιτροπη΄ς Περιβα΄λλοντος, ∆ηµο΄σιας Υγει΄ας και Πολιτικη΄ς των Καταναλωτω΄ν (A5-0043/1999), 1. 2. εγκρι΄νει την κοινη΄ θε΄ση· διαπιστω΄νει ο΄τι η πρα΄ξη εγκρι΄θηκε συ΄µφωνα µε την κοινη΄ θε΄ση· αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να υπογρα΄ψει την πρα΄ξη απο΄ κοινου΄ µε τον Προ΄εδρο του Συµβουλι΄ου συ΄µ- 3. φωνα µε το α΄ρθρο 254, παρα΄γραφος 1, της Συνθη΄κης ΕΚ· αναθε΄τει στο Γενικο΄ Γραµµατε΄α του να υπογρα΄ψει την πρα΄ξη ο΄σον αφορα΄ την αρµοδιο΄τητα΄ του και να 4. προβει΄, απο΄ κοινου΄ µε το Γενικο΄ Γραµµατε΄α του Συµβουλι΄ου στη δηµοσι΄ευση΄ της στην Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των· 5. (1) (2) αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει τη θε΄ση του Κοινοβουλι΄ου στο Συµβου΄λιο και την Επιτροπη΄. ΕΕ C 43 της 17. 2. 1999, σελ. 25. ΕΕ C 103 της 14. 4. 1999, σελ. 5. 4. Περιβαλλοντικη΄ ολοκλη΄ρωση στο πλαι΄σιο της κοινοτικη΄ς πολιτικη΄ς ενε΄ργειας A5-0039/1999 Ψη΄φισµα του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου σχετικα΄ µε την ανακοι΄νωση της Επιτροπη΄ς: «Ενι΄σχυση της περι- βαλλοντικη΄ς ολοκλη΄ρωσης στο πλαι΄σιο της κοινοτικη΄ς πολιτικη΄ς ενε΄ργειας» (COM(1998)571 (cid:14) C4-0040/1999) Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, % ε΄χοντας υπο΄ψη την ανακοι΄νωση της Επιτροπη΄ς (COM(1998)571 (cid:13) C4-0040/1999), (cid:13) ε΄χοντας υπο΄ψη τα προηγου΄µενα ψηφι΄σµατα΄ του για τα ακο΄λουθα θε΄µατα: % της 14ης Νοεµβρι΄ου 1996 σχετικα΄ µε τη Λευκη΄ Βι΄βλο για την ενεργειακη΄ πολιτικη΄ στην Ευρωπαι¨κη΄ Ένωση (1), % της 19ης Νοεµβρι΄ου 1997 σχετικα΄ µε την ενεργειακη΄ δια΄σταση της αλλαγη΄ς του κλι΄µατος (2), % της 18ης ∆εκεµβρι΄ου 1997 σχετικα΄ µε µια συνολικη΄ θεω΄ρηση της ενεργειακη΄ς πολιτικη΄ς (3), % της 15ης Μαι΅ου 1998 σχετικα΄ µε µια κοινοτικη΄ στρατηγικη΄ για την προω΄θηση της συνδυασµε΄νης παρα- γωγη΄ς θερµο΄τητας και ηλεκτρισµου΄ και την α΄ρση των εµποδι΄ων στην ανα΄πτυξη΄ της (4), % της 18ης Ιουνι΄ου 1998 σχετικα΄ µε την ενε΄ργεια για το µε΄λλον: ανανεω΄σιµες πηγε΄ς ενε΄ργειας % Λευκη΄ Βι΄βλος για µια κοινοτικη΄ στρατηγικη΄ και προ΄γραµµα δρα΄σης (5), % της 8ης Οκτωβρι΄ου 1998 σχετικα΄ µε την ε΄γκριση πολυετου΄ς προγρα΄µµατος πλαισι΄ου για δρα΄σεις στον ενεργειακο΄ τοµε΄α (1998-2002) και συναφη΄ µε΄τρα (6), % της 11ης Μαρτι΄ου 1999 σχετικα΄ µε την ενεργειακη΄ αποδοτικο΄τητα στην Ευρωπαι¨κη΄ Κοινο΄τητα % µια στρατηγικη΄ για την ορθολογικη΄ χρη΄ση της ενε΄ργειας (7), (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) ΕΕ C 362 της 2. 12. 1996, σελ. 279. ΕΕ C 371 της 8. 12. 1997, σελ. 77. ΕΕ C 14 της 19. 1. 1998, σελ. 178. ΕΕ C 167 της 1. 6. 1998, σελ. 308. ΕΕ C 210 της 6. 7. 1998, σελ. 215. ΕΕ C 328 της 26. 10. 1998, σελ. 168. ΕΕ C 175 της 21. 6. 1999, σελ. 292


title: Proposal for a Council Decision authorising the provisional application of the memorandum of understanding between the European Community and the Government of Vietnam on the prevention of fraud in trade of footwear products

eurovoc_concepts:
Vietnam
export licence
footwear industry
fraud
import

formats: html pdf

text: EN COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 16. 11. 1999 COM(1999) 588 final 1999/0239 (ACC) Proposal for a COUNCIL DECISION authorising the provisional application of the memorandum of understanding between the european community and the government of Vietnam on the prevention of fraud in trade of footwear products (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM On 21 February 1999 the Council approved directives authorising the Commission to open negotiations with Vietnam for the establishment of a double-checking system covering the imports into the European Community of footwear products originating in the Socialist Republic of Vietnam. On 4 August 1999, the Commission and a representative of the Vietnamese government initialled the enclosed Memorandum of Understanding between the European Community and the Government of Vietnam on the Prevention of Fraud in Trade of Footwear Products (“the Memorandum”). Consequently, it is proposed that the Council decides the provisional application of the above mentioned Memorandum of Understanding pending the completion of the procedures for its formal conclusion on behalf of the Community. Such provisional application shall be subject to reciprocity. 2 1999/0239 (ACC) Proposal for a COUNCIL DECISION authorising the provisional application of the memorandum of understanding between the european community and the government of Vietnam on the prevention of fraud in trade of footwear products THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 133 thereof; Having regard to the proposal from the Commission; Whereas: (1) (2) (3) The Commission has negotiated on behalf of the European Community with the Socialist Republic of Vietnam a Memorandum of Understanding on the prevention of fraud in trade of footwear products. This Memorandum of Understanding has been initialled on 4 August 1999. It is necessary to apply this agreement on a provisional basis from 1 January 2000, pending the completion of the relevant procedures for its formal conclusion, subject to reciprocity. HAS DECIDED AS FOLLOWS: Article 1 The Memorandum of Understanding on prevention of fraud in trade of footwear products with the Socialist Republic of Vietnam shall be applied on a provisional basis from 1 January 2000, subject to reciprocity. 1 1 The Commission shall publish in the Official Journal of the European Communities, C Series, the date from which the this Memorandum of Understanding shall be effectively applied pursuant to this Article. 3 Article 2 The text of the Memorandum of Understanding is attached to this decision. Done at Brussels, For the Council The President 4 ANNEX MEMORANDUM OF UNDERSTANDING BETWEEN THE EUROPEAN COMMUNITY AND THE GOVERNMENT OF VIETNAM ON THE PREVENTION OF FRAUD IN TRADE OF FOOTWEAR PRODUCTS 5 THE EUROPEAN COMMUNITY THE GOVERNMENT OF VIETNAM Hereinafter referred to as ‘the Parties’ Of the one part, and OF THE OTHER PART DESIRING to promote, with a view to permanent co-operation and in conditions providing for predictability of trade, the orderly and equitable development of trade in footwear the « Community ») and the products between the European Community (hereinafter Government of Vietnam (hereinafter « Vietnam). Recognising the importance of exports of footwear to the continued development of the economy of Vietnam and the need to ensure that the benefits of unrestricted access to the European Community market and, where applicable, of the EC’s Generalised Scheme of Preferences is reserved for footwear originating in Vietnam ; Resolved to take appropriate action to prevent fraudulent declarations of origin by third parties which effectively reduce the export potential, employment and added value of Vietnamese footwear producers ; HAVING REGARD to the objectives and provisions of the Co-operation Agreement between the European Community and Vietnam which was signed in Brussels on 17 July 1995, HAVE AGREED AS FOLLOWS : Article 1 This Memorandum of Understanding shall apply to products falling under chapter 64 of the harmonized system, hereinafter referred to as “footwear products”, exported from Vietnam into the Community. Article 2 Imports into the Community of the products referred to in Article 1 which are of Vietnamese origin in accordance with the rules of origin laid down by the relevant Community legislation and which comply with the terms of this Memorandum of Understanding shall not be subject to quantitative limits. Article 3 In order to combat fraud, arrangements. the parties have agreed upon the following administrative 1. Vietnam shall issue automatically export certificates according to the relevant Vietnamese legislation in respect of exports of the footwear products referred to in Article 1. Such products must be of Vietnamese origin according to the rules of origin laid down by the relevant Community legislation. The format of the export certificates shall conform to that in Annex I, to be filled out in accordance with 6 2. 3. 4. 5. Appendix A to Annex I. Each export certificate shall be signed in original by a representative appointed by the Government of Vietnam. Vietnam shall supply the Commission of the European Communities with the names and addresses of the authorities competent to issue the export certificates , together with specimens of the stamp impressions and signatures used by them. Vietnam shall inform the Commission of all changes made to the above information. For the products referred to in Article 1 the competent authorities of the European Community shall issue automatically an import certificate for the release of the goods in question for free circulation, upon presentation of the original export certificates issued by the competent Vietnamese authorities. Such import certificates shall be issued within five working days of the submission of the application. Vietnam undertakes to transmit, within six working days from the issuance of each export certificate, the information on products contained by the export certificates referred to above. This shall be carried out by way of an electronic linkage between the competent Vietnamese authorities and the Système Intégré de Gestion de Licenses (hereinafter referred to as ‘SIGL’) as established by the Community. In case of significant and unjustified discrepancies between the information received through the electronic linkage with SIGL and the export certificates submitted to the competent authorities of the European Community, either Party may request consultations under Article 6 of this Memorandum of Understanding in order to identify the reasons for the discrepancies. Should these discrepancies be due to fraudulent transhipment of products not originating in Vietnam the Parties will agree appropriate measures in order to avoid their recurrence. Article 4 The Vietnamese certificate of origin for the purpose of the Communities’ Generalized Scheme of Preferences shall be issued by Vietnamese competent governmental authoritiy in accordance with the relevant Community legislation. Article 5 1. 2. With a view to ensuring the effective functioning of this Memorandum of Understanding, the Community and Vietnam agree to cooperate fully in order to prevent, to investigate and to take any necessary legal and/or administrative action against fraud by transhipment, re-routing, false declaration concerning the country or place of origin, falsification of documents, false declaration concerning quantities, description or classification of merchandise and by whatever other means. Accordingly, Vietnam and the Community agree to establish the necessary legal provisions and administrative procedures permitting effective action to be taken against such fraud, which shall include the adoption of legally binding corrective measures against exporters and/or importers involved. Should the Community believe on the basis of information available that fraud has occurred, the Community will consult with Vietnam with a view to reaching a mutually satisfactory solution. These consultations will be held following the procedure laid down in Article 6. 7 3. 4. 5. 1. 2. 1. 2. 3. 4. In accordance with the relevant Community legislation, when evidence of fraud has been provided, the Community shall have the right to refuse the import of the products in question. Consultations held under this article shall not prevent free circulation of goods except when evidence of fraud has been provided. The Parties agree to establish a system of administrative cooperation to prevent and to address effectively all problems arising from fraud in accordance with the provisions of this Memorandum of Understanding. Article 6 Save where it is otherwise provided, the special consultation procedures referred to in this Memorandum of Understanding shall be governed by the following rules: – – – Any request for consultations shall be notified in writing to the other Party. for consultation shall be followed within 15 days of The request the notification by a statement setting out the reasons and circumstances which, in the opinion of the requesting Party, justify the submission of such a request. The Parties shall enter into consultations within one month of notification of the request at the latest, with a view to reaching agreement or a mutually acceptable conclusion within one further month at the latest. If necessary, at the request of either of the Parties, consultations shall be held on any problems arising from the application of this Memorandum of Understanding. Any consultations held under this Article shall take place in a spirit of co-operation and with a desire to reconcile the differences between the Parties. Article 7 This Memorandum of Understanding shall enter into force on the first day of the month following the day on which both Parties have notified each other that the legal procedures necessary to this end have been completed. In the meantime, it shall be applied provisionaly from 1 January 2000 on condition of reciprocity, unless it enters into force before that date. This memorandum shall apply for a period of two years. Thereafter its application shall be automatically extended for a period of one year, unless either Party notifies this Memorandum of in writing the other six months before the expiry of Understanding that it does not agree to the extension. Either Party may at any time propose to hold consultations in accordance with to this Memorandum of Article 6 with a view to agreeing amendments Understanding. Either Party may, at any time, denounce this Memorandum of Understanding by notifying the other Party in written form. This Memorandum of Understanding shall cease to apply six months after the date of such notification. 8 5. Annex I and Appendix A to Annex I attached to this Memorandum of Understanding shall form an integral part thereof. Article 8 This Memorandum of Understanding shall be drawn up in duplicate in the Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Italian, Portuguese, Spanish, Swedish and Vietnamese language, each of these texts being equally authentic. Done in …on …… For the European Community For the Government of Vietnam 9 ANNEX I 1. Goods consiged from (exporter's business name, address, country) EXPORT CERTIFICATE FOR PRODUCTS UNDER CHAPTER 64 OF HARMONIZED SYSTEM 2. Goods consigned to (consignee's name, ORIGINAL address, country) (Footwear Products) 3. Means of transport and route (as far as 4. Issue Number known) 5. Export year 6. Description of goods 7. Quantity 8. FOB/ Contract value 9. Certification by the competent authority I, the undersigned, certify that the goods described above originate in Vietnam according to the rules of origin laid down by the relevant Community legislation. 10. Competent authority (name, full address, country) At ………………………. On …………………. (signature) (stamp) 10 Appendix A to Annex I Explanatory note concerning item 4 (issue number) of the Export Certificate The issue number shall consist of the following elements: – – 2 letters identifying Vietnam as follows: VN; 2 letters identifying the Member State foreseen as the country of destination as follows, AT = Austria BL = Benelux DE = Germany DK = Denmark EL = Greece ES = Spain FI = Finland FR = France GB = United Kingdom IE = Ireland IT = Italy PT = Portugal SE = Sweden – – – one number indicating the year of issue, for example 9 for 1999; two numbers, from 01 to 99, indicating the issuing office for the export certificate; a number with five digits between 50000 and 99999 allocated to the Member States foreseen as the country of destination. 11


title: 1999/819/Ευρατόμ: Απόφαση της Επιτροπής, της 16ης Νοεμβρίου 1999, σχετικά με την προσχώρηση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας Ατομικής Ενέργειας (Ευρατόμ) στη σύμβαση του 1994 για την πυρηνική ασφάλεια [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(1999) 3223

eurovoc_concepts:
EAEC
accession to an agreement
international convention
nuclear safety

text: L 318/20 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 11. 12. 1999 ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 16ης Νοεµβρίου 1999 σχετικά µε την προσχώρηση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας Ατοµικής Ενέργειας (Ευρατόµ) στη σύµβαση του 1994 για την πυρηνική ασφάλεια [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθµό Ε(1999) 3223] (1999/819/Ευρατόµ) Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας Ατοµικής Ενέργειας, και ιδίως το άρθρο 101 παράγραφος 2, την απόφαση του Συµβουλίου, της 7ης ∆εκεµβρίου 1998, σχετικά µε την έγκριση της προσχώρησης της Ευρωπαϊκής Κοινότητας Ατοµικής Ενέργειας στη σύµβαση για την πυρηνική ασφάλεια, Εκτιµώντας: ότι όλα τα κράτη µέλη είναι συµβαλλόµενα µέρη της σύµβασης για την πυρηνική ασφάλεια· ότι η Ευρωπαϊκή Κοινότητα Ατοµικής Ενέργειας πρέπει να προσχωρήσει στη σύµβαση για την πυρηνική ασφάλεια, ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ: Άρθρο 1 Εγκρίνεται εξ ονόµατος της Ευρωπαϊκής Κοινότητας Ατοµικής Ενέργειας η προσχώρηση στη σύµβαση για την πυρηνική ασφάλεια. Το κείµενο της σύµβασης και η δήλωση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας Ατοµικής Ενέργειας, σύµφωνα µε τις διατάξεις του άρθρου 30 παράγραφος 4 σηµείο iii) της σύµβασης, επισυνάπτονται στην παρούσα απόφαση. Οι πράξεις προσχώρησης κατατίθενται στον γενικό διευθυντή του ∆ιεθνούς Οργανισµού Ατοµικής Ενέργειας, θεµατοφύλακα της σύµβασης, την επόµενη ηµέρα από την έγκριση της παρούσας απόφασης. Άρθρο 2 Βρυξέλλες, 16 Νοεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Margot WALLSTRÖM Μέλος της Επιτροπής


title: Propuesta de Decisión del Consejo por la que se concede una ayuda financiera excepcional a Kosovo

eurovoc_concepts:
EU aid
European Agency for Reconstruction
Kosovo
economic reconstruction
financial aid

text: C 56 E/66 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 29. 2. 2000 Propuesta de Decisi(cid:243)n del Consejo por la que se concede una ayuda financiera excepcional a Kosovo (2000/C 56 E/15) COM(1999) 598 final (cid:151) 1999/0240(CNS) (Presentada por la Comisi(cid:243)n el 19 de noviembre de 1999) EL CONSEJO DE LA UNI(cid:211)N EUROPEA, econ(cid:243)mico y se propone continuar y fomentar esta estra- tegia; Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, y, en particular, su art(cid:237)culo 308, Vista la propuesta de la Comisi(cid:243)n, Visto el dictamen del Parlamento Europeo, Considerando lo siguiente: (1) La Comisi(cid:243)n ha consultado al ComitØ Econ(cid:243)mico y Finan- ciero antes de presentar su propuesta; (2) El 10 de junio de 1999, el Consejo de Seguridad de las Naciones Unidas adopt(cid:243) la Resoluci(cid:243)n 1244 (1999) enca- minada a fomentar, a la espera de una soluci(cid:243)n definitiva del conflicto, el establecimiento de una autonom(cid:237)a subs- tancial y un gobierno propio para Kosovo dentro de la Repœblica Federal de Yugoslavia; (3) La Comunidad internacional, basÆndose en la Resoluci(cid:243)n 1244 (1999), ha establecido una fuerza de seguridad in- ternacional en Kosovo (KFOR) y una administraci(cid:243)n civil provisional (United Nations Interim Administration Mis- sion in Kosovo (UNMIK), Administraci(cid:243)n provisional de las Naciones Unidas en Kosovo); (4) La misi(cid:243)n de la UNMIK es establecer estructuras adminis- trativas que permitan al pueblo de Kosovo disfrutar de una autonom(cid:237)a substancial, y con este fin ha recibido todas las competencias legislativas y ejecutivas, incluida la administraci(cid:243)n del sistema judicial; (5) La UNMIK estÆ interviniendo para hacer participar a los principales partidos pol(cid:237)ticos y comunidades Øtnicas de Kosovo en sus actividades; (8) La UNMIK estÆ creando una Agencia fiscal central con la misi(cid:243)n de introducir en los procedimientos de gesti(cid:243)n del presupuesto de Kosovo las exigencias de transparencia y rendimiento de cuentas; (9) Dada la desfavorable coyuntura actual, y sobre la base de las estimaciones de la UNMIK presentadas de acuerdo con el Fondo Monetario Internacional, Kosovo necesitarÆ un apoyo exterior para establecer una econom(cid:237)a de mercado s(cid:243)lida y una administraci(cid:243)n civil; se estima que hasta finales del aæo 2000 Kosovo necesitarÆ una ayuda finan- ciera exterior excepcional de aproximadamente 115 millo- nes de euros; (10) La UNMIK ha presentado una solicitud de ayuda finan- ciera excepcional; (11) Kosovo no estÆ en condiciones de obtener prØstamos en el interior o en el extranjero y no puede adherirse a las instituciones financieras internacionales, por lo que no puede disfrutar de sus programas de apoyo convenciona- les; (12) Kosovo tiene un bajo nivel de desarrollo y se estima que su PIB per cÆpita es uno de los mÆs bajos de Europa; (13) La puesta a disposici(cid:243)n de la UNMIK de una ayuda finan- ciera de la Comunidad en forma de donaci(cid:243)n en apoyo del pueblo de Kosovo constituye una medida apropiada para contribuir a aliviar las limitaciones financieras de Kosovo en la excepcionalmente dif(cid:237)cil coyuntura actual; (6) La UNMIK consta de cuatro componentes («pilares») y la Uni(cid:243)n Europea ha asumido la direcci(cid:243)n del cuarto pilar, encargado de la reconstrucci(cid:243)n econ(cid:243)mica (1); (14) Sin perjuicio de las facultades de la autoridad presupues- taria, la ayuda financiera formarÆ parte de la ayuda global prevista para Kosovo en el aæo 2000, por lo que se con- cederÆ con cargo a los fondos del presupuesto general; (7) La UNMIK, y en particular su cuarto pilar, ha realizado avances significativos en el establecimiento de un marco (15) La ayuda financiera excepcional debe ser administrada por la Comisi(cid:243)n Europea; (1) Presencia civil internacional en Kosovo: Informe del Secretario Ge- neral, de conformidad con el apartado 10 de la Resoluci(cid:243)n del Consejo de Seguridad 1244 (1999), S/1999/672, 12 de junio de 1999, II. 5. (16) Para la aprobaci(cid:243)n de la presente Decisi(cid:243)n, el Tratado no prevØ otros poderes que los del art(cid:237)culo 308, 29. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 56 E/67 HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISI(cid:211)N: Art(cid:237)culo 1 1. La Comunidad pondrÆ a disposici(cid:243)n de la UNMIK una ayuda financiera excepcional en forma de donaciones por un importe mÆximo de 35 millones de euros, con el fin de aliviar la situaci(cid:243)n financiera de Kosovo, favorecer el establecimiento de las funciones administrativas esenciales y apoyar el desarro- llo de un marco econ(cid:243)mico s(cid:243)lido. 2. Esta ayuda serÆ administrada por la Comisi(cid:243)n en estrecha consulta con el ComitØ Econ(cid:243)mico y Financiero y de confor- midad con los acuerdos concertados entre el Fondo Monetario Internacional y la UNMIK o cualquier otra autoridad de Kosovo reconocida internacionalmente. Art(cid:237)culo 2 Se habilita a la Comisi(cid:243)n para convenir con la UNMIK, 1. previa consulta al ComitØ Econ(cid:243)mico y Financiero, las condi- ciones de pol(cid:237)tica econ(cid:243)mica a que deberÆ supeditarse la con- cesi(cid:243)n de la ayuda. Tales condiciones habrÆn de ser compatibles con los acuerdos a que hace referencia el apartado 2 del art(cid:237)- culo 1. La Comisi(cid:243)n comprobarÆ peri(cid:243)dicamente, en consulta 2. con el ComitØ Econ(cid:243)mico y Financiero y en coordinaci(cid:243)n con el Fondo Monetario Internacional y el Banco Mundial, que la pol(cid:237)tica econ(cid:243)mica aplicada en Kosovo se ajusta a los objetivos de la ayuda y que se cumplen las condiciones de la misma. Art(cid:237)culo 3 1. La ayuda se pondrÆ a disposici(cid:243)n de la UNMIK como m(cid:237)nimo en dos tramos, a condici(cid:243)n de que se cumplan de forma satisfactoria las condiciones de pol(cid:237)tica econ(cid:243)mica a que se hace referencia en el apartado 1 del art(cid:237)culo 2. El segundo tramo no se desembolsarÆ antes de dos meses despuØs del desembolso del primer tramo. 2. Los fondos se pondrÆn a disposici(cid:243)n de la UNMIK a travØs de la Agencia fiscal central exclusivamente en apoyo de las necesidades presupuestarias de Kosovo. Art(cid:237)culo 4 A finales del aæo 2000, la Comisi(cid:243)n enviarÆ al Parlamento Europeo y al Consejo un informe de evaluaci(cid:243)n de la aplicaci(cid:243)n de la presente Decisi(cid:243)n


title: Förslag till rådets beslut om gemenskapens ståndpunkt inom samarbetsrådet EU-Mercosur beträffande samarbetsrådets arbetsordning

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
Mercosur countries
cooperation agreement (EU)
rules of procedure

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 16. 11. 1999 KOM(1999) 600 slutlig Förslag till RÅDETS BESLUT om gemenskapens ståndpunkt inom samarbetsrådet EU-Mercosur beträffande samarbetsrådets arbetsordning (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Genom det interregionala ramavtalet om samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och gemensamma marknaden i Sydamerika och dess fördragsparter, som trädde i kraft den 1 juli 1999, inrättas ett samarbetsråd. Enligt artikel 26 i avtalet skall samarbetsrådet självt fastställa sin arbetsordning. Kommissionen överlämnar till rådet ett förslag till rådsbeslut om gemenskapens ståndpunkt beträffande den arbetsordning som bifogas förslaget, så att ett beslut kan fattas av samarbetsrådet. 2 Förslag till RÅDETS BESLUT om gemenskapens ståndpunkt inom samarbetsrådet EU-Mercosur beträffande samarbetsrådets arbetsordning EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel detta, i med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: Enligt artikel 26 i det interregionala ramavtalet om samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och gemensamma marknaden i Sydamerika och dess fördragsparter skall det samarbetsråd som inrättas genom det avtalet självt fastställa sin arbetsordning. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Det bifogade utkastet samarbetsrådet EU-Mercosur. till beslut antas härmed såsom gemenskapens ståndpunkt inom Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 3 Utkast BESLUT AV SAMARBETSRÅDET inrättat genom det interregionala ramavtalet om samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och gemensamma marknaden i Sydamerika och dess fördragsparter, å andra sidan, av den 15 december 1995 SAMARBETSRÅDETS ARBETSORDNING SAMARBETSRÅDET HAR FASTSTÄLLT FÖLJANDE ARBETSORDNING med beaktande av det interregionala ramavtalet om samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och gemensamma marknaden i Sydamerika och dess fördragsparter, å andra sidan, undertecknat i Madrid den 15 december 1995, nedan kallat "avtalet", särskilt artiklarna 25- 29 i detta, och av följande skäl: Avtalet trädde i kraft den 1 juli 1999. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 1. 1. 2. 3. 1. Artikel 1 - Ordförandeskap Ordförandeskapet vid samarbetsrådets möten skall innehas växelvis av en företrädare för Europeiska unionens råds ordförandeskap och en företrädare för rådet för Gemensamma marknaden i Sydamerika, i enlighet med vardera sidans interna förfaranden och bestämmelser. Artikel 2 - Möten Samarbetsrådet skall sammanträda på ministernivå med jämna mellanrum och när omständigheterna så kräver, om parterna är ense om detta. Samarbetsrådets möten skall hållas på en plats som parterna kommit överens om. Samarbetsrådets möten skall gemensamt sekreterare. sammankallas av samarbetsrådets Artikel 3 - Ställföreträdare Samarbetsrådets medlemmar kan låta sig företrädas om de är förhindrade att delta i ett möte. 4 2. 1. 1. 1. 1. 2. 3. 1. Om en medlem önskar låta sig företrädas, skall han före mötet i fråga till ordföranden anmäla företrädarens namn. Den som företräder en av samarbetsrådets medlemmar skall inneha medlemmens alla rättigheter. Artikel 4 - Delegationer Samarbetsrådets medlemmar får åtföljas av tjänstemän. Före varje möte skall ordföranden underrättas om den planerade sammansättningen av varje parts delegation samt om vem som är delegationens ordförande. Artikel 5 - Sekretariat En tjänsteman från Europeiska unionens råds generalsekretariat och en tjänsteman från beskickningen vid Europeiska unionen för det land i gemensamma marknaden i Sydamerika som förbereder mötet skall gemensamt vara samarbetsrådets sekreterare. Artikel 6 - Handlingar När samarbetsrådets överläggningar grundar sig på skriftliga underlag skall dessa handlingar numreras och såsom samarbetsrådets handlingar cirkuleras av de två sekreterarna. Artikel 7 - Korrespondens Korrespondens till samarbetsrådet eller till dess ordförande skall vidarebefordras till samarbetsrådets båda sekreterare. se till att korrespondensen vidarebefordras till De båda sekreterarna skall samarbetsrådets ordförande och, om det är lämpligt, såsom handlingar enligt artikel 6 cirkuleras till samarbetsrådets övriga medlemmar. Korrespondens som cirkuleras skall sändas till kommissionens generalsekretariat, EU-medlemsstaternas ständiga land i representationer och beskickningen vid Europeiska unionen för det gemensamma marknaden i Sydamerika som förbereder mötet. Korrespondens från samarbetsrådets ordförande skall sändas till mottagarna av en av sekreterarna och, om det är lämpligt, såsom handlingar enligt artikel 6 cirkuleras till samarbetsrådets övriga medlemmar på de adresser som anges i föregående stycke. Artikel 8 - Dagordning för mötena En preliminär dagordning för varje möte skall upprättas av samarbetsrådets i förslag från parterna. Dagordningen skall av sekreterare med utgångspunkt respektivev sekreterare sändas till de mottagare som anges i artikel 7 senast 15 dagar innan mötet inleds. Den preliminära dagordningen skall omfatta de punkter för vilka någon av sekreterarna senast 21 dagar innan mötet inleds har mottagit en begäran om att de skall föras upp på dagordningen; punkterna får dock föras upp på den preliminära dagordningen endast om underlagen har överlämnats till sekreterarna senast den dag då den preliminära dagordningen avsänds. Dagordningen skall antas 5 2. 1. 2. 3. 4. 1. 2. 3. 4. av samarbetsrådet i början av varje möte. Andra punkter än de som förekommer på den preliminära dagordningen får föras upp på dagordningen, om parterna är överens om detta. De tidsfrister som anges i punkt 1 får efter överenskommelse mellan de båda parterna förkortas med hänsyn till omständigheterna i det särskilda fallet. Artikel 9 - Protokoll De båda sekreterarna skall så snart som möjligt gemensamt upprätta ett utkast till protokoll över varje möte. Protokollet skall för varje punkt på dagordningen som regel innehålla uppgifter om – – – vilka handlingar som inkommit till samarbetsrådet, yttranden som någon medlem av samarbetsrådet begärt att få förda till protokollet, de förslag som lagts fram, de rekommendationer som utfärdats samt de slutsatser som antagits om specifika frågor. Protokollet samarbetsrådet eller företrädare för dessa som deltog i mötet. skall också innehålla en förteckning över de medlemmar av till protokoll skall vid nästa möte föreläggas Utkastet för godkännande. Det kan även godkännas skriftligen av båda parter. Efter det att det godkänts skall två bestyrkta kopior av protokollet undertecknas av de båda sekreterarna och arkiveras av parterna. En kopia av protokollet skall sändas till var och en av de mottagare som anges i artikel 7. samarbetsrådet Artikel 10 – Rekommendationer I de fall som avses i artiklarna 25- 28 i avtalet skall samarbetsrådet utfärda rekommendationer eller lägga fram förslag genom ömsesidig överenskommelse mellan parterna. Mellan mötena kan samarbetsrådet utfärda rekommendationer eller lägga fram förslag genom skriftligt förfarande, om parterna kommit överens om detta. Ett skriftligt förfarande består i en notväxling mellan de två sekreterarna, vilka handlar med parternas samtycke. Samarbetsrådets rekommendationer och förslag enligt artiklarna 25- 28 i avtalet skall benämnas "rekommendation" respektive "förslag", följt av löpnummer, datum för antagande och en beskrivning av ämnet. två Samarbetsrådets sekreterarna, och två bestyrkta kopior skall undertecknas av ordförandena för de båda parternas delegationer. rekommendationer och förslag skall bestyrkas av de Rekommendationer och förslag skall såsom samarbetsrådets handlingar sändas till var och en av de mottagare som anges i artikel 7. 6 1. 2. 1. 2. Artikel 11 - Offentlighet Om inte något annat beslutats skall samarbetsrådets möten inte vara offentliga. Var och en av parterna kan besluta att rekommendationer och förslag i sin respektive officiella tidning. låta offentliggöra samarbetsrådets Artikel 12 - Utgifter Parterna skall var för sig stå för de kostnader de ådrar sig i samband med sitt deltagande i samarbetsrådets möten, både kostnader för personal, resor och uppehälle och porto- och telekostnader. Den part som är värd för mötet skall stå för kostnader för att ordna mötena samt för kostnader för tolkning under mötena, översättning och mångfaldigande av dokument. 7